NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 984/2013
ze dne 14. října 2013,
kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se doplňuje nařízení (ES) č. 715/2009
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem.
(2)
Duplikace plynárenských přepravních soustav není ve většině případů hospodárná ani účinná. Hospodářská soutěž na trzích se zemním plynem tudíž vyžaduje, aby k plynárenské infrastruktuře měli všichni uživatelé soustavy transparentní a nediskriminační přístup. V mnoha částech Unie je však nerovný a netransparentní přístup k přepravní kapacitě i nadále hlavní překážkou nastolení efektivní hospodářské soutěže na velkoobchodním trhu. Kromě toho skutečnost, že vnitrostátní předpisy se v jednotlivých členských státech liší, brání vytvoření dobře fungujícího vnitřního trhu se zemním plynem.
(3)
Neefektivní využívání vysokotlakých plynovodů Unie a omezený přístup k nim vedly k vytvoření neoptimálních tržních podmínek. Aby se více rozvinula přeshraniční hospodářská soutěž a integrace trhu pokročila, musí být pro vysokotlaké plynárenské soustavy Unie zaveden transparentnější, účinnější a nediskriminační systém přidělování omezených přepravních kapacit. Zúčastněné strany vytvoření těchto pravidel jednotně podporují.
(4)
K dosažení účinné hospodářské soutěže mezi dodavateli uvnitř Unie a mimo ni je nezbytné, aby mohli pružně využívat stávajících přepravních soustav k přepravě zemního plynu v souladu s cenovými signály. Volný tok zemního plynu v rámci Unie umožní pouze dobře fungující síť propojených přepravních soustav, která zajistí rovné podmínky přístupu pro všechny. To přiláká více dodavatelů, neboť se zvětší likvidita v obchodovacích střediscích a přispěje k vytvoření mechanismů účinného stanovování cen, a tudíž ke spravedlivým cenám zemního plynu, jež jsou založeny na principu nabídky a poptávky.
(5)
Cílem tohoto nařízení, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách, je zajistit nezbytnou míru harmonizace v celé Evropě. Účinné provádění tohoto nařízení se dále opírá o zavedení tarifních systémů, které jsou v souladu s mechanismy přidělování kapacity navrženými v tomto nařízení, aby toto provádění nemělo negativní dopad na příjmy a peněžní toky provozovatelů přepravních soustav.
(6)
Toto nařízení bylo přijato na základě nařízení (ES) č. 715/2009, které doplňuje a jehož je nedílnou součástí. Odkazy na nařízení (ES) č. 715/2009 v jiných právních aktech se považují také za odkazy na toto nařízení. Toto nařízení se nevztahuje na plynárenské přepravní soustavy v členských státech po dobu platnosti výjimek udělených podle článku 49 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (2). Toto nařízení se vztahuje na nevyňaté kapacity ve větších nových infrastrukturách, kterým byla udělena výjimka z ustanovení článku 32 směrnice 2009/73/ES nebo z ustanovení dřívějšího článku 18 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES (3), pokud uplatňování tohoto nařízení tuto výjimku neruší a je-li zohledněna zvláštní povaha propojovacích vedení při koordinaci.
(7)
Toto nařízení bylo vypracováno v souladu s postupem uvedeným v článku 6 nařízení (ES) č. 715/2009. Dále harmonizuje pravidla stanovená v článku 16 nařízení (ES) č. 715/2009 a doplňuje zásady mechanismů přidělování kapacity a postupů pro řízení překročení kapacity, pokud jde o provozovatele přepravní soustavy, stanovené v bodě 2.1 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009.
(8)
Tímto nařízením není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže EU a jednotlivých členských států, zejména zákaz uzavírat dohody omezující hospodářskou soutěž (článek 101 Smlouvy o fungování Evropské unie) a zneužívat dominantní postavení (článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie). Zavedené mechanismy přidělování kapacity by měly být navrženy tak, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami.
(9)
Tímto nařízením nejsou dotčeny závazky veřejné služby provozovatele přepravní soustavy v souladu s článkem 3 směrnice 2009/73/ES.
(10)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice 2009/73/ES.
(11)
Národní regulační orgány a provozovatelé přepravních soustav by měli zohledňovat osvědčené postupy a úsilí o harmonizaci postupů provádění tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4) by agentura a národní regulační orgány měly zajistit, aby mechanismy přidělování kapacity byly v příslušných propojovacích bodech v celé Unii zavedeny co nejefektivnějším způsobem,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí kodex sítě, který stanoví standardizované mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách. Standardizovaný mechanismus přidělování kapacity zahrnuje aukční řízení pro příslušné propojovací body v rámci Unie a pro nabídku a přidělování produktů standardní přeshraniční kapacity. Toto nařízení stanoví, jak spolupracují provozovatelé sousedních přepravních soustav za účelem prodeje kapacity, s ohledem na všeobecná obchodní a technická pravidla, která se mechanismů přidělování kapacity týkají.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na propojovací body. Podle rozhodnutí příslušného národního regulačního orgánu se rovněž může vztahovat na vstupní body ze třetích zemí a výstupní body do třetích zemí. Toto nařízení se nevztahuje na výstupní body ke konečným spotřebitelům a do distribučních soustav, vstupní body z terminálů pro „zkapalněný zemní plyn (LNG)“ a výrobních zařízení a vstupně-výstupní body do/ze skladovacích zařízení.
2. Toto nařízení se vztahuje na veškerou technickou a přerušitelnou kapacitu v propojovacích bodech, jakož i na dodatečnou kapacitu ve smyslu bodu 2.2.1 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009. Toto nařízení se nevztahuje na propojovací body mezi členskými státy, pokud jednomu z těchto členských států byla udělena výjimka na základě článku 49 směrnice 2009/73/ES.
3. Ustanovení čl. 8 odst. 1 až 7, článků 11 až 18, čl. 19 odst. 2 a článků 21 až 27 se nevztahují na novou technickou kapacitu, která má být přidělena prostřednictvím otevřených postupů přidělování nové technické kapacity, jako je formalizovaný test tržní poptávky, kromě kapacity, která je poté, co byla původně prostřednictvím těchto postupů nabídnuta, i nadále na prodej.
4. Při uplatnění implicitních metod přidělování mohou vnitrostátní regulační orgány rozhodnout, že články 8 až 27 nepoužijí.
5. Aby se zabránilo uzavření navazujících trhů s dodávkami, mohou příslušné národní orgány po konzultaci s uživateli soustavy rozhodnout o přijetí přiměřených opatření k tomu, aby v propojovacích bodech v rámci členského státu předem omezily podávání nabídek na kapacitu jediným uživatelem soustavy.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009 a článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„anglickou aukcí“ se rozumí aukce, ve které uživatel soustavy zadá požadovaná množství k definovaným cenovým krokům, které se oznamují postupně;
2)
„kalendářem aukcí“ se rozumí tabulka s informacemi o konkrétních aukcích, kterou zveřejňuje síť ENTSOG do ledna každého kalendářního roku k aukcím konaným v období od března do února následujícího kalendářního roku a která obsahuje časový plán všech aukcí, včetně data jejich zahájení a identifikace produktů standardní kapacity, na které se vztahují;
3)
„nabídkovým kolem“ se rozumí období, během něhož mohou uživatelé soustavy podávat, pozměňovat a stahovat nabídky;
4)
„koordinovanou kapacitou“ se rozumí produkt standardní kapacity nabízený na pevné bázi, který sestává z odpovídající vstupní a výstupní kapacity na obou stranách každého propojovacího bodu;
5)
„konkurenčními kapacitami“ se rozumí kapacity, na něž nelze přidělit dostupnou kapacitu v jedné z dotčených aukcí, aniž by byla zcela nebo částečně snížena dostupná kapacita v jiné dotčené aukci;
6)
„prvním případem neúplného prodeje kapacity“ se rozumí událost, kdy celková poptávka všech uživatelů soustavy je menší než kapacita nabízená na konci druhého nabídkového kola nebo následujícího nabídkového kola;
7)
„plynárenským dnem“ se rozumí doba od 05:00 do 05:00 UTC následujícího dne v období zimního času a od 04:00 do 04:00 UTC následujícího dne v období letního času, pokud je zaveden;
8)
„implicitní metodou přidělování“ se rozumí metoda přidělování, kdy je případně prostřednictvím aukce současně přidělena jak přepravní kapacita, tak odpovídající množství plynu;
9)
„propojovací dohodou“ se rozumí dohoda uzavřená provozovateli sousedních přepravních soustav, jejichž soustavy jsou propojeny v konkrétním propojovacím bodě, v níž jsou uvedeny podmínky, provozní postupy a ustanovení, pokud jde o dodávku plynu do propojovacího bodu a/nebo odběru plynu z propojovacího bodu, s cílem usnadnit účinnou interoperabilitu propojených přepravních soustav;
10)
„propojovacím bodem“ se rozumí fyzický nebo virtuální bod spojující sousední vstupně-výstupní systémy nebo spojující vstupně-výstupní systém s propojovacím vedením, pokud jsou tyto body předmětem rezervace ze strany uživatelů soustavy;
11)
„velkým cenovým krokem“ se rozumí pevná nebo pohyblivá částka, která je stanovena pro jednotlivé propojovací body a produkty standardní kapacity;
12)
„nadnominací“ se rozumí oprávnění uživatelů soustavy, kteří splňují minimální požadavky pro podávání nominací, požádat o přerušitelnou kapacitu kdykoli v průběhu dne podáním nominace, která zvyšuje celkovou hodnotu jejich nominací na úroveň převyšující jejich smluvní kapacitu;
13)
„vyvolávací cenou“ se rozumí přípustná minimální cena v aukci;
14)
„malým cenovým krokem“ se rozumí pevná nebo pohyblivá částka, která je stanovena pro jednotlivé propojovací body a produkty standardní kapacity a která je nižší než velký cenový krok;
15)
„produktem standardní kapacity“ se rozumí určitý objem přepravní kapacity v průběhu daného časového období v konkrétním propojovacím bodě;
16)
„aukcí s jednotnou cenou“ se rozumí aukce, v níž uživatel soustavy nabídne v jediném nabídkovém kole cenu a množství a všichni uživatelé soustavy, kteří získají kapacitu, zaplatí cenu nejnižší vítězné nabídky;
17)
„virtuálním propojovacím bodem“ se rozumí dva nebo více propojovacích bodů, které spojují dva stejné sousední vstupně-výstupní systémy sloučené za účelem poskytování jediné služby kapacity;
18)
„vnitrodenní kapacitou“ se rozumí kapacita, která je s ohledem na daný den nabízena a přidělena po ukončení aukcí kapacity v režimu na následující den.
KAPITOLA II
ZÁSADY SPOLUPRÁCE
Článek 4
Koordinace údržby
Má-li údržba plynovodu nebo části přepravní soustavy dopad na objem přepravní kapacity, kterou lze nabídnout v propojovacích bodech, provozovatel přepravní soustavy či provozovatelé přepravních soustav musí plně spolupracovat s provozovatelem sousední přepravní soustavy nebo provozovateli sousedních přepravních soustav na příslušných plánech údržby s cílem minimalizovat dopad na potenciální průtok plynu a kapacitu plynu v daném propojovacím bodě.
Článek 5
Standardní postup komunikace
1. Provozovatelé přepravních soustav koordinují zavedení standardních postupů komunikace, koordinovaných informačních systémů a kompatibilních nástrojů elektronické komunikace online, např. formáty a protokoly pro výměnu sdílených údajů, a sjednávají zásady zpracování těchto údajů.
2. Standardní postupy komunikace zahrnují zejména ty, které se týkají přístupu uživatelů soustavy k systému aukcí provozovatelů přepravních soustav nebo příslušné rezervační platformě a k přehledu poskytnutých informací o aukcích. Časový plán a obsah vyměňovaných údajů jsou v souladu s ustanoveními kapitoly III.
3. Standardní postupy komunikace přijaté provozovateli přepravních soustav zahrnují prováděcí plán a dobu platnosti, které jsou v souladu s vytvořením rezervační platformy či platforem podle článku 27. Provozovatelé přepravních soustav zajistí důvěrnost obchodně citlivých informací.
Článek 6
Výpočet a maximalizace kapacity
1. Uživatelům soustavy se s přihlédnutím k integritě soustavy, bezpečnosti a účinnému provozu soustavy zpřístupňuje maximální technická kapacita.
a)
S cílem maximalizovat nabídku koordinované kapacity optimalizací technické kapacity přijmou provozovatelé přepravních soustav v propojovacích bodech následující opatření, přičemž upřednostní propojovací body, ve kterých dojde ke smluvnímu překročení kapacity podle bodu 2.2.3 odst. 1 přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009: 4. února 2015 provozovatelé přepravních soustav zavedou a uplatní společnou metodu, která stanoví konkrétní opatření, jež příslušní provozovatelé přepravních soustav musí přijmout, aby se požadované optimalizace dosáhlo:
1)
společná metoda zahrnuje hloubkovou analýzu technických kapacit, včetně nedostatků v těchto kapacitách, na obou stranách propojovacího bodu, jakož i konkrétní opatření a podrobný harmonogram - zahrnující možné důsledky a uvádějící regulační povolení nutná ke zpětnému získání nákladů a přizpůsobení regulačního režimu -, jež jsou k maximalizaci nabídky koordinované kapacity nezbytné. Tato specifická opatření nemají nepříznivý dopad na nabídku kapacity v jiných významných bodech dotčených soustav a bodech do distribučních soustav, které mají význam pro zabezpečení dodávek ke koncovým zákazníkům, např. v bodech do skladovacích zařízení, terminálů pro LNG a k chráněným zákazníkům definovaným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 994/2010 (5). Tato hloubková analýza by měla zohlednit předpoklady uvedené v desetiletém plánu rozvoje sítě pro celou Unii podle článku 8 nařízení (ES) č. 715/2009, investiční plány jednotlivých členských států, příslušné povinnosti v rámci platných vnitrostátních právních předpisů a všechny příslušné smluvní závazky;
2)
příslušní provozovatelé přepravních soustav uplatňují dynamický přístup k přepočtu technické kapacity, případně ve spojení s dynamickým přepočtem uplatňovaným v souvislosti s dodatečnou kapacitou na základě bodu 2.2.2 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, přičemž společně určí vhodnou četnost přepočtu u každého propojovacího bodu a zohlední jeho zvláštní rysy;
3)
provozovatelé sousedních přepravních soustav do společné metody zapojí další provozovatele přepravních soustav, kteří jsou propojovacím bodem konkrétně dotčeni;
4)
při přepočtu technické kapacity provozovatelé přepravních soustav zohledňují informace o předpokládaných budoucích tocích, které jim případně poskytnou uživatelé soustavy;
b)
provozovatelé přepravních soustav společně posoudí a případně upraví alespoň tyto parametry:
1)
závazné hodnoty tlaku;
2)
všechny významné scénáře nabídky a poptávky, včetně podrobných údajů o referenčních klimatických podmínkách a konfiguracích soustavy souvisejících s extrémními scénáři;
3)
výhřevnost.
