NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 480/2014
ze dne 3. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 22 odst. 7, čl. 37 odst. 13, čl. 38 odst. 4, čl. 40 odst. 4, čl. 41 odst. 3, čl. 42 odst. 1, čl. 42 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 68 odst. 1, článek 101, čl. 125 odst. 8, čl. 125 odst. 9, čl. 127 odst. 7, čl. 127 odst. 8 a čl. 144 odst. 6 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Část druhá nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví společná ustanovení, která se vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), jež nyní fungují ve společném rámci (dále jen „evropské strukturální a investiční fondy“ či „ESI fondy“). Třetí část uvedeného nařízení dále obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, ale nevztahují se na EZFRV a ENRF, a čtvrtá část uvedeného nařízení obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, ale nevztahují se na EZFRV. Toto nařízení tedy stanoví ustanovení, která se vztahují na všechny ESI fondy, jakož i ustanovení, která se vztahují jen na EFRR a Fond soudržnosti, nebo na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF.
(2)
Je nutné stanovit podrobná pravidla týkající se kritérií pro určení výše finanční opravy, kterou může Komise uplatnit ve výkonnostním rámci na každou prioritu uvedenou v programech podporovaných z ESI fondů.
(3)
Tyto finanční opravy mohou být uplatněny jen za předpokladu, že je najednou splněno několik podmínek. Výše finanční opravy by měla být určena na základě paušálních sazeb odvozených z koeficientu vypočteného na základě rozsahu fyzického dokončení a úrovně absorpce finančních prostředků. Vnější faktory přispívající k závažnému nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci do roku 2023, vyjma faktorů vylučujících finanční opravy, by se měly zvažovat případ od případu a mohly by být důvodem pro nižší sazbu opravy, než jaká by byla uplatněna na základě koeficientu.
(4)
V ustanoveních týkajících se kritérií pro určení výše finančních oprav, které mají být uplatněny ve výkonnostním rámci, by se zvláštní příspěvek z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí měl posuzovat zvlášť.
(5)
Ustanovení o nákupu pozemků s podporou finančních nástrojů by měla být vyjasněna specifickými pravidly.
(6)
Aby rámec pro kombinování grantů na technickou podporu a finančního nástroje do jedné operace byl soudržný, je třeba, aby takové kombinování bylo dovoleno pouze pro účely technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce.
(7)
Aby bylo zajištěno, že prováděním finančních nástrojů jsou pověřeny subjekty, které mají náležitou schopnost je provádět v souladu s cíli a prioritami ESI fondů a tím nejefektivnějším způsobem, měla by být stanovena kritéria výběru těchto subjektů a také jejich úloha, závazky a odpovědnost.
(8)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení finančních nástrojů poskytujících záruky, příspěvky z programů by měly být podloženy obezřetným předběžným posouzením rizik s přihlédnutím k odpovídajícímu multiplikačnímu poměru.
(9)
Aby bylo zajištěno, že finanční nástroje jsou prováděny v souladu s platným právem, měla by být přijata zvláštní ustanovení pro jejich řízení a kontrolu, včetně auditu.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení příspěvků z programu na finanční nástroje, mělo by se jakékoli odejmutí takových příspěvků náležitě promítnout do příslušných žádostí o platby.
(11)
Pro zajištění neměnného způsobu výpočtu způsobilých kapitalizovaných subvencí úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky by měla být stanovena specifická pravidla jejich výpočtu.
(12)
Ve snaze o rychlé a efektivní poskytnutí finančních prostředků reálné ekonomice a o řádné finanční řízení při zajištění přiměřeného odměňování subjektů provádějících finanční nástroje by měla být stanovena kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušné prahové hodnoty a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů.
(13)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací.
(14)
Je nezbytné stanovit metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operace s přihlédnutím k referenčním obdobím pro sektor dané operace, k ziskovosti běžně očekávané u druhu dané investice, k uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a případně ke kapitálu v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu nebo regionu.
(15)
Pro sektory by měla být stanovena referenční období, která vycházejí ze zaznamenaných a uchovaných historických údajů o projektech vytvářejících příjmy v programovém období 2007-2013.
(16)
Je nezbytné definovat náklady a příjmy, které se zohledňují při výpočtu diskontovaných čistých příjmů, jakož i podmínky pro stanovení zbytkové hodnoty a finanční diskontní sazby.
(17)
Diskontní sazba ve výši 4 %, navržená jako orientační referenční hodnota, by měla vycházet ze současné dlouhodobé míry návratnosti u mezinárodního portfolia investic vypočtené jako průměrný výnos z aktiv ve výši 3 % upravený směrem nahoru o 1 %, což odpovídá procentnímu poklesu průměrného výnosu z dlouhodobých státních dluhopisů v zemích Unie od doby, kdy byla stanovena finanční diskontní sazba pro programové období 2007-2013.
