NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1262/2012
ze dne 20. prosince 2012,
kterým se pro roky 2013 a 2014 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro plavidla EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy má Rada na návrh Komise přijmout opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) mají být s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (STECF) a s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijata opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Je povinností Rady přijmout opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně určitých podmínek, které jsou s nimi funkčně spjaty. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo oblast rybolovu, s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Celkové přípustné odlovy (TAC) by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení, s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty, přičemž by měly všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; zároveň by se měla vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultace se zúčastněnými stranami, zejména na setkáních s poradním výborem pro rybolov a akvakulturu a dotčenými regionálními poradními sbory.
(5)
Rybolovná práva by měla být v souladu s mezinárodními dohodami a zásadami, např. s dohodou Organizace spojených národů o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 (2) a podrobnými zásadami řízení stanovenými v mezinárodních pokynech Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři z roku 2008, podle nichž by měl regulační orgán zejména zvýšit obezřetnost v případech, kdy jsou informace neurčité, nespolehlivé nebo nedostatečné. Nedostatek odpovídajících vědeckých informací by neměl být použit jako důvod pro odklad nebo nepřijetí ochranných a řídících opatření.
(6)
Nejnovější vědecká doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a STECF uvádějí, že většina populací hlubinných druhů je lovena neudržitelným způsobem a že rybolovná práva na tyto populace by měla být snížena, dokud vývoj stavu těchto populací nezačne vykazovat pozitivní trend, aby se zajistila jejich udržitelná úroveň. Rada ICES dále doporučila, aby nebyl povolen žádný cílený rybolov červenice obecné v žádné oblasti ani cílený rybolov určitých populací mníka modrého a růžichy šedé.
(7)
Pokud jde o hlubinné druhy žraloků, hlavní komerční druhy jsou považovány za vyčerpané, a proto by neměl probíhat žádný cílený rybolov těchto druhů.
(8)
O rybolovných právech pro hlubinné druhy ve smyslu čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (3), se rozhoduje každé dva roky. Výjimkou však je populace stříbrnice atlantské a hlavní rybolovná oblast mníka modrého, v jejichž případě závisí rybolovná práva na výsledku každoročních jednání s Norskem. Rybolovná práva pro tyto populace by tedy měla bý stanovena jiným odpovídajícím nařízením, jímž se rybolovná práva stanovují každoročně.
(9)
V zájmu zjednodušení by celkové přípustné odlovy mníka modrého autonomně přijímané Unií měly být regulovány stejným právním nástrojem. Celkové přípustné odlovy mníka modrého v mezinárodních vodách oblasti II, III a IV by proto měly být zahrnuty společně s celkovými přípustnými odlovy mníka modrého v mezinárodních vodách oblasti XII v nařízení, kterým se stanoví rybolovná práva pro rybářská plavidla EU na některé populace ryb a skupiny populací ryb, které nejsou předmětem mezinárodních jednání nebo dohod.
(10)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (4), je třeba určit populace, které mají podléhat různým opatřením, které uvedené nařízení stanoví. Preventivní TAC by se měly vztahovat na populace, pro které neexistuje žádné vědecky podložené vyhodnocení rybolovných práv pro rok, v jehož průběhu mají být TAC stanoveny; ve všech ostatních případech by se měly použít analytické TAC. Vzhledem k doporučením vydaným radou ICES a STECF pro populace hlubinných druhů by se na populace ryb, pro něž není dostupné vědecky podložené vyhodnocení dotčených rybolovných práv, neměly v tomto nařízení vztahovat preventivní TAC.
(11)
S ohledem na vědecké doporučení je zřejmé, že biologická distribuce některých populací hlavouna tuponosého nemusí nutně odpovídat oblastem TAC uvedeným v tomto nařízení. V zájmu podpory udržitelného využívání těchto populací je vhodné umožnit zvýšenou flexibilitu mezi TAC v oblasti Vb, VI a VII na jedné straně a na straně druhé TAC v oblasti VIII, IX, X, XII a XIV.
(12)
S cílem zabránit přerušení rybolovných činností a za účelem zajištění obživy rybářů v Unii by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2013. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžitě po svém vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví pro roky 2013 a 2014 roční rybolovná práva na populace ryb některých hlubinných druhů pro plavidla EU ve vodách EU a v některých vodách mimo vody EU, které podléhají omezením odlovů.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
c)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každoročně z každé populace ryb uloveno a vyloženo;
d)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
e)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu.
2. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 (5);
b)
oblasti CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 (6).
Článek 3
Celkové přípustné odlovy a rozdělení
Celkové přípustné odlovy pro hlubinné druhy ulovené plavidly EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo vody EU a rozdělení těchto celkových přípustných odlovů mezi členské státy a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (7) nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (8);
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se použije na populace, na které se vztahují preventivní TAC, zatímco čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použijí na populace, na které se vztahují analytické TAC, není-li v příloze tohoto nařízení uvedeno jinak.