2. Vzniknou-li provozovatelům přepravních soustav v souvislosti s optimalizací technické kapacity nějaké náklady, zejména takové, které provozovatele přepravních soustav na obou stranách propojovacího bodu postihnou nerovnoměrně, mají provozovatelé přepravních soustav možnost získat tyto účinně vynaložené náklady zpět prostřednictvím regulačního rámce vytvořeného příslušnými regulačními orgány v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 715/2009 nebo článkem 42 směrnice 2009/73/ES. Použije se čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009.
3. Uplatněnou metodu výpočtu a společný přístup národní regulační orgány případně konzultují s uživateli soustavy.
4. Změny v objemu koordinované kapacity nabízené v propojovacích bodech, k nimž dojde uplatněním postupu podle odstavce 1, se zahrnou do zprávy agentury zveřejňované podle bodu 2.2.1 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009.
Článek 7
Výměna informací mezi provozovateli sousedních přepravních soustav
1. Provozovatelé sousedních přepravních soustav si pravidelně vyměňují informace o nominaci, renominaci, vyrovnávání a potvrzování v příslušných propojovacích bodech.
2. Provozovatelé sousedních přepravních soustav si vyměňují informace o údržbě svých jednotlivých přepravních soustav s cílem podílet se na procesu rozhodování o technickém využití propojovacích bodů. Postupy pro výměnu informací mezi provozovateli přepravních soustav tito provozovatelé začlení do své příslušné propojovací dohody.
KAPITOLA III
PŘIDĚLOVÁNÍ PEVNÉ KAPACITY
Článek 8
Metodika přidělování
1. Pro přidělování kapacity v propojovacích bodech se používají aukce.
2. Ve všech propojovacích bodech se použije stejný způsob pořádání aukcí. Příslušné aukční procesy se pro všechny dotčené propojovací body zahajují současně. V jednotlivých aukčních procesech týkajících se jediného produktu standardní kapacity je kapacita přidělována nezávisle na všech ostatních aukčních procesech s výjimkou případů, kdy je na základě dohody přímo zapojených provozovatelů přepravních soustav a se souhlasem příslušných národních regulačních orgánů přidělována kapacita konkurenční.
3. Produkty standardní kapacity jsou řazeny v logickém pořadí: nejdříve jsou nabízeny produkty roční kapacity a po nich následují produkty kapacity s bezprostředně kratší dobou platnosti rezervace ve stejném období. Touto zásadou se řídí časový plán aukcí stanovených v článcích 11 až 15.
4. Pravidla týkající se produktů standardní kapacity stanovených v článku 9 a aukcí stanovených v článcích 11 až 15 se vztahují na koordinovanou i nekoordinovanou kapacitu v propojovacím bodě.
5. Dostupnost příslušných produktů standardní kapacity v rámci dané aukce se sděluje v souladu s články 11 až 15 a podle kalendáře aukcí.
6. V každém propojovacím bodě se vyčlení objem odpovídající alespoň 20 % technické kapacity, který se nabízí v souladu s odstavcem 7, za předpokladu, že dostupná kapacita je v době vstupu tohoto nařízení v platnost rovna podílu technické kapacity, jež má být vyčleněna, nebo je větší. Je-li kapacita dostupná v době vstupu tohoto nařízení v platnost nižší než podíl technické kapacity, jež má být vyčleněna, vyčlení se celá dostupná kapacita. Tato kapacita se nabízí v souladu s odst. 7 písm. b), zatímco zbývající vyčleněná kapacita se nabízí v souladu s odst. 7 písm. a).
7. Kapacita vyčleněná v souladu s odstavcem 6 se nabízí za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
objem odpovídající alespoň 10 % technické kapacity v každém propojovacím bodě je nabídnut nejdříve při každoroční aukci roční kapacity stanovené v článku 11, jež se koná v souladu s kalendářem aukcí během pátého plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku, a dále
b)
další objem odpovídající alespoň 10 % technické kapacity v každém propojovacím bodě je nabídnut nejdříve při každoroční aukci čtvrtletní kapacity stanovené v článku 12, jež se koná v souladu s kalendářem aukcí během plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku.
8. V případě nové kapacity se vyčlení objem odpovídající alespoň 10 % technické kapacity v každém propojovacím bodě, který je nabídnut nejdříve při každoroční aukci čtvrtletní kapacity stanovené v článku 12, jež se koná v souladu s kalendářem aukcí během plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku.
9. Přesný podíl kapacity, jež má být vyčleněna podle odstavců 6 a 8, podléhá v každém propojovacím bodě konzultaci se zúčastněnými stranami, dohodě mezi provozovateli přepravních soustav a schválení národních regulačních orgánů. Národní regulační orgány zejména zváží vyčlenění větších podílů kapacity s kratší dobou platnosti rezervace, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami.
Článek 9
Produkty standardní kapacity
1. Provozovatelé přepravních soustav nabízejí produkty standardní roční, čtvrtletní, měsíční, denní a vnitrodenní kapacity.
2. Produkty standardní roční kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním plynárenském roce (který začíná 1. října).
3. Produkty standardní čtvrtletní kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním čtvrtletí (které začíná 1. října, 1. ledna, 1. dubna nebo 1. července).
4. Produkty standardní měsíční kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním kalendářním měsíci (který začíná 1. dne každého měsíce).
5. Produkty standardní denní kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na jeden plynárenský den.
6. Produkty standardní vnitrodenní kapacity představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na dobu od určitého okamžiku v rámci plynárenského dne do konce téhož plynárenského dne.
Článek 10
Použitá jednotka kapacity
Nabízená kapacita se vyjadřuje v jednotkách energie za jednotku času. Použijí se tyto jednotky: kWh/h nebo kWh/den. V případě kWh/den se v rámci plynárenského dne předpokládá paušální průtok.
Článek 11
Každoroční aukce roční kapacity
1. Aukce roční kapacity se konají jednou ročně.
2. Prostřednictvím každoroční aukce roční kapacity se draží kapacita pro jednotlivé produkty standardní roční kapacity algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17.
3. Aukční proces nabízí kapacitu nejvýše na příštích patnáct let.
4. Není-li v kalendáři aukcí uvedeno jinak, jsou každoroční aukce roční kapacity zahájeny první pondělí měsíce března každého roku.
5. V průběhu každoroční aukce roční kapacity mohou uživatelé soustavy žádat o produkty standardní kapacity tak, že se zúčastní jedné nebo několika souběžných aukcí v souvislosti s jednotlivými propojovacími body.
6. Kapacita nabízená během každoroční aukce roční kapacity se rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
B
je v případě každoročních aukcí roční kapacity nabízejících kapacitu na příštích pět let objem technické kapacity (A) vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 7 písm. b); v případě každoročních aukcí roční kapacity nabízejících kapacitu na dobu delší než prvních pět let jde o objem technické kapacity (A) vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 7;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita pro daný rok, je-li k dispozici.
7. Nabízenou kapacitou může být buď koordinovaná kapacita, nebo nekoordinovaná kapacita v souladu s článkem 19. To platí i pro všechny ostatní aukce, stanovené v článcích 12 až 15.
8. Jeden měsíc před zahájením aukce provozovatelé přepravních soustav uživatelům soustavy pro účely nadcházející každoroční aukce roční kapacity oznámí objem technické kapacity, který bude na jednotlivé roky nabídnut. Provozovatelé přepravních soustav kromě toho uživatelům soustavy oznámí, zda by mohla být uvolněna i nějaká dodatečná kapacita.
9. Nabídková kola každé aukce probíhají od 08:00 UTC do 17:00 UTC (zimního času) nebo od 07:00 UTC do 16:00 UTC (letního času) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.
10. Výsledky aukce se veřejně oznamují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.
11. Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.
Článek 12
Každoroční aukce čtvrtletní kapacity
1. Každoroční aukce čtvrtletní kapacity se koná jednou ročně.
2. Prostřednictvím každoroční aukce čtvrtletní kapacity se draží kapacita pro jednotlivé produkty standardní čtvrtletní kapacity algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17.
3. Každý plynárenský rok se prostřednictvím každoroční aukce čtvrtletní kapacity draží kapacita na jednotlivá čtvrtletí v období od prvního čtvrtletí (říjen - prosinec) nadcházejícího plynárenského roku do posledního čtvrtletí (červenec - září) nadcházejícího plynárenského roku (včetně).
4. V průběhu každoroční aukce čtvrtletní kapacity mohou uživatelé soustavy žádat o produkty standardní čtvrtletní kapacity tak, že se zúčastní jedné až čtyř souběžných aukcí v souvislosti s jednotlivými propojovacími body.
5. Není-li v kalendáři aukcí uvedeno jinak, jsou každoroční aukce čtvrtletní kapacity zahájeny první pondělí měsíce června každého roku.
6. Kapacita nabízená během každoroční aukce čtvrtletní kapacity se rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita pro dané čtvrtletí, je-li k dispozici.
7. Dva týdny před zahájením aukce oznámí provozovatelé přepravních soustav uživatelům soustavy pro účely nadcházející každoroční aukce čtvrtletní kapacity objem kapacity, který bude na jednotlivá čtvrtletí nabídnut. Provozovatelé přepravních soustav kromě toho uživatelům soustavy oznámí, zda by mohla být uvolněna i nějaká dodatečná kapacita.
8. Nabídková kola každé aukce probíhají od 08:00 UTC do 17:00 UTC (zimního času) nebo od 07:00 UTC do 16:00 UTC (letního času) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.
9. Výsledky aukce se veřejně oznamují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.
10. Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.
Článek 13
Klouzavé aukce měsíční kapacity
1. Klouzavá aukce měsíční kapacity se koná jednou měsíčně.
2. Prostřednictvím klouzavé aukce měsíční kapacity se draží kapacita pro jednotlivé produkty standardní měsíční kapacity algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17. Produkt standardní měsíční kapacity se draží každý měsíc na následující kalendářní měsíc.
3. Během klouzavé aukce měsíční kapacity mohou uživatelé soustavy žádat o jeden produkt standardní měsíční kapacity.
4. Není-li v kalendáři aukcí uvedeno jinak, jsou klouzavé aukce měsíční kapacity pro získání následujícího produktu standardní měsíční kapacity zahájeny třetí pondělí každého měsíce.
5. Kapacita nabízená v klouzavé aukci měsíční kapacity se každý měsíc rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita pro daný měsíc, je-li k dispozici.
6. Jeden týden před zahájením aukce oznámí provozovatelé přepravních soustav uživatelům soustavy objem kapacity, který bude pro účely nadcházející klouzavé aukce měsíční kapacity nabídnut. Provozovatelé přepravních soustav kromě toho uživatelům soustavy oznámí, zda by mohla být uvolněna i nějaká dodatečná kapacita.
7. Nabídková kola každé aukce probíhají od 08:00 UTC do 17:00 UTC (zimního času) nebo od 07:00 UTC do 16:00 UTC (letního času) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.
8. Výsledky aukce se veřejně oznamují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.
9. Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.
Článek 14
Klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den
1. Klouzavá aukce kapacity v režimu na následující den se koná jednou denně.
2. Každý den se prostřednictvím klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den draží produkt standardní kapacity na následující den.
3. Kapacita pro jednotlivé produkty standardní denní kapacity se prostřednictvím klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den draží algoritmem aukce s jednotnou cenou v souladu s článkem 18. Produkt standardní denní kapacity se draží každý den na následující den.
4. Během klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den mohou uživatelé soustavy žádat o kapacitu pro jeden produkt standardní denní kapacity.
5. Nabídkové kolo se zahajuje každý den v 15:30 UTC (zimního času) nebo ve 14:30 UTC (letního času).
6. Nabídka kapacity pro produkt standardní denní kapacity pro účely klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den probíhá takto: předložení, stažení nebo změna od 15:30 UTC do 16:00 UTC (zimního času) nebo od 14:30 UTC do 15:00 UTC (letního času).
7. Kapacita nabízená v klouzavé aukci kapacity v režimu na následující den se každý den rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita pro daný den, je-li k dispozici.
8. V okamžiku zahájení nabídkového kola oznámí provozovatelé přepravních soustav uživatelům soustavy objem kapacity, který bude pro účely nadcházející klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den nabídnut. Provozovatelé přepravních soustav kromě toho uživatelům soustavy oznámí, zda by mohla být uvolněna i nějaká dodatečná kapacita.
9. Výsledky aukce se veřejně oznamují nejpozději 30 minut po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.
10. Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.
Článek 15
Aukce vnitrodenní kapacity
1. S výhradou uvolnění kapacity se každou hodinu během plynárenského dne koná aukce vnitrodenní kapacity algoritmem aukce s jednotnou cenou v souladu s článkem 18.
2. První nabídkové kolo se zahajuje v celou hodinu následující po zveřejnění výsledků poslední aukce kapacity v režimu na následující den (včetně přerušitelné kapacity, pokud byla nabídnuta) v souladu s článkem 14. První nabídkové kolo končí v 01:30 UTC (zimního času) nebo v 00:30 UTC (letního času) před začátkem plynárenského dne. Přidělení úspěšných nabídek nabývá účinku od 05:00 UTC (zimního času) nebo od 04:00 UTC (letního času) příslušného plynárenského dne.