(18)
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, aby environmentální náklady v důsledku znečištění i prevence hradili ti, kdo znečištění způsobují, a aby systémy zpoplatnění odrážely úplné náklady, včetně kapitálových nákladů, nákladů na environmentální služby, environmentálních nákladů v důsledku znečištění a nákladů na realizovaná preventivní opatření a nákladů souvisejících s nedostatkem použitých zdrojů.
(19)
Za účelem snížení administrativní zátěže by příjemcům mělo být pro výpočet nepřímých nákladů dovoleno použít stávající metody a odpovídající sazby stanovené v rámci jiných politik Unie, jsou-li tyto operace a příjemci podobné povahy.
(20)
Aby bylo zajištěno, že operace financované z ESI fondů, u kterých lze u nepřímých nákladů uplatnit paušální sazbu stanovenou v rámci jiných politik Unie, jsou podobné operacím financovaným v rámci těchto jiných politik Unie, je nezbytné definovat kategorie zásahu a investiční priority nebo opatření, pod něž tyto operace spadají.
(21)
Měla by být vytvořena metodika přezkumu kvality velkých projektů. Přezkum kvality provedený nezávislými odborníky je nezbytnou podmínkou pro to, aby členský stát mohl Komisi předložit velký projekt prostřednictvím oznamovacího postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(22)
Rozhodne-li se členský stát použít oznamovací postup, měl by se rozhodnout, zda má být daný velký projekt posouzen nezávislými odborníky za technické pomoci Komise, nebo po dohodě s Komisí jinými nezávislými odborníky.
(23)
Mezi hlavní faktory určující, zda bude výsledek přezkumu kvalitní a spolehlivý, patří kapacita, způsobilost a nestrannost nezávislých odborníků provádějících přezkum kvality velkých projektů. Pro zajištění spolehlivosti a vysoké úrovně práce odborníků na přezkumu kvality by tudíž měly být stanoveny jisté požadavky na nezávislé odborníky. Tato kritéria by měli splňovat všichni nezávislí odborníci bez ohledu na to, zda je jejich činnost podpořena technickou pomocí z podnětu Komise nebo členským státem. Povinností členského státu by mělo být ověřit, zda nezávislí odborníci tyto požadavky splňují, a to ještě předtím, než Komisi požádá o souhlas s výběrem nezávislých odborníků.
(24)
Jelikož Komisi mohou být prostřednictvím oznamovacího postupu předloženy pouze velké projekty, které byly nezávislými odborníky ohodnoceny pozitivně, je nezbytné stanovit pro tento účel jasná kritéria. Je také nutné stanovit fáze tohoto přezkumu a parametry pro posouzení kvality, jež mají být při přezkumu použity, aby bylo zajištěno, že přezkum kvality každého velkého projektu je založen na stejném metodickém přístupu a že přezkum kvality je prováděn způsobem, jenž přispěje ke zlepšení kvality velkých projektů, které jsou předmětem tohoto přezkumu.
(25)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících operací. Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(26)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro některé z ESI fondů; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1304/2013 (2) stanoví konkrétní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z ESF, ke kterým je třeba přihlédnout.
(27)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízeních o jednotlivých fondech, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno shromažďovat a upravovat. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(28)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(29)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(30)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(31)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(32)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku pro výběr vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(33)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(34)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
(35)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
ustanovení, kterými se doplňuje část druhá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF (dále jen „ESI fondy“), pokud jde o:
i)
kritéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci,
ii)
pravidla týkající se finančních nástrojů, pokud jde o:
-
další zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků a spojení technické podpory s finančními nástroji,
-
další zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje, souvisejících kritérií výběru a produktů, jež lze prostřednictvím finančních nástrojů poskytovat,
-
pravidla týkající se řízení a kontroly některých finančních nástrojů, včetně kontrol, které mají být prováděny řídicími a auditními orgány, opatření pro uchovávání podkladů, prvků, které mají být doloženy podklady, a řídicích, kontrolních a auditních mechanismů,
-
pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby,
-
zvláštní pravidla týkající se zavedení systému kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky,
-
zvláštní pravidla ohledně kritérií pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušných prahových hodnot a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů,
iii)
metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací, které po dokončení vytvářejí čistý příjem,
iv)
paušální sazbu u nepřímých nákladů a související metody uplatňované v jiných politikách Unie;
b)
ustanovení, kterými se doplňuje část třetí uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů;
c)
ustanovení, kterými se doplňuje část čtvrtá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, pokud jde o:
i)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v elektronické podobě,
ii)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců podpory,
iii)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku výběru vzorku operací,
iv)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise,
v)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritérií, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a kritérií pro uplatnění paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST DRUHÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA ESI FONDY
ODDÍL I
KRitéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 2
Stanovení výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy, již má Komise uplatnit v souladu s čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, je paušální sazba stanovená na základě poměru mezi průměrem hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění podle výkonnostního rámce a konečnou mírou plnění finančního ukazatele podle uvedeného výkonnostního rámce (dále jen „koeficient plnění/absorpce“).