Článek 5
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby populací, pro které jsou stanoveny TAC, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud byl odlov proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2012.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1262/2012
(2012. gada 20. decembris),
ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.
(2)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un zvejas darbību ilgtspējīgumu, ir jāizstrādā, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī ņemot vērā visus ieteikumus, kas saņemti no reģionālajām konsultatīvajām padomēm.
(3)
Padomei jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un vajadzības gadījumā arī konkrēti ar šiem pasākumiem funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu relatīvu katras dalībvalsts zvejas darbību stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību, un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)
Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visām zvejas nozarēm, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši sanāksmēs ar Zivsaimniecības un akvakultūras komiteju un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm.
(5)
Zvejas iespējām būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumam par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (2) un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kas izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejas pārvaldību atklātajā jūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, atbilstīgi kuriem regulatoram vajadzētu būt īpaši piesardzīgam gadījumos, ja informācija ir neskaidra, neuzticama vai neatbilstīga. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumam nevajadzētu tikt izmantotam par iemeslu, lai atliktu vai neveiktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.
(6)
Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, norādīts, ka dziļūdens zivju krājumu zveja lielākoties nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un, lai nodrošinātu krājumu ilgtspējību, to zvejas iespējas būtu jāsamazina, kamēr zivju krājumu apmērā neparādīsies pozitīvas tendences. ICES turklāt neiesaka Atlantijas lielgalvja specializēto zveju visos apgabalos un zilās jūras līdakas un sarkanās zobaines specializēto zveju attiecībā uz dažiem konkrētiem krājumiem.
(7)
Tiek uzskatīts, ka dziļūdens haizivju galveno komerciāli izmantojamo sugu krājumi ir noplicināti, un tāpēc nebūtu jāveic to specializētā zveja.
(8)
Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (3), 2. panta a) punktā nosaka ik pa diviem gadiem. Tomēr izņēmums tiek pieļauts Ziemeļatlantijas argentīnas krājumiem un zilās jūras līdakas galvenajai zvejai, kuru zvejas iespējas ir atkarīgas no ikgadējo sarunu ar Norvēģiju iznākuma. Šo krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka citā atbilstīgā ikgadējā regulējumā, ar kuru nosaka zvejas iespējas.
(9)
Vienkāršības labad KPN zilajai jūras līdakai, par kuru Savienība lemj neatkarīgi, būtu jāreglamentē tajā pašā juridiskajā instrumentā. Tāpēc KPN zilajai jūras līdakai starptautiskos ūdeņos II, III un IV zonā un KPN zilajai jūras līdakai starptautiskos ūdeņos XII zonā būtu jāiekļauj regulā, ar ko nosaka zvejas iespējas ES kuģiem attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, uz kuriem neattiecas starptautiskas sarunas vai nolīgumi.
(10)
Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (4), ir jānosaka krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus. Piesardzīgu KPN piemēro krājumiem, kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas iespēju novērtējums konkrētajam gadam, kuram jānosaka KPN; pārējos gadījumos būtu jāpiemēro analītisku KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu attiecībā uz dziļūdens krājumiem, krājumiem, kuriem nav zinātniski pamatota attiecīgo zvejas iespēju novērtējuma, šajā regulā būtu jānosaka piesardzīga KPN.
(11)
Ņemot vērā zinātniskos ieteikumus, dažu strupdeguna garastes krājumu bioloģiskā izplatība ne vienmēr sakrīt ar KPN zonām šajā regulā. Lai vecinātu minēto krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, ir lietderīgi noteikt lielāku elastību starp KPN Vb, VI un VII zonu, no vienas puses, un KPN VIII, IX, X, XII un XIV zonu, no otras puses.
(12)
Lai novērstu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šai regulai vajadzētu būt piemērojamai no 2013. gada 1. janvāra. Steidzamības apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka ES kuģiem 2013. un 2014. gadā pieejamās ikgadējās noteiktu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi un kuros jānosaka nozvejas limiti.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
b)
“ES ūdeņi” ir ūdeņi, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām blakus esošos ūdeņus;
c)
“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko no krājuma gadā drīkst noķert un izkraut;
d)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;
e)
“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā.
2. Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:
a)
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (5) III pielikumā;
b)
CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (6) II pielikumā.
3. pants
KPN un tās sadalījums
To dziļūdens sugu KPN, kuras ES kuģi nozvejo ES ūdeņos vai noteiktos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir norādīti šīs regulas pielikumā.
4. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar
a)
apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;
b)
atvilkumus un pārdales, kas veiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (7) 37. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 (8) 10. panta 4. punktu;
c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.
2. Ja šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, bet krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.
5. pants
Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai
Zivis no krājumiem, kuriem noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir piešķirta kvota un kuras kvota vēl nav pilnībā apgūta.
6. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 20. decembrī