3. Poslední nabídkové kolo končí v 00:30 (zimního času) nebo ve 23:30 UTC (letního času) příslušného plynárenského dne.
4. Uživatelé soustavy jsou oprávněni podávat, stahovat nebo měnit nabídky od zahájení jednotlivých nabídkových kol až do jejich ukončení.
5. Každou hodinu příslušného plynárenského dne se jako vnitrodenní kapacita draží kapacita použitelná od příslušné hodiny + 4.
6. Jednotlivá nabídková kola se zahajují na začátku každé hodiny příslušného plynárenského dne.
7. Každé nabídkové kolo trvá od svého zahájení 30 minut.
8. Kapacita nabízená v aukci vnitrodenní kapacity se každou hodinu rovná:
kde:
A
je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý z produktů standardní kapacity;
C
je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;
D
je dodatečná kapacita, je-li k dispozici.
9. Provozovatelé přepravních soustav zveřejňují dostupný objem vnitrodenní pevné kapacity, již nabízejí, po ukončení poslední aukce v režimu na následující den a v souladu s čl. 21 odst. 9.
10. Provozovatelé přepravních soustav umožní uživatelům soustavy, kteří podávají nabídky v aukcích kapacity v režimu na následující den, automatické zadání platných neúspěšných nabídek do následující aukce vnitrodenní kapacity.
11. Kapacita se přidělí do 30 minut po ukončení nabídkového kola za předpokladu, že nabídky byly přijaty a provozovatel přepravní soustavy přistoupí k procesu přidělování.
12. Výsledky aukce se oznamují současně všem jednotlivým uživatelům soustavy.
13. Souhrnné informace o výsledcích aukce se zveřejňují alespoň na konci každého dne.
Článek 16
Aukční algoritmy
1. Pokud je při aukci nabízeno několik produktů standardní kapacity, použije se pro přidělení jednotlivých produktů standardní kapacity zvláštní algoritmus přidělení. Nabídky na různé produkty standardní kapacity se při uplatnění aukčního algoritmu posuzují nezávisle na sobě.
2. Pro každoroční aukce roční kapacity, každoroční aukce čtvrtletní kapacity a klouzavé aukce měsíční kapacity se použije algoritmus anglické aukce s několika nabídkovými koly v souladu s článkem 17.
3. Pro klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den a aukce vnitrodenní kapacity se použije algoritmus aukce s jednotnou cenou s jedním nabídkovým kolem v souladu s článkem 18.
Článek 17
Algoritmus anglické aukce
1. Anglické aukce umožňují uživatelům soustavy podávat nabídky na objem za postupně navyšované ceny oznamované v navazujících nabídkových kolech, přičemž se začíná na vyvolávací ceně P0.
2. První nabídkové kolo, v němž je cena rovna vyvolávací ceně P0, trvá tři hodiny. Navazující nabídková kola trvají vždy jednu hodinu. Mezi jednotlivými nabídkovými koly jsou jednohodinové intervaly.
3. V nabídce jsou uvedeny tyto informace:
a)
totožnost žádajícího uživatele soustavy;
b)
dotčený propojovací bod a směr toku;
c)
produkt standardní kapacity, pro který se o kapacitu žádá;
d)
objem kapacity pro příslušnou standardní kapacitu uvedený u každého cenového kroku;
e)
produkt, o který se žádá.
4. Nabídka se považuje za platnou, pokud je předložena uživatelem soustavy a je v souladu se všemi ustanoveními tohoto článku.
5. Aby se uživatelé soustavy mohli aukce zúčastnit, jsou povinni podat nabídku na objem v prvním nabídkovém kole.
6. Provozovatelé přepravních soustav poskytnou uživatelům soustavy možnost zadávat nabídky automaticky v jakémkoli cenovém kroku.
7. Po ukončení příslušného nabídkového kola není možné platné nabídky měnit, stahovat ani jinak upravovat. Ze všech platných nabídek se stávají platné závazky uživatele soustavy k rezervování kapacity v objemu požadovaném za oznámenou cenu, pokud zúčtovací cena aukce odpovídá ceně oznámené v příslušném nabídkovém kole.
8. Objem nabídky v libovolném nabídkovém kole připadající na uživatele soustavy je roven kapacitě nabízené v konkrétní aukci nebo je menší než tato kapacita. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy za určitou cenu je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal v předchozím kole, nebo je menší než tento objem s výjimkou případů, kdy se použije odstavec 16.
9. V průběhu nabídkového kola lze nabídky bez omezení zadávat, měnit a stahovat za předpokladu, že všechny nabídky jsou v souladu s odstavcem 8. Platné nabídky zůstávají platnými, dokud nejsou změněny nebo staženy.
10. Pro každý propojovací bod a produkt standardní kapacity se stanoví a před příslušnou aukcí se zveřejní velký cenový krok a malý cenový krok. Malý cenový krok se stanoví tak, aby zvýšení o počet malých cenových kroků vyjádřený celým číslem bylo rovno zvýšení o velký cenový krok.
11. Velký cenový krok je určen tak, aby byla v co nejpřiměřenější míře minimalizována délka aukčního procesu. Malý cenový krok je určen tak, aby bylo v co nejpřiměřenější míře minimalizováno množství neprodané kapacity v případě, že je aukce ukončena za vyšší cenu, než je cena vyvolávací.
12. Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy menší než kapacita nabízená na konci prvního nabídkového kola nebo je-li této kapacitě rovna, je aukce ukončena.
13. Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy větší než kapacita nabízená na konci prvního nabídkového kola nebo nabídkového kola následujícího, zahájí se další nabídkové kolo s cenou rovnou ceně z předchozího nabídkového kola navýšené o velký cenový krok.
14. Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy rovna kapacitě nabízené na konci druhého nabídkového kola nebo nabídkového kola následujícího, je aukce ukončena.
15. Dojde-li k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, cena se sníží a zahájí se další nabídkové kolo. V tomto dalším nabídkovém kole je cena rovná ceně použité v nabídkovém kole, jež prvnímu případu neúplného prodeje kapacity předcházelo, navýšené o malý cenový krok. Následně se konají další nabídková kola, v nichž je cena navyšována vždy o malý cenový krok, dokud celková poptávka všech uživatelů soustavy není nižší než nabízená kapacita nebo není této kapacitě rovná; v takovém okamžiku je aukce ukončena.
16. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy v prvním nabídkovém kole, v němž se uplatňují malé cenové kroky, je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal v nabídkovém kole, jež předcházelo prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, nebo je nižší než tento objem. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy ve všech nabídkových kolech, v nichž se uplatňují malé cenové kroky, je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal během nabídkového kola, v němž k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity došlo, nebo je větší než tento objem.
17. Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy větší než kapacita nabízená v nabídkovém kole s cenou rovnající se ceně, která vedla k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, snížené o malý cenový krok, je aukce ukončena. Zúčtovací cenou je cena, která vedla k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, a úspěšnými nabídkami jsou nabídky předložené během původního nabídkového kola, v němž první případ neúplného prodeje kapacity nastal.
18. Po každém nabídkovém kole se v souhrnné podobě co nejdříve zveřejní poptávka všech uživatelů soustavy v konkrétní aukci.
19. Cena oznámená pro poslední nabídkové kolo, v němž je aukce ukončena, se považuje za zúčtovací cenu příslušné aukce s výjimkou případů, kdy se použije odstavec 17.
20. Všem uživatelům soustavy, kteří za zúčtovací cenu podali platnou nabídku na objem, je za zúčtovací cenu přidělena kapacita podle jejich nabídky na objem. Zúčtovací cenu příslušné aukce, která může být v souladu s čl. 26 odst. 2 cenou pevnou nebo pohyblivou, a jakékoli další poplatky, které mohou platit v době, kdy lze přidělenou kapacitu využívat, hradí uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná.
21. Po ukončení každé aukce se zveřejní konečný výsledek aukce včetně informací o celkových přidělených kapacitách a zúčtovací ceně. Uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná, jsou informováni o objemu kapacity, která jim byla přidělena; individuální informace se sdělují pouze zúčastněným stranám.
22. Pokud anglická aukce neskončí do plánovaného zahájení (podle kalendáře aukcí) příští aukce kapacity na stejné období, je první aukce ukončena a žádná kapacita se nepřidělí. Tato kapacita je nabídnuta v následující příslušné aukci.
Článek 18
Algoritmus aukce s jednotnou cenou
1. Při aukci s jednotnou cenou je uspořádáno jediné nabídkové kolo, v němž uživatel soustavy nabízí cenu a množství.
2. Během nabídkového kola příslušné aukce mohou uživatelé soustavy předložit až deset nabídek. Jednotlivé nabídky se zpracovávají nezávisle na ostatních. Po ukončení nabídkového kola nelze zbývající nabídky změnit ani stáhnout.
3. V nabídce jsou uvedeny tyto informace:
a)
totožnost žádajícího uživatele soustavy;
b)
dotčený propojovací bod a směr toku;
c)
produkt standardní kapacity, pro který se o kapacitu žádá;
d)
objem kapacity pro příslušný produkt standardní kapacity, o který se žádá;
e)
minimální objem kapacity pro příslušný produkt standardní kapacity, o jehož přidělení podle příslušného algoritmu má uživatel soustavy zájem v případě, že mu není přidělen objem požadovaný v souladu s písmenem d);
f)
ceny nabídek, které nejsou nižší než vyvolávací cena za příslušný produkt standardní kapacity, které je uživatel soustavy ochoten za požadovanou kapacitu zaplatit. Nabídky, jejichž cena je nižší než cena vyvolávací, se nepřijímají.
4. Provozovatel přepravní soustavy seřadí všechny nabídky týkající se daného produktu standardní kapacity podle jejich ceny s uvedením nejvyšší ceny jako první.
5. Všechny zbývající nabídky v čase uzávěrky nabídkového kola se považují za závazné pro ty uživatele soustavy, kterým byl přidělen alespoň minimální objem kapacity požadovaný v souladu s odst. 3 písm. e).
6. Poté, co je sestaveno pořadí nabídek v souladu s odstavcem 4, a s výhradou odstavců 7 až 10 se kapacita na jednotlivé nabídky přiděluje podle pořadí jejich ceny. Všechny nabídky, kterým je kapacita přidělena, se považují za úspěšné. Po přidělení kapacity se zbývající nepřidělená kapacita o toto množství sníží.
7. Po použití odstavce 6 a s výhradou odstavce 9 platí, že pokud objem kapacity, na niž uživatel soustavy podal nabídku, překročí zbývající nepřidělenou kapacitu (po přidělení kapacity uživatelům soustavy, kteří podali nabídku vyšší), je tomuto uživateli soustavy přidělena kapacita rovnající se zbývající nepřidělené kapacitě.
8. Po použití odstavce 7 a s výhradou odstavce 9 platí, že pokud je ve dvou nebo více nabídkách uvedena stejná cena a objem příslušné kapacity, o který se celkově na základě těchto nabídek nadále žádá, překročí zbývající objem nepřidělené kapacity, zbývající nepřidělený objem se přidělí v poměrné výši k objemům, o něž se v těchto jednotlivých nabídkách žádá.
9. Je-li objem, který má být přidělen na nabídku podle odstavce 6, 7 nebo 8, nižší než minimální objem kapacity podle odst. 3 písm. e), tato nabídka se nezohlední a stává se neplatnou s tím, že se provede nové přidělení kapacity na zbývající cenovou nabídku či nabídky ve stejné výši podle odstavce 8 nebo (případně) přidělení kapacity na cenovou nabídku, která je další v pořadí, podle odstavce 6.
10. Je-li zbývající objem kapacity, která má být na některou nabídku přidělena podle odstavců 6, 7, 8 nebo 9, roven nule, není na tyto zbývající nabídky přidělena žádná další kapacita. Tyto nabídky se považují za neúspěšné.
11. Zúčtovací cena je stanovena jako cena nejnižší úspěšné nabídky, převýší-li poptávka nabídku za vyvolávací cenu. Ve všech ostatních případech se zúčtovací cena rovná ceně vyvolávací. Zúčtovací cenu příslušné aukce, která může být v souladu s čl. 26 odst. 2 cenou pevnou nebo pohyblivou, a jakékoli další poplatky, které mohou platit v době, kdy lze přidělenou kapacitu využívat, hradí uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná.