2. Koeficient plnění/absorpce se vypočte následujícím způsobem:
a)
konečná hodnota dosažená u každého ukazatele výstupů a klíčového kroku provádění zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnými cílovými hodnotami, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty;
b)
stanoví se průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
c)
konečná hodnota dosažená u finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnou cílovou hodnotou, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
d)
průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí konečnou mírou plnění finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority.
3. Týká-li se priorita více než jednoho ESI fondu nebo kategorie regionů, vypočte se koeficient plnění/absorpce zvlášť pro každý ESI fond nebo kategorii regionů.
Článek 3
Výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy je stanovena následovně:
a)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 65 %, ale vyššího než 60 % se uplatní paušální sazba ve výši 5 %;
b)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 60 %, ale vyššího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 10 %;
c)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 25 %.
2. Paušální sazba se uplatní na příspěvky z ESI fondů určené na základě výdajů vykázaných členským státem v rámci priority, která splňuje podmínky uvedené v čl. 22 odst. 7 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to po uplatnění jakýchkoli jiných finančních oprav.
U priorit týkajících se více než jednoho ESI fondu či kategorie regionů se paušální sazba uplatní na každý jednotlivý ESI fond nebo kategorii regionů.
3. Vnější faktory, které se podílely na závažném nesplnění cílů, jež nejsou uvedeny v čl. 22 odst. 7 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, se posuzují případ od případu. Paušální opravu podle odstavce 1 lze snížit až o 50 % při zvážení rozsahu vlivu těchto faktorů na závažné nesplnění cílů.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 1 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
ODDÍL II
Finanční nástroje
Článek 4
Zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční nástroje financované z EFRR, Fondu soudržnosti a EZFRV mohou podporovat investice, které zahrnují nákup nezastavěných i zastavěných pozemků za částku nepřevyšující 10 % příspěvku z programu vyplaceného konečnému příjemci. V případě záruk se toto procento použije na částku příslušné půjčky nebo jiných rizikových nástrojů.
2. Pokud je konečným příjemcům poskytována podpora z finančních nástrojů na investice do infrastruktury s cílem podpořit rozvoj nebo obnovu měst, hraniční hodnota uvedená v odstavci 1 činí 20 %.
3. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech operací týkajících se ochrany životního prostředí se řídicí orgán může od hraničních hodnot uvedených v odstavcích 1 a 2 odchýlit.
Článek 5
Spojení technické podpory s finančními nástroji
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Granty na technickou podporu lze kombinovat s finančními nástroji do jediné operace podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 pouze za účelem technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce, který má být takovou operací podpořen.
Článek 6
Zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Subjekty provádějící finanční nástroje vykonávají své povinnosti v souladu s platným právem a jednají s takovou mírou odborné péče, efektivity, transparentnosti a pečlivosti, jaká se očekává od profesionálního subjektu se zkušenostmi v provádění finančních nástrojů. Tyto subjekty zajistí, aby:
a)
koneční příjemci získávající podporu z finančních nástrojů byli vybíráni s řádným přihlédnutím k povaze finančního nástroje a potenciální ekonomické životnosti investičních projektů, které mají být financovány. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů;
b)
koneční příjemci byli informováni o tom, že financování je poskytováno z programů spolufinancovaných ESI fondy, a to v souladu s požadavky stanovenými v článku 115 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, v čl. 66 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3) pro EZFRV a v souladu s budoucím právním aktem Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory v rámci námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020 („nařízení o ENRF“) pro ENRF;
c)
podpora z finančních nástrojů byla poskytována způsobem, který je přiměřený a který co nejméně narušuje hospodářskou soutěž;
d)
preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, bylo přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno podmínkami a procesními zárukami.
2. Jelikož přímá finanční odpovědnost řídicího orgánu vůči subjektům provádějícím finanční nástroje nebo konečným příjemcům, jakož i jeho odpovědnost, pokud jde o jiný dluh či závazek finančního nástroje, nesmí překročit částku přidělenou řídicím orgánem na finanční nástroj podle příslušných dohod o financování, subjekty provádějící finanční nástroje zajistí, aby vůči řídicímu orgánu nebyly uplatňovány žádné nároky nad částku jím přidělenou na finanční nástroj.