KAPITOLA IV
KOORDINACE PŘESHRANIČNÍ KAPACITY
Článek 19
Produkty koordinované kapacity
Provozovatelé sousedních přepravních soustav společně nabízejí produkty koordinované kapacity podle těchto zásad:
1)
na obou stranách propojovacího bodu se veškerá pevná kapacita nabízí jako kapacita koordinovaná, je-li na obou stranách propojovacího bodu pevná kapacita k dispozici;
2)
provozovatelé přepravních soustav nabízejí kapacitu pro příslušný produkt standardní kapacity na rezervační platformě v souladu s článkem 27 a v souladu s platným postupem přidělování stanoveným v kapitole III;
3)
koordinovaná kapacita, již mají dotčení provozovatelé přepravních soustav v daném propojovacím bodě nabízet, se sjednává prostřednictvím jednotného postupu přidělování;
4)
uživatelé soustavy dodržují platné podmínky smlouvy či smluv o přepravě dotčených provozovatelů přepravních soustav od okamžiku, kdy je přepravní kapacita sjednána;
5)
je-li na jedné straně propojovacího bodu k dispozici více pevné kapacity na příslušné období než na straně druhé, provozovatel přepravní soustavy, který má k dispozici většinu pevné kapacity, může přebývající kapacitu nabídnout uživatelům soustavy jako produkt nekoordinované kapacity v souladu s kalendářem aukcí a těmito pravidly:
a)
existuje-li na druhé straně propojovacího bodu smlouva o přepravě týkající se nekoordinované kapacity, lze kapacitu nabídnout jako nekoordinovanou v objemu a na dobu platnosti rezervace, jež nepřesahují objem a dobu platnosti stávající smlouvy o přepravě na druhé straně;
b)
pokud se na tuto přebývající kapacitu ustanovení odst. 5 písm. a) nevztahuje, lze ji nabízet nejvýše po dobu jednoho roku;
6)
nekoordinovanou kapacitu přidělenou v souladu s odstavcem 5 lze používat a nominovat jako takovou. Rovněž ji lze obchodovat na sekundárním trhu;
7)
provozovatelé sousedních přepravních soustav vytvoří pro koordinovanou kapacitu společný nominační postup, který uživatelům soustavy poskytne nástroj k nominaci přepravy plynu v jejich koordinované kapacitě prostřednictvím jediné nominace;
8)
povinnosti spojené s nabídkou koordinované kapacity se v přiměřené míře vztahují i na sekundární trhy s kapacitou. Aniž je dotčen odstavec 1, lze na sekundárním trhu kapacitu, jež byla původně přidělena jako kapacita koordinovaná, dále prodávat pouze jako kapacitu koordinovanou;
9)
pokud dva nebo více propojovacích bodů propojuje tytéž dva sousední vstupně-výstupní systémy, dotčení provozovatelé sousedních přepravních soustav nabídnou kapacitu dostupnou v příslušných propojovacích bodech v jednom virtuálním propojovacím bodě. Jsou-li zapojeni více než dva provozovatelé přepravních soustav, protože kapacitu v jednom nebo obou vstupně-výstupních systémech uvádí na trh více než jeden provozovatel přepravní soustavy, do virtuálního propojovacího bodu jsou v co největším možném rozsahu zapojeni všichni tito provozovatelé přepravních soustav. Ve všech případech je virtuální propojovací bod zřízen, jen pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
celková technická kapacita ve virtuálních propojovacích bodech se rovná součtu technických kapacit v jednotlivých propojovacích bodech, které se na virtuálních propojovacích bodech podílejí, nebo je vyšší než tento součet;
b)
tyto body usnadňují hospodárné a účelné využití soustavy, mimo jiné s ohledem na pravidla stanovená v článku 16 nařízení (ES) č. 715/2009.
Provozovatelé sousedních přepravních soustav zahájí nezbytnou analýzu a zřídí funkční virtuální propojovací body do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 20
Koordinace v případě stávajících smluv o přepravě
1. Uživatelé soustavy, kteří jsou v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost stranami stávajících smluv o přepravě v příslušných propojovacích bodech, by měli usilovat o uzavření dohody o koordinaci kapacity prostřednictvím smluvních ujednání (dále jen „koordinační dohoda“) v souladu s ustanoveními článku 19 tohoto nařízení. Tito uživatelé soustavy a provozovatelé přepravních soustav podávají příslušným národním regulačním orgánům zprávu o všech koordinačních dohodách, které všechny strany stávajících smluv o přepravě uzavřely. Na tomto základě národní regulační orgán zasílá agentuře zprávu o ročním pokroku dosaženém při koordinaci kapacity v příslušném členském státě. Agentura zveřejní zprávu o pokroku dosaženém při koordinaci kapacity dva roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Provozovatelé přepravních soustav, kteří jsou stranami stávajících smluv o přepravě, se mohou kdykoliv zúčastnit diskusí týkajících se koordinační dohody, jsou-li přizváni uživateli soustavy, kteří jsou stranami stávajících smluv o přepravě.
3. Pokud příslušní uživatelé soustavy uzavřou koordinační dohodu, strany o zamýšlené koordinační dohodě bez zbytečného odkladu informují dotčené provozovatele přepravních soustav v daném propojovacím bodě a přistoupí se k převodu dotčené kapacity. V každém případě je koordinační dohoda provedena s výhradou platných podmínek příslušných stávajících smluv o přepravě. Jakmile je koordinační dohoda provedena, s příslušnou kapacitou se nakládá jako s kapacitou koordinovanou.
4. Doba platnosti koordinačních dohod týkajících se kapacity koordinované na základě změn stávajících smluv v každém případě nepřesáhne dobu platnosti původních smluv o přepravě.
5. Veškerá kapacita se koordinuje při první možné příležitosti. Stávající smlouvy o přepravě týkající se nekoordinované kapacity nelze po dni ukončení jejich platnosti obnovit, prodloužit ani odložit. Tato kapacita se ke dni ukončení platnosti smluv o přepravě uvolní.
KAPITOLA V
PŘERUŠITELNÁ KAPACITA
Článek 21
Přidělování služeb přerušitelné kapacity
1. Provozovatelé přepravních soustav nabízejí denní produkt pro přerušitelnou kapacitu v obou směrech v těch propojovacích bodech, v nichž je sice nabízena kapacita pevná, ale v režimu na následující den již byla vyprodána. V propojovacích bodech s jednosměrným tokem, v nichž je technická kapacita nabízena pouze v jednom směru, nabízejí provozovatelé přepravních soustav denní produkt pro přerušitelnou kapacitu v opačném směru. Provozovatelé přepravní soustavy mohou produkty přerušitelné kapacity nabízet i s delší dobou platnosti rezervace.
2. Je-li přerušitelná kapacita nabízena, nemá to nepříznivý dopad na nabízený objem pevné kapacity. Provozovatelé přepravních soustav nesmějí vyčleňovat kapacitu, již lze nabízet jako kapacitu pevnou, za účelem její nabídky jako kapacity přerušitelné.
3. Jsou-li nabízeny jiné produkty přerušitelné kapacity než produkty denní, vztahují se tytéž produkty standardní kapacity pro pevnou kapacitu i na kapacitu přerušitelnou, pokud jde o dobu platnosti jejich rezervace.
4. Je-li přerušitelná kapacita nabízena, přiděluje se s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity prostřednictvím aukčního procesu.
5. Vnitrodenní přerušitelná kapacita se přiděluje postupem nadnominace.
6. Vnitrodenní přerušitelná kapacita se přiděluje pouze v případě, že pevná kapacita, ať už kapacita technická, nebo dodatečná, byla vyprodána.
7. Jsou-li aukce produktů přerušitelné kapacity pořádány v delším než vnitrodenním intervalu, provozovatelé přepravních soustav zveřejní před začátkem aukčního procesu nabízené objemy přerušitelné kapacity (pokud jsou známy).
8. Je-li přerušitelná kapacita nabízena, přiděluje se s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity prostřednictvím samostatné aukce poté, co byla přidělena pevná kapacita se stejnou dobou platnosti rezervace, a zároveň dříve, než začne aukce pevné kapacity s kratší dobou platnosti rezervace.
9. Jsou-li aukce přerušitelné kapacity nabízeny, provádějí se v souladu se stejnými zásadami pořádání a ve stejných lhůtách, jaké platí pro pevnou kapacitu. Přesné lhůty pro aukce přerušitelné kapacity jsou s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity podrobně stanoveny v kalendáři aukcí.
Článek 22
Minimální doba předstihu před přerušením
1. Na přerušitelnou kapacitu se vztahuje minimální doba předstihu před přerušením, o níž společně rozhodují provozovatelé sousedních přepravních soustav.
2. Standardní minimální doba předstihu před přerušením pro danou plynárenskou hodinu je čtyřicet pět minut po začátku renominačního cyklu pro tuto plynárenskou hodinu. Pokud si dva provozovatelé přepravních soustav přejí dobu předstihu před přerušením zkrátit, podléhá jakákoli související dohoda, již tito provozovatelé přepravních soustav mezi sebou uzavřou, schválení příslušného národního regulačního orgánu.
Článek 23
Koordinace procesu přerušení
Provozovatel přepravní soustavy, který vyvolá přerušení, uvědomí příslušného provozovatele sousední přepravní soustavy. Provozovatelé sousedních přepravních soustav co nejdříve uvědomí své příslušné uživatele soustavy, kteří jsou přerušením dotčeni, avšak náležitě při tom dbají o spolehlivost informací.
Článek 24
Stanovená posloupnost přerušení
1. Pořadí, v jakém se přerušení provádí, pokud celkový počet nominací překročí množství plynu, který může protékat určitým propojovacím bodem, je stanoveno na základě časového razítka příslušných smluv o přepravě pro přerušitelnou kapacitu. V případě přerušení mají přednost smlouvy o přepravě, které vstoupily v platnost dříve, před smlouvami o přepravě, které vstoupily v platnost později.
2. Pokud jsou po uplatnění postupu popsaného v odstavci 1 uvedeny v příkazu k přerušení dvě nebo více nominací ve stejném pořadí a provozovatel přepravní soustavy je nepřeruší všechny, uplatní se poměrné snížení těchto jednotlivých nominací.
3. Aby byly zohledněny rozdíly mezi různými službami přerušitelné kapacity v rámci Unie, provozovatelé sousedních přepravních soustav provádějí a koordinují společné postupy stanovené v tomto článku podle situace v jednotlivých propojovacích bodech.
Článek 25
Důvody přerušení
Provozovatelé přepravních soustav uvedou důvody přerušení buď přímo ve svých smlouvách o přepravě pro přerušitelnou kapacitu, nebo v obecných podmínkách, jimiž se tyto smlouvy řídí. Důvody přerušení mohou mimo jiné zahrnovat kvalitu, tlak, teplotu a modely toku plynu, využívání smluv o pevné kapacitě, údržbu, omezení v dodávce a odběru plynu ze soustavy, závazky veřejné služby a řízení kapacity vyplývající z postupů pro řízení překročení kapacity.
KAPITOLA VI
TARIFY A PLATFORMY PRO REZERVACI KAPACITY
Článek 26
Tarify
1. Jako vyvolávací cena při všech aukcích všech produktů standardní kapacity pro pevnou a přerušitelnou kapacitu se použije tarif vypočítaný metodikou stanovenou a/nebo schválenou národním regulačním orgánem nebo tarif stanovený a/nebo schválený národním regulačním orgánem.
2. Splatná cena určená při aukci kapacity může být cenou pevnou nebo pohyblivou nebo podléhat jiným ujednáním stanoveným v platném regulačním rámci. Pevnou cenu tvoří tarif platný v době konání aukce navýšený o aukční prémii. Pohyblivou cenu tvoří tarif platný v době, kdy je kapacitu možno využít, navýšený o aukční prémii. Ujednání se mohou u kapacit v koordinovaném produktu na obou stranách propojovacího bodu lišit.
3. Odpovídající tarifní režim k provádění tohoto nařízení je v náležité lhůtě stanoven na úrovni Unie a/nebo jednotlivých členských států. Tento režim umožní řádné zavedení mechanismů přidělování kapacity stanovených tímto nařízením, aniž by měl negativní dopad na příjmy a peněžní toky provozovatelů přepravních soustav v důsledku provádění tohoto nařízení, zejména ustanovení týkajících se vyčleňování určitého podílu kapacity, včetně kapacity nové, v souladu s čl. 2 odst. 3, čl. 8 odst. 7 a 8 a čl. 19 odst. 5 písm. b).
4. Příjmy z aukcí koordinované kapacity musí být rozděleny mezi provozovatele přepravních soustav, kteří vkládají kapacitu do kapacity koordinované. Vyvolávací cenou koordinované kapacity je součet vyvolávacích cen kapacit v koordinované kapacitě. Všechny příjmy z prodeje koordinované kapacity se provozovatelům přepravních soustav přidělují po každé transakci s kapacitou.
5. Příjmy z vyvolávací ceny koordinované kapacity se provozovatelům přepravních soustav přidělují v poměru k vyvolávacím cenám jejich kapacit v koordinované kapacitě. Příjmy z aukční prémie plynoucí z koordinované kapacity, účtované k vyvolávací ceně, se rozdělují podle dohody mezi provozovateli přepravních soustav, kterou před aukcí případně schvaluje příslušný národní regulační orgán. Pokud žádná dohoda před aukcí uzavřena není, příjmy z aukční prémie plynoucí z koordinované kapacity se provozovatelům přepravních soustav přidělí v rovném poměru.
6. Národní regulační orgány schvalují mechanismy zpětného získávání přeplatků a nedoplatků. Je-li uplatňován režim cenového stropu, národní regulační orgán schvaluje způsob použití příjmů z cen kapacity, které překračují příslušný tarif.
Článek 27
Platformy pro rezervaci kapacity
1. Provozovatelé přepravních soustav toto nařízení uplatňují tak, že nabízejí kapacitu prostřednictvím jedné společné internetové rezervační platformy nebo omezeného počtu těchto platforem. Provozovatelé přepravních soustav mohou tyto platformy provozovat sami nebo prostřednictvím dohodnuté strany, která v případě potřeby jedná jejich jménem s uživateli soustavy.
2. Společné rezervační platformy uplatňují tato pravidla:
a)
uplatňují se postupy pro nabídku a přidělování veškeré kapacity v souladu s kapitolou III;
b)
přednostně je zaveden proces, kterým se nabízí pevná koordinovaná kapacita v souladu s kapitolou IV;
c)
jsou zajištěny funkce, které uživatelům soustavy umožňují nabízet a získávat sekundární kapacitu;
d)
aby uživatelé soustavy mohli využívat služeb rezervačních platforem, přistoupí na všechny platné právní a smluvní požadavky, které jim umožní rezervovat a využívat kapacitu v příslušné síti provozovatelů přepravních soustav v rámci smlouvy o přepravě, a tyto požadavky dodržují;
e)
kapacita v jediném propojovacím bodě nebo virtuálním propojovacím bodě není nabízena na více než jedné rezervační platformě.
3. Vytvoření jedné společné rezervační platformy nebo omezeného počtu těchto platforem usnadní a zjednoduší rezervování kapacity v propojovacích bodech v celé Unii ve prospěch uživatelů soustavy. Za tímto účelem uspořádá síť ENTSOG do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost veřejnou konzultaci, aby zjistila tržní potřeby. Konzultace nepotrvá déle než šest měsíců a v jejím rámci síť ENTSOG rovněž zveřejní zprávu o výsledcích této konzultace. Zpráva určí možnosti, jak zjištěné tržní potřeby realizovat s ohledem na náklady a čas tak, aby provozovatelé přepravní soustavy nebo třetí strany jejich jménem realizovaly možnost nejvhodnější. Síť ENTSOG a agentura tento proces případně usnadní.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. a), toto nařízení se použije od 1. listopadu 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. října 2013.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 984/2013
(2013. gada 14. oktobris),
ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu,
tā kā:
(1)
Regula (EK) Nr. 715/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pareizu darbību.
(2)
Gāzes pārvades sistēmu dublēšanās vairumā gadījumu nav ne ekonomiska, ne efektīva. Tāpēc, lai dabasgāzes tirgos valdītu konkurence, visiem tīkla lietotājiem vajadzīga pārredzama un nediskriminējoša piekļuve gāzes infrastruktūrai. Tomēr lielā Savienības teritorijas daļā piekļuve pārvades jaudai aizvien nav vienlīdzīga un pārredzama, tāpēc tiek kavēta efektīva konkurence vairumtirgū. Turklāt tas, ka valsts līmeņa noteikumi dalībvalstīs atšķiras, traucē izveidot labi funkcionējošu iekšējo gāzes tirgu.
(3)
Savienības augstspiediena gāzes cauruļvadu neefektīva izmantošana un ierobežotā piekļuve tiem pasliktina situāciju tirgū. Savienības augstspiediena gāzes tīklos jāievieš pārredzamāka, efektīvāka un nediskriminējoša trūkstošo pārvades jaudu sadales sistēma, lai ļautu tālāk attīstīties pārrobežu konkurencei un tirgus integrācijai. Ieinteresētās struktūras ir paudušas atbalstu šādu noteikumu izstrādei.
(4)
Lai rastos efektīva konkurence starp piegādātājiem Savienībā un ārpus tās, vajadzīga iespēja elastīgi izmantot esošās pārvades sistēmas, lai transportētu gāzi atbilstoši cenu signāliem. Gāze brīvi plūdīs visā Savienībā tikai tad, ja būs labi funkcionējošs savstarpēji savienotu pārvades sistēmu tīkls ar visiem vienlīdzīgiem piekļuves nosacījumiem. Tas savukārt piesaistīs vairāk piegādātāju, palielinās gāzes mezglu likviditāti un palīdzēs ieviest efektīvākus cenu veidošanās mehānismus un attiecīgi taisnīgas gāzes cenas, kuru pamatā ir pieprasījuma un piedāvājuma princips.
(5)
Šīs regulas, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu, mērķis ir izveidot vajadzīgo harmonizācijas līmeni Eiropā. Turklāt šīs regulas īstenošanas efektivitāte ir atkarīga no tarifu sistēmu ieviešanas, kas atbilst šajā regulā ierosinātajiem jaudas sadales mehānismiem, lai īstenošanu nekavētu negatīva ietekme uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmu.
(6)
Regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 715/2009, papildina to un veido tās neatņemamu daļu. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 715/2009 citos tiesību aktos saprot kā atsauces arī uz šo regulu. Šo regulu dalībvalstīs izvietotām dabasgāzes pārvades sistēmām nepiemēro to atkāpju laikā, kas piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (2) 49. pantu. Šo regulu tām neatbrīvotajām jaudām svarīgās jaunās infrastruktūrās, attiecībā uz kurām ir noteikts izņēmums no Direktīvas 2009/73/EK 32. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK (3) 18. panta, nepiemēro tiktāl, cik šīs regulas piemērošana neapdraud šādu izņēmumu, un ņemot vērā starpsavienotāja īpatnības, kad notiek grupēšana.
(7)
Šī regula ir izstrādāta saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. pantā. Tā harmonizē Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā paredzētos noteikumus un papildina jaudas sadales mehānismu principus un pārslodzes vadības procedūras, kas attiecas uz pārvades sistēmu operatoriem un ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.1. punktā.
(8)
Šī regula neskar ES un valsts konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši noteikumu par ierobežojošu vienošanos aizliegumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pants) un dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pants). Ieviestie jaudas sadales mehānismi būtu jāizstrādā tā, lai novērstu lejupējo piegādes tirgus noslēgtību.
(9)
Šī regula neskar pārvades sistēmas operatora sabiedriskā pakalpojuma saistības atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 3. pantā noteiktajam.
(10)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam.
(11)
Valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ievērot paraugpraksi un centienus harmonizēt šīs regulas īstenošanas procesu. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, Aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka jaudas sadales mehānismi attiecīgajos starpsavienojumu punktos visā Savienībā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu tiek izveidots tīkla kodekss, kas nosaka standartizētus jaudas sadales mehānismus gāzes pārvades sistēmās. Standartizēts jaudas sadales mehānisms ietver izsoles procedūru būtiskajiem starpsavienojuma punktiem Savienībā un piedāvājamos un piešķiramos standarta pārrobežu jaudas produktus. Šī regula nosaka, kā sadarbojas blakusesošu pārvades sistēmu operatori, lai sekmētu jaudas pārdošanu, ņemot vērā vispārējos komercnoteikumus, kā arī ar jaudas sadales mehānismiem saistītos tehniskos noteikumus.
2. pants
Darbības joma
1. Šī regula attiecas uz starpsavienojumu punktiem. Tā var attiekties arī uz ieejas punktiem no trešām valstīm un izejas punktiem uz trešām valstīm, par ko lēmumu pieņem attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Šī regula neattiecas uz izejas punktiem uz galapatērētājiem un sadales tīkliem, ieejas punktiem no sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) termināļiem un ražotnēm, un ieejas-izejas punktiem uz glabāšanas objektiem vai no tiem.
2. Šī regula attiecas uz visu tehnisko un atslēdzamo jaudu starpsavienojumu punktos, kā arī uz papildu jaudu Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.1. punkta nozīmē. Šī regula neattiecas uz starpsavienojuma punktiem starp dalībvalstīm, ja vienai no šādām dalībvalstīm ir piešķirta atkāpe, pamatojoties uz Direktīvas 2009/73/EK 49. pantu.
3. Regulas 8. panta 1. līdz 7. punkts, 11. līdz 18. pants, 19. panta 2. punkts un 21. līdz 27. pants neattiecas uz jaunu tehnisko jaudu, kas piešķirama, izmantojot atklātas sadales procedūras jaunai tehniskajai jaudai, piemēram, “open season” procedūras, izņemot jaudu, kas paliek nepārdota pēc tam, kad sākotnēji piedāvāta ar šādām procedūrām.
4. Ja tiek izmantotas netiešās piešķiršanas metodes, valstu regulatīvās iestādes drīkst pieņemt lēmumu nepiemērot 8. līdz 27. pantu.
5. Lai nepieļautu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību, kompetentās valsts iestādes pēc apspriešanās ar tīkla lietotājiem var pieņemt lēmumu par proporcionāliem pasākumiem, lai ierobežotu jebkura atsevišķa tīkla lietotāja sākotnējo solīšanu par jaudu starpsavienojumu punktos dalībvalstī.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2009 2. pantā un Direktīvas 2009/73/EK 2. pantā. Turklāt piemēro šādas definīcijas:
1)
" “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli" ir izsole, kurā tīkla lietotājs norāda pieprasītos daudzumus konkrētiem cenas soļiem, ko paziņo secīgi;
2)
“izsoles kalendārs” ir tabula ar informāciju par konkrētām izsolēm, ko ENTSOG publicē katra kalendārā gada janvārī par izsolēm, kas notiek periodā no marta līdz nākamā kalendārā gada februārim; tabulā norāda attiecīgo izsoļu laika plānojumu, tostarp sākuma datumus un standarta jaudas produktus, uz kuriem tie attiecas;
3)
“solīšanas kārta” ir laikposms, kurā tīkla lietotāji var iesniegt, grozīt un atsaukt solījumus;
4)
“grupētā jauda” ir standarta jaudas produkts, ko piedāvā ar konstantu jaudu un kas sastāv no attiecīgas ieejas un izejas jaudas katra starpsavienojuma punkta abās pusēs;
5)
“konkurējošas jaudas” ir jaudas, attiecībā uz kurām vienā no attiecīgajām izsolēm pieejamo jaudu nevar piešķirt, pilnīgi vai daļēji nesamazinot citā attiecīgajā izsolē pieejamo jaudu;
6)
“pirmā nepietiekamā solīšana” ir situācija, kad visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par otrās solīšanas kārtas vai nākamās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu;
7)
“gāzes diena” ir laikposms no 5.00 līdz 5.00 UTC nākamajā dienā ziemas laika periodā un no 4.00 līdz 4.00 UTC nākamajā dienā periodā, kad izmanto vasaras laiku;
8)
“netiešā piešķiršanas metode” ir sadales metode, kad, iespējams izsoles veidā, vienlaikus tiek piešķirta gan pārvades jauda, gan atbilstošs gāzes daudzums;
9)
“starpsavienojuma vienošanās” ir vienošanās, kas noslēgta starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmas ir savienotas konkrētā starpsavienojuma punktā, ar konkrētiem noteikumiem, nosacījumiem un darbības procedūrām attiecībā uz gāzes piegādi un/vai atsaukšanu no starpsavienojuma punkta, lai sekmētu savstarpēji savienotu pārvades tīklu efektīvu sadarbspēju;
10)
“starpsavienojuma punkts” ir fizisks vai virtuāls punkts, kas savieno blakusesošas ieejas-izejas sistēmas vai savieno ieejas-izejas sistēmu ar starpsavienotāju, ciktāl uz šiem punktiem attiecas tīkla lietotāju rezervēšanas procedūras;
11)
“lielais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam;
12)
“virsnominācija” ir tīkla lietotāju, kas atbilst nomināciju iesniegšanas minimālajām prasībām, tiesības pieprasīt atslēdzamu jaudu jebkurā laikā dienas ietvaros, iesniedzot nomināciju, kas palielina šo lietotāju nomināciju kopsummu līdz līmenim, kas ir augstāks par jaudu, par kuru tiem noslēgts līgums;
13)
“rezerves cena” ir pieļaujamā minimālā cena izsolē;
14)
“mazais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam, un kas ir mazāks par lielo cenas soli;
15)
“standarta jaudas produkts” ir noteikta transportēšanas jauda konkrētā laikposmā un konkrētā starpsavienojuma punktā;
16)
“vienotas cenas izsole” ir izsole, kurā tīkla lietotājs vienā solīšanas kārtā sola cenu un daudzumu un visi tīkla lietotāji, kas sekmīgi iegūst jaudu, maksā zemākā sekmīgā solījuma cenu;
17)
“virtuāls starpsavienojuma punkts” ir divi vai vairāki starpsavienojuma punkti, kas savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas-izejas sistēmas un ir savstarpēji integrēti nolūkā nodrošināt vienotas jaudas pakalpojumu;
18)
“tekošās dienas jauda” ir jauda, ko piedāvā un piešķir pēc nākamās dienas jaudas izsoļu slēgšanas attiecībā uz šo dienu.
II NODAĻA
SADARBĪBAS PRINCIPI
4. pants
Koordinācija uzturēšanas jomā
Ja cauruļvada vai pārvades tīkla daļas uzturēšanas darbi ietekmē pārvades jaudu, ko var piedāvāt starpsavienojumu punktos, pārvades sistēmas(-u) operators(-i) pilnībā sadarbojas ar blakusesošo pārvades sistēmas(-u) operatoru(-iem) saistībā ar attiecīgajiem uzturēšanas plāniem, lai pēc iespējas samazinātu ietekmi uz potenciālajām gāzes plūsmām un jaudu starpsavienojuma punktā.
5. pants
Saziņas standartizācija
1. Pārvades sistēmu operatori koordinē standarta saziņas procedūru, koordinētu informācijas sistēmu un savietojamas elektroniskas tiešsaistes saziņas ieviešanu, piemēram, kopīgus datu apmaiņas formātus un protokolus, kā arī vienojas par principiem, kā šādus datu apstrādā.
2. Standarta saziņas procedūras jo īpaši ietver tādas, kas attiecas uz tīkla lietotāju piekļuvi pārvades sistēmu operatoru izsoles sistēmai vai atbilstīgai rezervācijas platformai un sniegtās izsoles informācijas pārskatam. Savstarpēji sniedzamo datu termiņiem un saturam jāatbilst III nodaļā paredzētajiem noteikumiem.
3. Pārvades sistēmu operatoru pieņemtajās standarta saziņas procedūrās jāietver īstenošanas plāns un piemērošanas ilgums, kam jāatbilst rezervācijas platformas(-u) izstrādei, kā noteikts 27. pantā. Pārvades sistēmu operatori nodrošina sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti.
6. pants
Jaudas aprēķināšana un maksimalizācija
1. Tīkla lietotājiem dara pieejamu maksimālo tehnisko jaudu, ņemot vērā sistēmas integritāti, drošību un efektīvu tīkla darbību.
a)
Lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu, optimizējot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori veic šādus pasākumus starpsavienojumu punktos, piešķirot prioritāti tiem starpsavienojumu punktiem, kuros saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.3. punkta 1. apakšpunktu ir līgumpārslodze: 2015. gada 4. februārī pārvades sistēmu operatori izveido un piemēro kopīgu metodi, kurā paredz konkrētas darbības, kas attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem jāveic, lai panāktu vajadzīgo optimizāciju.
1)
Kopīgajā metodē ietver sīku tehnisko jaudu analīzi, tostarp visas tās novirzes abās starpsavienojuma punkta pusēs, kā arī konkrētas darbības un precīzu laika grafiku - tostarp iespējamās sekas un regulatīvos apstiprinājumus, kas vajadzīgi, lai atgūtu izmaksas un pielāgotu regulatīvo režīmu -, lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu. Šīs konkrētās darbības nedrīkst negatīvi ietekmēt jaudas piedāvājumu citos attiecīgo sistēmu būtiskajos punktos un tajos sadales tīklu punktos, kas saistīti ar piegādes drošību tiešajiem patērētājiem, piemēram, savienojumos ar glabātavām un sašķidrinātās dabasgāzes termināļiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 994/2010 (5) definētajiem aizsargātajiem patērētājiem. Šajā sīkajā analīzē ņem vērā pieņēmumus, kas izdarīti Savienības mēroga desmit gadu tīkla attīstības plānos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantam, valsts investīciju plānus, valsts tiesību aktu attiecīgos noteikumus un attiecīgas līgumsaistības.