3. Subjekty provádějící finanční nástroje jsou odpovědné za úhradu příspěvků z programu vykazujících nesrovnalosti spolu s úrokem a dalšími výnosy z těchto příspěvků.
Subjekty provádějící finanční nástroje však za úhradu částek uvedených v prvním pododstavci nejsou odpovědné, doloží-li v případě jednotlivé nesrovnalosti splnění těchto kumulativních podmínek:
a)
k nesrovnalosti došlo na úrovni konečných příjemců, nebo v případě fondu fondů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců;
b)
subjekty provádějící finanční nástroje vyhověly ustanovením odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o příspěvky z programu vykazující nesrovnalost;
c)
částky vykazující nesrovnalost nebylo možné získat zpět navzdory tomu, že subjekty provádějící finanční nástroje s náležitou péčí podnikly veškerá použitelná smluvní a právní opatření.
Článek 7
Kritéria pro výběr subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výběru subjektu, který má provádět finanční nástroj, v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a čl. 38 odst. 4 písm. b) body ii) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013, se řídicí orgán ujistí, že tento subjekt splňuje následující minimální podmínky:
a)
je podle unijního a vnitrostátního práva oprávněn vykonávat příslušné prováděcí úkoly;
b)
má přiměřenou ekonomickou a finanční životaschopnost;
c)
má přiměřenou schopnost provádět finanční nástroj, včetně organizační struktury a rámce správy a řízení, která pro řídicí orgán představuje nezbytnou jistotu;
d)
disponuje systémem účinné a efektivní vnitřní kontroly;
e)
používá účetní systém, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé informace;
f)
souhlasí s tím, aby byl auditován auditními orgány členského státu, Komisí a Evropským účetním dvorem.
2. Při výběru subjektu podle odstavce 1 řídicí orgán náležitě zohlední povahu finančního nástroje, který má být prováděn, předchozí zkušenosti subjektu s prováděním podobných finančních nástrojů, odbornost a zkušenosti navrhovaných členů týmu a provozní a finanční způsobilost subjektu. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů. Použijí se alespoň následující kritéria výběru:
a)
podloženost a věrohodnost metodiky určování a hodnocení finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců;
b)
výše nákladů a poplatků spojených s řízením souvisejících s prováděním finančního nástroje a navrhovaná metodika jejich výpočtu;
c)
podmínky uplatňované v souvislosti s podporou poskytovanou konečným příjemcům, včetně cen;
d)
schopnost obstarat prostředky na investice do konečných příjemců doplňující příspěvky z programu;
e)
schopnost doložit další činnost kromě stávající činnosti;
f)
v případech, kdy subjekt provádějící finanční nástroj přidělí do finančního nástroje vlastní finanční prostředky nebo se podílí na riziku, opatření navrhovaná ke sladění zájmů a zmírnění případných střetů zájmů.
3. Pokud subjekt, který provádí fond fondů, včetně EIB, svěří prováděcí úkoly dále finančnímu zprostředkovateli, musí zajistit, aby tento finanční zprostředkovatel splňoval požadavky a kritéria uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 8
Zvláštní pravidla týkající se záruk poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pokud finanční nástroje poskytují záruky, musí být splněny následující požadavky:
a)
mezi částkou příspěvku z programu vyčleněnou na pokrytí očekávaných i neočekávaných ztrát z nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik, které mají být kryté zárukami, a hodnotou odpovídajících vyplacených nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik musí existovat přiměřený multiplikační poměr;
b)
multiplikační poměr se stanoví pomocí obezřetného předběžného hodnocení rizik konkrétního záručního produktu, který má být poskytnut, s přihlédnutím ke konkrétním tržním podmínkám, investiční strategii dotyčného finančního nástroje a zásadám hospodárnosti a efektivnosti. Toto předběžné posouzení rizik je možné revidovat, je-li to odůvodněno pozdějšími tržními podmínkami;
c)
příspěvek z programu vyčleněný na proplacení záruk musí vycházet z tohoto předběžného hodnocení rizik;
d)
nevyplatil-li finanční zprostředkovatel nebo subjekt, jenž má prospěch ze záruk, plánovanou částku nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik konečným příjemcům, způsobilé výdaje se úměrně sníží.