2)
Attiecīgie pārvades sistēmu operatori izmanto dinamisku pieeju, pārrēķinot tehnisko jaudu, ja tas nepieciešams saistībā ar dinamisko aprēķinu, ko papildu jaudai piemēro, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.2. punkta 2. apakšpunktu, kopīgi identificējot attiecīgo pārrēķina biežumu katram starpsavienojuma punktam un ņemot vērā šo punktu īpatnības.
3)
Blakusesošu pārvades sistēmu operatori kopīgajā metodē ietver citus pārvades sistēmu operatorus, kurus īpaši ietekmē starpsavienojuma punkts.
4)
Pārrēķinot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori ņem vērā informāciju, ko tīkla lietotāji var sniegt par sagaidāmām turpmākām plūsmām.
b)
Pārvades sistēmu operatori kopīgi izvērtē un attiecīgā gadījumā koriģē vismaz šādus parametrus:
1)
spiediena saistības;
2)
visi atbilstīgie pieprasījuma un piedāvājuma scenāriji, tostarp ziņas par atsauces laikapstākļiem un tīkla konfigurācijām saistībā ar ekstrēmiem scenārijiem;
3)
siltumspēja.
2. Ja tehniskās jaudas optimizācija rada izmaksas pārvades sistēmas operatoriem, jo īpaši izmaksas, kas nevienlīdzīgi ietekmē pārvades sistēmas operatorus abās starpsavienojuma punkta pusēs, pārvades sistēmas operatoriem jāļauj atgūt šādas faktiski radušās izmaksas, izmantojot regulatīvo sistēmu, ko attiecīgās regulatīvās iestādes izveidojušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantu vai Direktīvas 2009/73/EK 42. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 713/2009 8. panta 1. punktu.
3. Attiecīgos gadījumos valstu regulatīvās iestādes apspriežas ar tīkla lietotājiem par piemēroto aprēķinu metodi un kopīgo pieeju.
4. Izmaiņas grupētās jaudas lielumā, ko piedāvā starpsavienojumu punktos tā procesa rezultātā, kas paredzēts 1. punktā, ietver Aģentūras ziņojumā, ko publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.1. punkta 2. apakšpunktu.
7. pants
Informācijas apmaiņa starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem
1. Blakusesošu pārvades sistēmu operatori regulāri savstarpēji sniedz informāciju par nominācijām, atkārtotām nominācijām, saskaņošanu un apstiprināšanu būtiskajos starpsavienojumu punktos.
2. Blakusesošu pārvades sistēmu operatori savstarpēji sniedz informāciju par savu pārvades tīklu uzturēšanu, tādējādi palīdzot lēmumu pieņemšanas procesā par starpsavienojumu punktu tehnisko izmantošanu. Procedūras datu apmaiņai starp pārvades sistēmas operatoriem iekļauj to attiecīgajā starpsavienojuma vienošanās dokumentā.
III NODAĻA
KONSTANTĀS JAUDAS SADALE
8. pants
Sadales metodika
1. Lai sadalītu jaudu starpsavienojumu punktos, izmanto izsoles.
2. Visos starpsavienojumu punktos izmanto tādas pašas uzbūves izsoles. Attiecīgie izsoles procesi visiem attiecīgajiem starpsavienojumu punktiem sākas vienlaicīgi. Katrā izsoles procesā, kas attiecas uz vienu standarta jaudas produktu, jaudu piešķir neatkarīgi no citiem izsoles procesiem, izņemot gadījumus, kad - ja tieši iesaistītie pārvades sistēmu operatori vienojas un attiecīgās valsts regulatīvās iestādes apstiprina -, tiek piešķirta konkurējošā jauda.
3. Standarta jaudas produktiem piemēro loģisko secīgumu, pēc kura vispirms piedāvā produktus, kas attiecas uz gada jaudu, pēc tam - produktu ar nākamo īsāko jaudas ilgumu izmantošanai tajā pašā periodā. Regulas 11. līdz 15. pantā paredzētajam izsoļu grafikam jāatbilst šim principam.
4. Grupētai un negrupētai jaudai starpsavienojuma punktā piemēro noteikumus par standarta jaudas produktiem, kas paredzēti 9. pantā, un izsolēm, kas paredzēti 11. līdz 15. pantā.
5. Konkrētām izsolēm attiecīgo standarta jaudas produktu pieejamību paziņo saskaņā ar 11. līdz 15. pantu un ar izsoles kalendāru.
6. Daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 20 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, atliek malā un piedāvā saskaņā ar 7. punktu, ja pieejamā jauda brīdī, kad šīs regula stājas spēkā, ir vienāda ar atliekamo tehniskās jaudas īpatsvaru vai lielāka par to. Ja pieejamā jauda brīdī, kad šīs regula stājas spēkā, ir mazāka par atliekamo tehniskās jaudas īpatsvaru, malā atliek visu pieejamo jaudu. Šo jaudu piedāvā saskaņā ar 7. punkta b) apakšpunktu, bet pārējo atlikto jaudu piedāvā saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu.
7. Atbilstoši 6. punktam malā atlikto jaudu piedāvā, kad ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā gada jaudas izsolē, kā paredzēts 11. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru piektajā gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma un
b)
daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vēl vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma.
8. Jaunas jaudas gadījumā daudzumu, kas līdzvērtīgs vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, atliek malā un piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma.
9. Konkrēts jaudas īpatsvars, kas jāatliek malā saistībā ar 6. un 8. punktu, ir atkarīgs no apspriedēm ar ieinteresētajām struktūrām, vienošanās starp pārvades sistēmu operatoriem un valsts regulatīvo iestāžu apstiprinājuma katrā starpsavienojuma punktā. Valsts regulatīvās iestādes jo īpaši apsver iespēju atlikt malā lielāku jaudas īpatsvaru ar īsāku termiņu, lai novērstu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību.
9. pants
Standarta jaudas produkti
1. Pārvades sistēmu operatori gadā, ceturksnī, mēnesī, dienā un dienas ietvaros piedāvā standarta jaudas produktus.
2. Gada standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā gāzes gadā (sākums 1. oktobrī).
3. Ceturkšņa standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā ceturksnī (sākums attiecīgi 1. oktobrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā).
4. Mēneša standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā kalendārā mēnesī (sākums katra mēneša pirmajā dienā).
5. Dienas standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz vienu gāzes dienu.
6. Tekošās dienas standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs no sākuma laika konkrētā gāzes dienā līdz beigu laikam tajā pašā gāzes dienā.
10. pants
Izmantotā jaudas vienība
Piedāvāto jaudu izsaka enerģijas vienībās laika vienībā. Izmanto šādas vienības: kWh/h vai kWh/d. kWh/d gadījumā tiek pieņemts vienots plūsmas ātrums gāzes dienā.
11. pants
Ikgadējās gada jaudas izsoles
1. Gada jaudas izsoles rīko vienu reizi gadā.
2. Katra gada standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot ikgadējo gada jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu.
3. Izsoles procesā piedāvā jaudu par periodu, kas nav ilgāks par nākamajiem 15 gadiem.
4. Ikgadējās gada jaudas izsoles sākas katra gada marta pirmajā pirmdienā, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.
5. Ikgadējā gada jaudas izsolē tīkla lietotāji var piedalīties vienā vai vairākās vienlaicīgi notiekošās izsolēs saistībā ar katru starpsavienojuma punktu, lai pieteiktos standarta jaudas produktiem.
6. Jauda, ko piedāvā ikgadējā gada jaudas izsolē, ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
B
attiecībā uz ikgadēju gada jaudas izsoli nākamajiem pieciem gadiem ir tehniskās jaudas (A) daudzums, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punkta b) apakšpunktu; attiecībā uz ikgadējo gada izsoli par jaudu tālāk nekā nākamajiem pieciem gadiem ir tehniskās jaudas (A) daudzums, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punktu;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda attiecīgajam gadam, ja tāda ir.
7. Piedāvājamā jauda var būt grupēta jauda vai negrupēta jauda saskaņā ar 19. pantu. Tas attiecas arī uz visām citām izsolēm, kā noteikts 12. līdz 15. pantā.
8. Vienu mēnesi pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par tehniskās jaudas apjomu, ko piedāvās katram gadam nākamajā ikgadējā gada jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.
9. Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.
10. Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.
11. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.
12. pants
Ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles
1. Ikgadējo ceturkšņa jaudas izsoli rīko vienu reizi gadā.
2. Katra ceturkšņa standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot ikgadējo ceturkšņa jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu.
3. Ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē katrā gāzes gadā izsola jaudu katram ceturksnim no nākamā gāzes gada pirmā ceturkšņa (oktobris-decembris) līdz nākamā gāzes gada pēdējam ceturksnim (jūlijs-septembris) ieskaitot.
4. Ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē tīkla lietotāji var piedalīties vienā līdz četrās vienlaicīgi notiekošās izsolēs saistībā ar katru starpsavienojuma punktu, lai pieteiktos ceturkšņa standarta jaudas produktiem.
5. Ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles sākas katra gada jūnija pirmajā pirmdienā, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.
6. Jauda, ko piedāvā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda attiecīgajam ceturksnim, ja tāda ir.
7. Divas nedēļas pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās katram ceturksnim nākamajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.
8. Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.
9. Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.
10. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.
13. pants
Kārtējās mēneša jaudas izsoles
1. Kārtējo mēneša jaudas izsoli rīko vienu reizi mēnesī.
2. Katra mēneša standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot kārtējo mēneša jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu. Katru mēnesi izsola mēneša standarta jaudas produktu nākamajam kalendārajam mēnesim.
3. Kārtējās mēneša jaudas izsoles laikā tīkla lietotāji var pieteikties uz vienu mēneša standarta jaudas produktu.
4. Kārtējās mēneša jaudas izsoles sākas katra mēneša trešajā pirmdienā attiecībā uz nākamā mēneša standarta jaudas produktu, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.
5. Jauda, ko piedāvā kārtējā mēneša jaudas izsolē, katru mēnesi ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda attiecīgajam mēnesim, ja tāda ir.
6. Vienu nedēļu pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās nākamajā kārtējā mēneša jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.
7. Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.
8. Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.
9. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.
14. pants
Kārtējās nākamās dienas jaudas izsoles
1. Kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli rīko vienu reizi dienā.
2. Katru dienu izsola standarta jaudas produktu par nākamo gāzes dienu, izmantojot kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli.
3. Katra dienas standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli ar vienotas cenas izsoles algoritmu saskaņā ar 18. pantu. Katru dienu izsola dienas standarta jaudas produktu nākamajai gāzes dienai.
4. Kārtējās nākamās dienas jaudas izsoles laikā tīkla lietotāji var pieteikties uz vienu dienas standarta jaudas produktu.
5. Solīšanas kārta tiek atklāta katru dienu 15.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 14.30 UTC (vasaras laika periodā).
6. Jaudas solījumiem attiecībā uz dienas standarta jaudas produktu kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē piemēro šādu kārtību: iesniegšana, atsaukšana vai grozīšana no 15.30 UTC līdz 16.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 14.30 UTC līdz 15.00 UTC (vasaras laika periodā).
7. Jauda, ko piedāvā kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē, katru dienu ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda attiecīgajai dienai, ja tāda ir.
8. Atklājot solīšanas kārtu, pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās nākamajā kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.
9. Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē ne vēlāk kā 30 minūtes pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.
10. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.
15. pants
Tekošās dienas jaudas izsoles
1. Ja ir pieejama jauda, tekošās dienas jaudas izsoli rīko katru stundu gāzes dienā, izmantojot vienotas cenas izsoles algoritmu saskaņā ar 18. pantu.
2. Pirmo solīšanas kārtu atklāj tieši nākamajā pilnajā stundā pēc pēdējās nākamās dienas izsoles rezultātu publicēšanas (tostarp par atslēdzamo jaudu, ja tā tiek piedāvāta) saskaņā ar 14. pantu. Pirmo solīšanas kārtu slēdz 01.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 00.30 UTC (vasaras laika periodā) pirms gāzes dienas. Sekmīgo solījumu piešķīrums ir spēkā no 05.00 UTC (ziemas laika periodā) vai 04.00 UTC (vasaras laika periodā) attiecīgajā gāzes dienā.
3. Pēdējo solīšanas kārtu slēdz 00.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 23.30 UTC (vasaras laika periodā) attiecīgajā gāzes dienā.
4. Tīkla lietotāji var solīt, atsaukt vai grozīt solījumus no katras solīšanas kārtas atklāšanas līdz tās slēgšanai.
5. Katrā attiecīgās gāzes dienas stundā jaudu, kas ir lietojama no attiecīgās stundas + 4, izsola kā tekošās dienas jaudu.
6. Katru solīšanas kārtu atklāj attiecīgās gāzes dienas katras stundas sākumā.
7. Katra solīšanas kārta ilgst 30 minūtes no solīšanas kārtas atklāšanas brīža.
8. Jauda, ko piedāvā tekošās dienas jaudas izsolē, katru stundu ir
kur:
A
ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;
C
ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;
D
ir papildus jauda, ja tāda ir.
9. Pārvades sistēmu operatori publicē piedāvāto tekošās dienas konstantās jaudas pieejamo apjomu pēc pēdējās nākamās dienas izsoles slēgšanas un saskaņā ar 21. panta 9. punktu.
10. Pārvades sistēmu operatori tīkla lietotājiem, kas sola nākamās dienas izsolēs, piedāvā iespēju derīgos nesekmīgos solījumus automātiski ieskaitīt nākamajā tekošās dienas izsolē.
11. Jaudu piešķir 30 minūšu laikā pēc solīšanas kārtas slēgšanas, ja solījumi ir akceptēti un pārvades sistēmas operators veic piešķiršanas procesu.
12. Izsoles rezultātus vienlaicīgi publisko konkrētajiem tīkla lietotājiem.
13. Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē vismaz katras dienas beigās.
16. pants
Izsoles algoritmi
1. Ja izsolē piedāvā vairākus standarta jaudas produktus, attiecīgo sadales algoritmu piemēro atsevišķi katram standarta jaudas produktam, kad tas tiek piešķirts. Solījumus dažādiem standarta jaudas produktus izskata neatkarīgi vienu no otra, piemērojot izsoles algoritmu.
2. Ikgadējās gada, ikgadējās ceturkšņa un kārtējās mēneša jaudas izsolēs izmanto augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu ar vairākām solīšanas kārtām, kā paredzēts 17. pantā.
3. Kārtējās nākamās dienas jaudas izsolēs un tekošās dienas jaudas izsolēs izmanto vienotas cenas izsoles algoritmu ar vienu solīšanas kārtu saskaņā ar 18. pantu.
17. pants
Augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritms
1. “Pulksteņa” izsoles ar augšupejošu soli tīkla lietotājiem ļauj iesniegt apjoma solījumus par pieaugošām cenām, ko paziņo secīgās solīšanas kārtās, sākot ar rezerves cenu P0.
2. Pirmā solīšanas kārta, kurā cena ir rezerves cena P0, ilgst 3 stundas. Nākamās solīšanas kārtas ilgst 1 stundu. Starp solīšanas kārtām ir 1 stundas periods.
3. Solījumā norāda:
a)
solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti;
b)
attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu;
c)
standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums;
d)
katram cenas solim - jaudas apjoms attiecīgajai standarta jaudai;
e)
produktu, uz kuru attiecas solījums.
4. Solījumu uzskata par derīgu, ja to ir iesniedzis tīkla lietotājs un tas atbilst visiem šī panta noteikumiem.
5. Lai tīkla lietotāji varētu piedalīties izsolē, ir noteikti jāiesniedz apjoma solījums pirmajā solīšanas kārtā.
6. Pārvades sistēmu operatori tīkla lietotājiem nodrošina iespēju automātiski iesniegt solījumus visos cenas soļos.
7. Kad attiecīgā solīšanas kārta tiek slēgta, netiek pieņemti nekādi derīgu solījumu grozījumi, atsaukumi vai izmaiņas. Visi derīgie solījumi kļūst par tīkla lietotāja saistībām rezervēt jaudu pieprasītajā apjomā par nosaukto cenu, ja izsoles līdzsvara cena ir tā, kas paziņota attiecīgajā solīšanas kārtā.
8. Apjoma solījums jebkurā solīšanas kārtā katram tīkla lietotājam ir vienāds ar konkrētajā izsolē piedāvāto jaudu vai mazāks par to. Apjoma solījums katram tīkla lietotājam par konkrētu cenu ir vienāds ar šī tīkla lietotāja iesniegto apjoma solījumu iepriekšējā solīšanas kārtā vai mazāks par to, izņemot gadījumus, kad piemēro 16. pantu.
9. Solījumus solīšanas kārtas laikā var brīvi iesniegt, grozīt vai atsaukt, ja visi solījumi atbilst 8. pantam. Derīgi solījumi ir derīgi, ja netiek grozīti vai atsaukti.
10. Lielo cenas soli un mazo cenas soli nosaka katram starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam, un publicē pirms attiecīgās izsoles. Mazo cenas soli nosaka tā, ka pieaugums par veselu skaitli mazo cenas soļu ir vienāds ar pieaugumu par lielo cenas soli.
11. Nosakot lielo cenas soli, ciktāl pamatoti iespējams, cenšas samazināt izsoles procesa ilgumu. Nosakot mazo cenas soli, ciktāl pamatoti iespējams, cenšas samazināt nepārdotās jaudas apjomu, ja izsoles beigu cena ir augstāka par rezerves cenu.
12. Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par pirmās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu vai vienāds ar to, izsoli slēdz.
13. Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir lielāks par pirmās solīšanas kārtas vai turpmākas solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu, atklāj vēl vienu solīšanas kārtu ar cenu, kas ir vienāda ar iepriekšējās solīšanas kārtas cenu plus lielais cenas solis.
14. Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir vienāds ar otrās solīšanas kārtas vai turpmākas solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu, izsoli slēdz.
15. Ja notiek pirmā nepietiekamā solīšana, samazina cenu un atklāj vēl vienu solīšanas kārtu. Nākamajā solīšanas kārtā cena ir tā, kas bija solīšanas kārtā pirms pirmās netiekamās solīšanas plus mazais cenas solis. Tad atklāj turpmākas solīšanas kārtās ar mazo cenas soli, līdz visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par piedāvāto jaudu vai vienāds ar to - šajā gadījumā izsoli slēdz.
16. Tīkla lietotāja apjoma solījums pirmajā solīšanas kārtā ar mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja apjoma solījumu, kas iesniegts solīšanas kārtā pirms pirmās nepietiekamās solīšanas, vai mazāks par to. Tīkla lietotāja apjoma solījums visās solīšanas kārtās ar mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja apjoma solījumu, kas iesniegts solīšanas kārtā ar pirmo nepietiekamo solīšanu, vai lielāks par to.
17. Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir lielāks nekā piedāvātā jauda solīšanas kārtā, kur cena ir vienāda ar to, kuras rezultātā notika pirmā nepietiekamā solīšana mīnus viens mazais cenas solis, izsoli slēdz. Līdzsvara cena ir tā, kuras rezultātā notika pirmā nepietiekamā solīšana, un sekmīgie solījumi ir tie, kas iesniegti sākotnējā solīšanas kārtā ar pirmo nepietiekamo solīšanu.
18. Pēc katras solīšanas kārtas, cik vien drīz ir pamatoti iespējams, apkopotā veidā publicē visu tīkla lietotāju pieprasījumu konkrētajā izsolē.
19. Cenu, kas paziņota pēdējā izsoles kārtā, kurā izsoli slēdz, uzskata par konkrētās izsoles līdzsvara cenu, izņemot gadījumus, kad piemēro 17. punktu.
20. Visiem tīkla lietotājiem, kas ir iesnieguši derīgus apjoma solījumus par līdzsvara cenu, piešķir jaudu atbilstoši apjoma piedāvājumiem par līdzsvara cenu. Sekmīgie tīkla lietotāji maksā konkrētās izsoles līdzsvara cenu, kas var būt fiksēta vai mainīga cena, kā noteikts 26. panta 2. punktā, un var piemērot visus citus iespējamos maksājumus, kas ir spēkā jaudas piešķiršanas brīdī.
21. Pēc katras slēgtās izsoles publicē galīgos izsoles rezultātus, tostarp apkopotu piešķirto jaudu un līdzsvara cenu. Sekmīgos tīkla lietotājus informē par tiem piešķirtās jaudas daudzumu; atsevišķu informāciju paziņo tikai attiecīgajām personām.
22. Ja “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli nav beigusies līdz laikam, kas bija plānots kā nākamās izsoles sākums (pēc izsoles kalendāra) par jaudu tajā pašā periodā, pirmo izsoli slēdz un jaudu nepiešķir. Jaudu piedāvā nākamajā attiecīgajā izsolē.
18. pants
Vienotas cenas izsoles algoritms
1. Vienotas cenas izsolē ir tikai viena solīšanas kārta, kuras laikā tīkla lietotājs sola cenu, kā arī daudzumu.
2. Vienas izsoles solīšanas kārtā tīkla lietotāji var iesniegt līdz 10 solījumiem. Katru solījumu izskata atsevišķi no citiem solījumiem. Pēc solīšanas kārtas slēgšanas atlikušos solījumus nevar grozīt vai atsaukt.
3. Solījumā norāda:
a)
solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti;
b)
attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu;
c)
standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums;
d)
attiecīgā standarta jaudas produkta jaudas apjomu, par kuru iesniegts solījums;
e)
attiecīgā standarta jaudas produkta minimālo jaudas apjomu, kuras piešķiršanu tīkla lietotājs vēlas, kad tiek izmantots attiecīgais algoritms, ja tīkla lietotājam nepiešķir pieprasīto daudzumu saskaņā ar d) apakšpunktu;
f)
solījuma cenas, kas nav mazākas par attiecīgajam standarta jaudas produktam piemēroto rezerves cenu un ko tīkla lietotājs ir ar mieru maksāt par jaudu, par kuru iesniegts solījums. Solījumus, kuru cena ir mazāka par rezerves cenu, neakceptē.
4. Pārvades sistēmas operators sakārto visus solījumus, kas attiecas uz konkrēto standarta jaudas produktu, pēc solījumu cenas, kā pirmo ierindojot augstāko cenu.
5. Visus atlikušos solījumus solīšanas kārtas slēgšanas laikā uzskata par saistošiem tiem tīkla lietotājiem, kam piešķirts vismaz minimālais jaudas apjoms, kas pieprasīts saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu.
6. Pēc solījumu sakārtošanas saskaņā ar 4. punktu un ievērojot 7. līdz 10. punktu, jaudu solījumiem piešķir to cenas kārtībā. Visus solījumus, kuriem piešķir jaudu, uzskata par sekmīgiem. Pēc jaudas sadales atlikušo nesadalīto jaudu samazina par attiecīgo apjomu.
7. Pēc 6. punkta piemērošanas un ievērojot 9. punktu, ja tīkla lietotāja solījuma apjoms pārsniedz atlikušo nesadalīto jaudu (pēc tam, kad jauda piešķirta tīkla lietotājiem, kas iesnieguši augstākas cenas solījumus), šim tīkla lietotājam piešķir jaudu apjomā, kas vienāda ar atlikušo nesadalīto jaudu.
8. Pēc 7. punkta piemērošanas un ievērojot 9. punktu, ja divos vai vairākos solījumos norādīta tāda pati solījuma cena un attiecīgās jaudas apjoms, par kuru šie solījumi iesniegti, kopā pārsniedz atlikušo nesadalīto jaudas daudzumu, atlikušo nesadalīto apjomu piešķir, katra šāda solījuma apjomam piemērojot pro rata samazinājumu.
9. Ja solījumam piešķiramās jaudas apjoms saskaņā ar 6., 7. vai 8. punktu ir mazāks par minimālo jaudas apjomu saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu, solījumu neņem vērā un tas vairs nav derīgs, un starp atlikušajiem vienādas cenas solījumiem veic jaunu sadali saskaņā ar 8. punktu vai (attiecīgā gadījumā) jaudu piešķir solījumam, kas ir nākamais pēc cenas, saskaņā ar 6. punktu.
10. Ja solījumam piešķiramās jaudas apjoms saskaņā ar 6., 7. 8. vai 9. punktu ir nulle, atlikušajiem solījumiem jauda vairs netiek piešķirta. Šos solījumus uzskata par nesekmīgiem.
11. Līdzsvara cena ir zemākā sekmīgā solījuma cena, ja pieprasījums pārsniedz piedāvājumu par rezerves cenu. Citos gadījumos līdzsvara cena ir rezerves cena. Sekmīgie tīkla lietotāji maksā konkrētās izsoles līdzsvara cenu, kas var būt fiksēta vai mainīga cena, kā noteikts 26. panta 2. punktā, un var piemērot visus citus iespējamos maksājumus, kas ir spēkā jaudas piešķiršanas brīdī.
IV NODAĻA
PĀRROBEŽU JAUDAS GRUPĒŠANA
19. pants
Grupētas jaudas produkti
Blakusesošu pārvades sistēmu operatori kopā piedāvā grupētas jaudas produktus pēc šādiem principiem:
1)
abās starpsavienojuma punkta pusēs visu konstanto jaudu piedāvā kā grupēto jaudu, ciktāl konstantā jauda ir pieejama abās starpsavienojuma punkta pusēs;
2)
pārvades sistēmu operatori piedāvā attiecīgā standarta jaudas produkta jaudu rezervācijas platformā saskaņā ar 27. pantu un saskaņā ar piemērojamo sadales procedūru, kā noteikts III nodaļā;
3)
par grupēto jaudu, ko attiecīgie pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktā, līgumu slēdz vienā piešķiršanas procedūrā;
4)
tīkla lietotāji ievēro attiecīgo pārvades sistēmu operatoru transportēšanas līgumā(-os) paredzētos noteikumus un nosacījumus no brīža, kad par transportēšanas jaudu ir noslēgts līgums;
5)
ja kādā periodā vienā starpsavienojuma punkta pusē ir vairāk pieejamas konstantās jaudas nekā otrā pusē, pārvades sistēmas operators, kam ir vairāk pieejamās konstantās jaudas, var šādu papildu jaudu piedāvāt tīkla lietotājiem kā negrupētu produktu saskaņā ar izsoles kalendāru un šādiem noteikumiem:
a)
ja pastāv negrupētas transportēšanas līgums starpsavienojuma punkta otrā pusē, var piedāvāt negrupētu jaudu, kas nepārsniedz esošā transportēšanas līguma apjomu un ilgumu otrā pusē;
b)
ja šāda papildu jauda neatbilst 5. punkta a) apakšpunktam, to var piedāvāt uz ne vairāk kā vienu gadu;
6)
jebkuru negrupēto jaudu, kas piešķirta saskaņā ar 5. punktu, var izmantot un nominēt. To var arī tirgot otrreizējā tirgū;
7)
blakusesošu pārvades sistēmu operatori izveido kopīgu grupētās jaudas nominācijas procedūru, nodrošinot tīkla lietotājiem iespēju nominēt grupētās jaudas plūsmas vienā nominācijā;
8)
saistības piedāvāt grupētu jaudu, ciktāl tas ir atbilstīgi, attiecas arī uz otrreizējiem jaudas tirgiem. Neskarot 1. punktu, jaudu, kas sākotnēji piešķirta kā grupēta jauda, kā grupētu jaudu var atkārtoti pārdot tikai otrreizējā tirgū;
9)
ja divi vai vairāki starpsavienojuma punkti savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas-izejas sistēmas, attiecīgie blakusesošo pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktos pieejamo jaudu vienā virtuālā starpsavienojuma punktā. Ja ir iesaistīti vairāk nekā divi pārvades sistēmas operatori, jo jaudu vienā vai abās ieejas-izejas sistēmās pārdod vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, virtuālajā starpsavienojuma punktā cik vien iespējams iekļauj visus šos pārvades sistēmu operatorus. Jebkurā gadījumā virtuālu starpsavienojuma punktu izveido tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
virtuālo starpsavienojuma punktu kopējā tehniskā jauda ir vienāda ar katra starpsavienojuma punkta, kas veido virtuālos starpsavienojuma punktus, tehnisko jaudu summu, vai lielāka par to;
b)
tie sekmē sistēmas ekonomisku un efektīvu izmantojumu, kas ietver noteikumus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā, bet ne tikai tos.