Článek 9
Řízení a kontrola finančních nástrojů zřízených na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni
(Čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje zřízené na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán zajistí, aby:
a)
operace byla v souladu s platným právem, příslušným programem a příslušnou dohodou o financování, a to jak v průběhu hodnocení a výběru operace, tak v průběhu zřizování a provádění finančního nástroje;
b)
dohody o financování obsahovaly ustanovení o auditních požadavcích a auditní stopě podle bodu 1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
řídicí kontroly byly po celou dobu programového období a během zřizování a provádění finančních nástrojů prováděny v souladu s čl. 125 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF a v souladu s čl. 58 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 pro EZFRV;
d)
podklady k výdajům vykázaným jako způsobilé:
i)
byly pro danou operaci uchovávány řídicím orgánem, finančním zprostředkovatelem, nebo subjektem provádějícím fond fondů, je-li daný finanční nástroj prováděn prostřednictvím fondu fondů, aby byly poskytnuty důkazy o tom, že finanční prostředky byly použity k zamýšleným účelům, že byl dodržen soulad s platným právem a že byla splněna kritéria a podmínky pro financování v rámci příslušných programů,
ii)
byly k dispozici za účelem ověření legality a správnosti výdajů vykázaných Komisi;
e)
mezi podklady pro ověřování souladu s právem Unie a členských států a s podmínkami financování byly alespoň:
i)
dokumenty o zřízení finančního nástroje,
ii)
dokumenty uvádějící výši příspěvku na finanční nástroj z každého programu a v rámci každé prioritní osy, výdaje způsobilé v rámci programů a úrok a další výnosy vytvářené podporou z ESI fondů a opakované použití prostředků připadajících na podporu z ESI fondů v souladu s články 43 a 44 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dokumenty o fungování finančního nástroje, včetně dokumentů týkajících se monitorování, podávání zpráv a ověřování,
iv)
dokumenty dokládající soulad s články 43, 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013,
v)
dokumenty týkající se ukončení příspěvků z programů a ukončení finančního nástroje,
vi)
dokumenty o nákladech a poplatcích spojených s řízením,
vii)
formuláře žádostí nebo rovnocenné doklady předložené konečnými příjemci spolu s podklady, včetně podnikatelských plánů a případně předchozích ročních účetních závěrek,
viii)
kontrolní seznamy a zprávy od subjektů provádějících finanční nástroj, jsou-li k dispozici,
ix)
prohlášení učiněná v souvislosti s podporou de minimis, je-li to na místě,
x)
dohody podepsané v souvislosti s podporou poskytnutou prostřednictvím finančního nástroje, zahrnující kapitál, půjčky, záruky nebo jiné formy investic poskytnutých konečným příjemcům,
xi)
důkazy o tom, že podpora poskytnutá prostřednictvím finančního nástroje byla použita k zamýšlenému účelu,
xii)
záznamy o finančních tocích mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem a v rámci finančního nástroje na všech úrovních až ke konečným příjemcům a v případě záruk důkaz, že příslušné půjčky byly vyplaceny,
xiii)
oddělené záznamy nebo účetní kódy pro příspěvek z programu vyplacený nebo záruku vyčleněnou finančním nástrojem ve prospěch konečného příjemce.
2. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EZFRV auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s článkem 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4).
3. Provádí-li finanční nástroje EIB podle čl. 38 odst. 4 písm. b) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, pak:
a)
řídicí orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla ověřování operací na místě ve smyslu čl. 125 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
auditní orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla audity operací.
Auditní orgán vychází ve výroku auditora z informací poskytnutých pověřenou společností.
4. Neexistuje-li společný rámec stanovený Komisí, na nějž se odkazuje v odstavci 3, řídicí orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky ověřování na místě a auditní orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky auditů.
Článek 10
Pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby
(Čl. 41 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Členské státy a řídicí orgány mohou odejmout příspěvky z programů na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 a na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení prováděné v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pouze pokud tyto příspěvky nebyly již zahrnuty v žádosti o platbu podle článku 41 uvedeného nařízení. Pokud však jde o finanční nástroje podporované z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, mohou být příspěvky rovněž odejmuty, je-li příští žádost o platbu změněna tak, aby příslušné výdaje byly odejmuty nebo nahrazeny.
Článek 11
Systém kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky
(Čl. 42 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované subvence úrokových sazeb i subvence poplatků za záruky podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných platebních závazků pro účely a období stanovené v uvedeném článku a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
Článek 12
Kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Řídicí orgán vypočte náklady a poplatky spojené s řízením, které lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, na základě následujících výkonnostních kritérií podle čl. 42 odst. 5 uvedeného nařízení:
a)
výplata příspěvků poskytnutých z programu ESI fondů;
b)
prostředky získané zpět z investic nebo z uvolněných prostředků vyčleněných na smlouvy o zárukách;
c)
kvalita opatření doprovázejících investici před investičním rozhodnutím maximalizovat její dopad a po něm a
d)
přínos finančního nástroje k cílům a výstupům programu.
2. Řídicí orgán informuje monitorovací výbor zřízený podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 o opatřeních ohledně výkonnostně založeného výpočtu vynaložených nákladů nebo poplatků spojených s řízením a správou finančního nástroje. Monitorovací výbor dostává každoročně zprávy o nákladech a poplatcích spojených s řízením skutečně zaplacených v předchozím kalendářním roce.
Článek 13
Prahové hodnoty pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením
(Čl. 42 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. V případě subjektu, který provádí fond fondů, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, překročit:
a)
3 % v prvních 12 měsících od podpisu dohody o financování, 1 % v dalších 12 měsících a poté 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do fondu fondů, vypočtených poměrným dílem ode dne uskutečnění platby do fondu fondů až do konce způsobilého období, do zpětné úhrady řídicímu orgánu nebo do dne ukončení, podle toho, co nastane dříve, a
b)
0,5 % za rok z příspěvků z programu vyplacených z fondu fondů finančním zprostředkovatelům a vypočtených poměrným dílem od okamžiku uskutečnění platby z fondu fondů až do zpětné úhrady do fondu fondů, konce období způsobilosti nebo do dne ukončení podle toho, co nastane dříve.
2. V případě subjektů provádějících finanční nástroje poskytující kapitál, půjčky, záruky a mikroúvěry, včetně jejich kombinací s granty, subvencemi úrokových sazeb nebo subvencemi poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, překročit:
a)
základní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok v prvních 24 měsících od podpisu dohody o financování a poté 1 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných podle příslušné dohody o financování, vypočtených poměrným dílem ode dne podpisu příslušné dohody o financování až do konce období způsobilosti, do zpětné úhrady příspěvků řídicímu orgánu nebo do fondu fondů, nebo do data ukončení podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje ve všech ostatních případech 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do finančního nástroje, vypočtených poměrným dílem od data uskutečnění platby do finančního nástroje až do konce doby způsobilosti, zpětné úhrady řídicímu orgánu či do fondu fondů, nebo do data ukončení finančního nástroje podle toho, co nastane dříve, a
b)
výkonnostní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě kapitálu a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě odpisů, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě půjček a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iii)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 1,5 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných na dosud nesplacené smlouvy o zárukách ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a z opětovně využitých zdrojů připadajících na příspěvky z programu, vypočtených poměrným dílem ode dne vyčlenění až do splatnosti smlouvy o záruce, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iv)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě mikroúvěru a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
v)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 0,5 % z částky grantu uhrazené ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení ve prospěch konečných příjemců.
Ustanovení tohoto odstavce se použijí na subjekt provádějící finanční nástroj poskytující záruky bez ohledu na to, zda stejný subjekt provádí fond fondů, s výhradou ustanovení odstavce 4.
3. Souhrnná částka nákladů a poplatků spojených s řízením v průběhu období způsobilosti stanoveného v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 nesmí přesáhnout:
a)
u fondu fondů 7 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do fondu fondů;
b)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 20 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
c)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 8 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
d)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
e)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
f)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 6 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje.
4. Pokud stejný subjekt provádí fond fondů a finanční nástroj, částky způsobilých nákladů a poplatků spojených s řízením uvedené v odstavcích 1 a 2 ani hraniční hodnoty uvedené v odstavci 3 nelze kumulovat v případě stejných příspěvků z programu nebo stejných reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu.
5. Pokud většinu kapitálu investovaného do finančních zprostředkovatelů poskytujících kapitál poskytují soukromí investoři nebo veřejní investoři působící podle zásady tržního hospodářství a příspěvek z programu je poskytnut za podmínek platných pro soukromé investory, náklady a poplatky spojené s řízením musí odpovídat tržním podmínkám a nesmí být vyšší než náklady a poplatky spojené s řízením hrazené soukromými investory.
6. Prahové hodnoty stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 lze překročit, účtuje-li je subjekt provádějící finanční nástroj nebo případně fond fondů, který byl vybrán v souladu s platnými pravidly ve výběrovém řízení, během kterého se prokázala potřeba vyšších nákladů a poplatků spojených s řízením.
Článek 14
Úhrada kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být uhrazeny jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných nákladů a poplatků spojených s řízením, jež mají být zaplaceny po období způsobilosti za období uvedené v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující mikroúvěr, nesmí překročit 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě půjček, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
3. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující kapitál, nesmí překročit 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě kapitálu, který teprve má být do finančního nástroje vrácen, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
4. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
ODDÍL III
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací vytvářejících čistý příjem
Článek 15
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pro účely použití metody uvedené v čl. 61 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 se diskontovaný čistý příjem operace vypočte odečtením diskontovaných nákladů od diskontovaného příjmu a případně přičtením zbytkové hodnoty investice.