Blakusesošu pārvades sistēmu operatori sāk nepieciešamo analīzi un izveido funkcionālus virtuālos starpsavienojumu punktus ne vēlāk kā 5 gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
20. pants
Grupēšana spēkā esošu transportēšanas līgumu gadījumā
1. Tīkla lietotājiem, kas attiecīgos starpsavienojuma punktos piedalās esošos transportēšanas līgumos šīs regulas spēkā stāšanās brīdī, būtu jācenšas panākt vienošanos par jaudas grupēšanu, izmantojot līgumiskas vienošanās (“grupēšanas vienošanās”) saskaņā ar šīs regulas 19. panta noteikumiem. Šie tīkla lietotāji un pārvades sistēmu operatori ziņo attiecīgajām valsts regulatīvajām iestādēm par visām grupēšanas darbībām, par kurām vienojušās visas spēkā esošo transportēšanas līgumu puses. Pamatojoties uz šādu ziņojumu, valsts regulatīvā iestāde nosūta Aģentūrai ziņojumu par gada laikā gūtajiem panākumiem jaudas grupēšanā attiecīgajā dalībvalstī. Aģentūra divu gadu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās brīža publicē ziņojumu par gūtajiem panākumiem jaudas grupēšanā.
2. Pārvades sistēmu operatori, kas piedalās esošos transportēšanas līgumos, var jebkurā laikā līdzdarboties apspriedēs par grupēšanās vienošanos, kad tos uzaicina tīkla lietotāji, kas piedalās esošos transportēšanas līgumos.
3. Ja starp attiecīgajiem tīkla lietotājiem ir panākta grupēšanas vienošanās, puses bez nepamatotas kavēšanās informē pārvades sistēmu operatorus, uz kuriem attiecas starpsavienojuma punkts, par šādu plānotu grupēšanas vienošanos, un tiek īstenota attiecīgās jaudas nodošana. Jebkurā gadījumā grupēšanas vienošanās īsteno, ievērojot esošo saistīto transportēšanas līgumu attiecīgos noteikumus un nosacījumus. Kad grupēšanas vienošanās ir īstenota, attiecīgo jaudu uzskata par grupētu jaudu.
4. Jebkurā gadījumā grupēšanas vienošanos ilgums attiecībā uz grupēto jaudu, ko paredz esošo līgumu grozījums, nevar pārsniegt sākotnējo transportēšanas līgumu ilgumu.
5. Visu jaudu grupē, tiklīdz ir tāda izdevība. Esošos transportēšanas līgumus par negrupēto jaudu nevar atjaunot, pagarināt vai turpināt pēc to beigu termiņa. Pēc transportēšanas līgumu beigu termiņa šāda jauda kļūst par pieejamo jaudu.
V NODAĻA
ATSLĒDZAMA JAUDA
21. pants
Atslēdzamas jaudas sadale
1. Pārvades sistēmu operatori piedāvā dienas atslēdzamas jaudas produktu abos virzienos starpsavienojumu punktos, kur ir tikusi piedāvāta konstantā jauda, bet kas nākamajai dienai ir izpārdota. Vienvirziena starpsavienojumu punktos, kur tehnisko jaudu piedāvā tikai vienā virzienā, pārvades sistēmu operatori piedāvā dienas atslēdzamas jaudas produktu pretējā virzienā. Pārvades sistēmu operatori var piedāvāt arī ilgāka termiņa atslēdzamas jaudas produktus.
2. Ja tiek piedāvāta atslēdzama jauda, tas nedrīkst samazināt piedāvātās konstantās jaudas apjomu. Pārvades sistēmu operatori neatliek malā jaudu, ko var piedāvāt kā konstanto jaudu, lai piedāvātu to kā atslēdzamu jaudu.
3. Ciktāl tiek piedāvāti atslēdzamas jaudas produkti, kas nav dienas produkti, uz atslēdzamu jaudu attiecas tie paši standarta jaudas produkti, ko izmanto konstantai jaudai - produktu ilguma ziņā.
4. Ciktāl tiek piedāvāta atslēdzama jauda, to piešķir izsoles procesā, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.
5. Tekošās dienas atslēdzamo jaudu piešķir, izmantojot virsnominācijas procedūru.
6. Tekošās dienas atslēdzamo jaudu piešķir tikai tad, ja konstantā jauda - tehniskā jauda vai papildu jauda - ir izpārdota.
7. Ja tiek rīkotas izsoles par atslēdzamiem produktiem ar garāku termiņu nekā tekošā diena, pārvades sistēmu operatori publicē piedāvāto atslēdzamās jaudas pirms izsoles procesa sākuma, ja šis apjoms ir zināms.
8. Ja piedāvā atslēdzamu jaudu, to piešķir atsevišķā izsolē pēc tam, kad ir sadalīta tā paša ilguma konstantā jauda, bet pirms tam, kad tiek sākta izsole par konstanto jaudu ar īsāku termiņu, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.
9. Ja piedāvā atslēdzamu jaudu, izsoles rīko saskaņā ar tiem pašiem izsoles uzbūves principiem un termiņiem, kas attiecas uz konstanto jaudu. Precīzu atslēdzamās jaudas izsoļu laika grafiku norāda izsoļu kalendārā, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.
22. pants
Minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks
1. Atslēdzamai jaudai ir minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks, par ko kopīgi nolemj pārvades sistēmu operatori.
2. Parastais minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks konkrētai gāzes stundai ir četrdesmit piecas minūtes pēc attiecīgās gāzes stundas atkārtotas nominācijas cikla sākuma. Ja divi pārvades sistēmu operatori vēlas saīsināt atslēgšanas sagatavošanās laiku, šāda vienošanās starp pārvades sistēmu operatoriem jāiesniedz kompetentās valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumam.
23. pants
Atslēgšanas procesa koordinācija
Pārvades sistēmas operators, kas uzsāk atslēgšanu, paziņo par to attiecīgajam blakusesošās pārvades sistēmas operatoram. Blakusesošo pārvades sistēmu operatori cik vien iespējams drīz informē attiecīgos tīkla lietotājus, kurus tas skar, tomēr pienācīgi ņemot vērā informācijas uzticamību.
24. pants
Noteikta atslēgšanas secība
1. Atslēgšanas kārtību, ja nomināciju kopējais apjoms pārsniedz gāzes apjomu, kas var plūst noteiktā starpsavienojuma punktā, ir atkarīgs no līguma laika atzīmes attiecīgajā atslēdzamas transportēšanas līgumā. Atslēgšanas gadījumā transportēšanas līgumiem, kas stājas spēkā agrāk, ir priekšroka pār transportēšanas līgumiem, kas stājas spēkā vēlāk.
2. Ja pēc tam, kad izmantota 1. punktā izklāstītā procedūra, divas vai vairākas nominācijas atslēgšanas kārtībā ir sarindotas vienādā līmenī un pārvades sistēmas operators neatslēdz tās visas, šīm konkrētajām nominācijām piemēro pro rata samazinājumu.
3. Lai ņemtu vērā atšķirības starp dažādiem atslēdzamas jaudas pakalpojumiem Savienībā, blakusesošo pārvades sistēmu operatori starpsavienojuma punktā īsteno un koordinē kopīgas procedūras, kas starpsavienojuma punktam paredzētas šajā pantā.
25. pants
Atslēgšanas iemesli
Pārvades sistēmu operatori ietver atslēgšanas iemeslus vai nu tieši atslēdzamas transportēšanas līgumos, vai vispārējos noteikumos un nosacījumos, kas attiecas uz šiem līgumiem. Starp atslēgšanas iemesliem var būt (bet ne tikai) gāzes kvalitāte, spiediens, temperatūra, plūsma, konstanto līgumu izmantojums, uzturēšanas darbi, ierobežojumi augšupējā vai lejupējā virzienā, sabiedrisko pakalpojumu saistības un jaudas pārvaldība, kas izriet no pārslodzes vadības procedūrām.
VI NODAĻA
TARIFI UN JAUDAS REZERVĀCIJAS PLATFORMAS
26. pants
Tarifi
1. Kā rezerves cenu visās izsolēs par visiem konstantas un atslēdzamas jaudas standarta jaudas produktiem izmanto tarifu, kas aprēķināts, izmantojot valsts regulatīvās iestādes noteiktu un/vai apstiprinātu metodoloģiju, vai tarifu, ko noteikusi un/vai apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde.
2. Maksājamā cena, ko nosaka jaudas izsolē, var būt fiksēta cena vai mainīga cena, vai uz to var attiekties cita kārtība, ko paredz atbilstīgais regulatīvais režīms. Fiksētā cena sastāv no piemērojamā tarifa izsoles brīdī, plus izsoles prēmija. Mainīgā cena sastāv no piemērojamā tarifa brīdī, kad var izmantot jaudu, plus izsoles prēmija. Starpsavienojuma punkta dažādās pusēs kārtība grupēta produkta jaudai var atšķirties.
3. Attiecīgo tarifa kārtību šīs regulas īstenošanai piemērotā laikā nosaka Savienības vai valstu līmenī. Minētā kārtība ļauj pienācīgi īstenot ar šo regulu izveidotos jaudas sadales mehānismus, neizraisot negatīvu ietekmi uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmu šīs regulas īstenošanas rezultātā, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par noteikta jaudas īpatsvara atlikšanu malā, tostarp jaunai jaudai, atbilstoši 2. panta 3. punktam. 8. panta 7. punktam, 8. panta 8. punktam un 19. panta 5. punkta b) apakšpunktam.
4. Izsoles ieņēmumus no grupētas jaudas jādala starp pārvades sistēmu operatoriem, kuru jaudas ir attiecīgajā grupētajā jaudā. Grupētas jaudas rezerves cena ir to jaudu rezerves cenu summa, kas ietvertas attiecīgajā grupētajā jaudā. Visus ieņēmumus no grupētas jaudas pārdošanas piešķir attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem pēc katra jaudas darījuma.
5. Ieņēmumus no grupētas jaudas rezerves cenas piešķir pārvades sistēmu operatoriem proporcionāli to jaudas rezerves cenām, kas ietverta grupētajā jaudā. Ieņēmumus no grupētas jaudas izsoles prēmijām virs rezerves cenas sadala atbilstoši vienošanās dokumentam starp pārvades sistēmu operatoriem, ko attiecīgā gadījumā pirms izsolēm apstiprina attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Ja pirms izsoles nav noslēgta vienošanās, ieņēmumus no grupētas jaudas izsoles prēmijām pārvades sistēmu operatoriem piešķir vienādās proporcijās.
6. Valsts regulatīvās iestādes apstiprina mehānismus pārmaksājumu vai nepilnīgu maksājumu atgūšanai. Ja tiek izmantots maksimālās cenas režīms, valsts regulatīvā iestāde apstiprina to, kā tiek izmantoti ieņēmumi no jaudas cenām, kas pārsniedz attiecīgo tarifu.
27. pants
Jaudas rezervācijas platformas
1. Pārvades sistēmu operatori piemēro šo regulu, piedāvājot jaudu vienā vai nedaudzās tīmeklī pieejamās kopīgās rezervācijas platformās. Pārvades sistēmu operatori var uzturēt šādas platformas paši vai izmantojot pusi pēc kopīga lēmuma, kas vajadzības gadījumā rīkojas to vārdā attiecībās ar tīkla lietotājiem.
2. Kopīgas rezervācijas platformām piemēro šādus noteikumus:
a)
piemēro visas jaudas piedāvāšanas un sadales noteikumus un procedūras saskaņā ar III nodaļu;
b)
prioritāte ir procesa izveide konstantas grupētas jaudas piedāvāšanai saskaņā ar IV nodaļu;
c)
tiek nodrošinātas iespējas tīkla lietotājiem piedāvāt un iegūt sekundāro jaudu;
d)
lai izmantotu rezervācijas platformas pakalpojumus, tīkla lietotājiem jāpiekrīt ievērot un jāievēro visas tiesiskās un līgumiskās prasības, kas ļauj rezervēt un izmantot jaudu attiecīgā pārvades sistēmas operatora tīklā, izmantojot transportēšanas līgumu;
e)
jaudu jebkurā atsevišķā starpsavienojumu punktā vai virtuālā starpsavienojumu punkta piedāvā ne vairāk kā vienā rezervācijas platformā.
3. Vienas vai nedaudzu kopīgu rezervācijas platformu izveide tīkla lietotājiem atvieglo un vienkāršo jaudas rezervāciju starpsavienojumu punktos visā Savienībā. Šajā nolūkā sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā ENTSOG uzsāk sabiedrisko apspriešanu, lai noteiktu tirgus vajadzības. Apspriešanas process ilgst ne vairāk kā sešus mēnešus, un šajā laikā ENTSOG publicē arī ziņojumu, kurā ietverti apspriešanas rezultāti. Ziņojumā, ņemot vērā izmaksas un laiku, iekļauj variantus norādīto tirgus vajadzību īstenošanai, lai pārvades sistēmu operatori vai trešās puses to vārdā varētu īstenot vispiemērotāko variantu. Attiecīgos gadījumos ENTSOG un Aģentūra veicina šo procesu.
VII NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
28. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Neskarot 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, šo regulu piemēro no 2015. gada 1. novembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 14. oktobrī