2. Diskontovaný čistý příjem operace se vypočte za konkrétní referenční období pro sektor dané operace, jak je uvedeno v příloze I. Období provádění operace je součástí referenčního období.
3. Příjmy a náklady se stanoví inkrementální metodou na základě srovnání příjmů a nákladů ve scénáři s novou investicí s příjmy a náklady ve scénáři bez nové investice.
Představuje-li operace nové aktivum, příjmy a náklady se rozumí příjmy a náklady nové investice.
4. Pokud daň z přidané hodnoty není způsobilým výdajem podle čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výpočet diskontovaného čistého příjmu vychází z hodnot bez daně z přidané hodnoty.
Článek 16
Stanovení příjmů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se příjmy stanoví následovně:
a)
poplatky za užívání, jsou-li účtovány, se stanoví v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a ve vhodných případech zohlední finanční přiměřenost;
b)
příjmy neobsahují převody ze státních nebo regionálních rozpočtů ani vnitrostátních systémů veřejného pojištění;
c)
pokud operace přidává nová aktiva ke stávající službě či infrastruktuře, zohlední se jak příspěvky od nových uživatelů, tak příspěvky od stávajících uživatelů nové nebo rozšířené služby či infrastruktury.
Článek 17
Stanovení nákladů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se zohlední následující náklady, které vzniknou během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2:
a)
náklady na výměnu vybavení s krátkou životností pro zajištění technického fungování operace;
b)
fixní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například náklady na zaměstnance, údržbu a opravy, obecné řízení a správu a pojištění;
c)
variabilní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například spotřeba surovin, energie, jiného spotřebního materiálu a veškerá údržba a opravy nezbytné k prodloužení životnosti operace.
Článek 18
Zbytková hodnota investice
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pokud je předpokládaná životnost aktiv operace delší než referenční období uvedené v čl. 15 odst. 2, určí se jejich zbytková hodnota vypočtením čisté současné hodnoty peněžních toků ve zbývajících letech životnosti operace. Za řádně odůvodněných okolností lze použít i jiné metody výpočtu zbytkové hodnoty.
2. Zbytková hodnota investice se započte do výpočtu diskontovaného čistého příjmu pouze tehdy, pokud příjmy převažují nad náklady podle článku 17.
Článek 19
Diskontování peněžních toků
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výpočtu nákladů a příjmů se zohlední pouze peněžní toky, které mají být vyplaceny či získány danou operací. Peněžní toky se stanovují pro každý rok, ve kterém jsou vyplaceny nebo získány danou operací během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2.
2. Do výpočtu se nezapočítávají nepeněžní účetní položky, jako jsou například odpisy, veškeré rezervy pro budoucí náklady na výměnu vybavení a rezervy pro nepředvídatelné události.
3. Peněžní toky jsou diskontovány až do současnosti finanční diskontní sazbou ve výši 4 % v reálných hodnotách, což je orientační referenční hodnota pro operace, které mají podobu veřejných investic a jsou spolufinancovány z ESI fondů.
4. Členské státy mohou uplatnit jinou než 4 % finanční diskontní sazbu, poskytnou-li pro takovou jinou referenční hodnotu odůvodnění a zajistí-li její důsledné uplatňování u podobných operací ve stejném sektoru.
5. Jiné než 4 % referenční hodnoty mohou opravňovat tyto důvody:
a)
konkrétní makroekonomické podmínky daného členského státu, mezinárodní makroekonomické trendy a konjunktury; nebo
b)
povaha investora nebo forma provádění, např. partnerství veřejného a soukromého sektoru; nebo
c)
povaha dotyčného sektoru.
6. Při stanovení vlastních finančních diskontních sazeb členské státy provedou odhad průměrné dlouhodobé návratnosti alternativního bezrizikového investičního koše, ať už domácího či zahraničního, který považují za nejvíce relevantní. Příjemci budou o odlišných finančních diskontních sazbách informováni.
ODDÍL IV
Definice paušální sazby pro nepřímé náklady a související metody uplatňované v jiných politikách unie
Článek 20
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení (EU) č. 1290/2013
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 056, 057 nebo 060 až 065 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 (5) a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. a) a c) a odst. 4 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6);
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 04 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17, 26 nebo 35 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení. Je-li operace programována podle článků 17 a 26 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou brány v potaz pouze operace prováděné operační skupinou v rámci evropského inovačního partnerství financovanou podle čl. 35 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 28, 37 nebo čl. 41 odst. 5 budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
Článek 21
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení č. 966/2012
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 124 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 085, 086 nebo 087 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 5 písm. a) a odst. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 1301/2013;
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 01 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k podpoře přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude efektivně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17 a 25 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 4 nebo 5 uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 36, 38, čl. 39 odst. 1, čl. 46 odst. 1 písm. e) a i), článkem 54, čl. 79c odst. 1 písm. b) budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
KAPITOLA III
Ustanovení, kterými se doplňuje část třetí nařízení (EU) č. 1303/2013, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů
Článek 22
Požadavky na nezávislé odborníky provádějící přezkum kvality
(Čl. 101 čtvrtý odstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Přezkum kvality velkých projektů podle čl. 101 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 provádějí nezávislí odborníci, kteří:
a)
mají značné technické zkušenosti se všemi fázemi projektového cyklu;
b)
mají rozsáhlé mezinárodní zkušenosti s příslušnými investičními sektory;
c)
mají značné odborné znalosti, pokud jde o analýzu a hodnocení socioekonomických přínosů;
d)
mají značné znalosti a zkušenosti v oblasti příslušného práva, politik a postupů Unie;
e)
jsou nezávislí na všech orgánech přímo nebo nepřímo zainteresovaných na schvalování, provádění nebo provozu velkého projektu;
f)
nemají v souvislosti s velkým projektem střet zájmů na žádné úrovni;
g)
nemají žádný obchodní zájem v souvislosti s velkým projektem;
h)
disponují nezbytnými jazykovými znalostmi.
2. Navrhne-li členský stát pověřit jiné nezávislé odborníky než ty, kterým je z podnětu Komise poskytnuta technická pomoc v souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013, podá v souladu s čl. 101 třetím odstavcem uvedeného nařízení žádost o souhlas Komise. Tento souhlas musí být podložen dokumenty dokládajícími skutečnost, že odborníci vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1 tohoto článku.
Komise informuje členský stát o tom, zda s návrhem týkajícím se nezávislých odborníků souhlasí, do tří měsíců od podání žádosti.
Článek 23
Přezkum kvality velkých projektů
(Čl. 101 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nezávislí odborníci provádějí posouzení na základě informací uvedených v čl. 101 prvním pododstavci písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013. Nezávislí odborníci mohou požádat o doplňující údaje k těmto informacím, považují-li je za nutné pro přezkum kvality.
Členský stát a nezávislí odborníci se mohou dohodnout na tom, že součástí činnosti na přezkumu kvality budou kontroly na místě.
Nezávislí odborníci mohou se souhlasem členských států konzultovat s Komisí příslušné otázky týkající se státní podpory za účelem jejich vyhodnocení.
2. Nezávislí odborníci za účelem přezkumu kvality vykonají následující kroky:
a)
nezávislí odborníci ověří, že operace je velkým projektem ve smyslu článku 100 nařízení (EU) č. 1303/2013, že tento velký projekt není dokončenou operací ve smyslu čl. 2 odst. 14 a čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení a že velký projekt je součástí příslušného operačního programu;
b)
nezávislí odborníci zkontrolují úplnost, konzistentnost a přesnost informací podle čl. 101 prvního pododstavce písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013, poskytnutých ve formátu uvedeném v čl. 101 pátém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
nezávislí odborníci ohodnotí kvalitu velkého projektu na základě kritérií uvedených v příloze II tohoto nařízení;
d)
nezávislí odborníci vypracují zprávu o nezávislém přezkumu kvality ve formátu uvedeném v čl. 102 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013. Ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality nezávislí odborníci jednoznačným způsobem uvedou a odůvodní svoje stanoviska týkající se prvků uvedených v tomto odstavci.
3. Velký projekt je přezkumem kvality ohodnocen pozitivně ve smyslu čl. 102 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud nezávislí odborníci shledají, že byla splněna všechna kritéria uvedená v příloze II tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST ČTVRTÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA EFRR, ESF, FOND SOUDRŽNOSTI A ENRF
ODDÍL I
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
Článek 24
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
(Čl. 125 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 125 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, včetně případně údajů o jednotlivých účastnících, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období. V případě ESF se údaje zaznamenávají a uchovávají tak, aby řídicím orgánům umožňovaly provádět úkoly spojené s monitorováním a hodnocením v souladu s požadavky stanovenými v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v článcích 5 a 19 nařízení (EU) č. 1304/2013 a v přílohách I a II uvedeného nařízení.
3. Je-li operace podporována více než jedním operačním programem, prioritou, fondem nebo v rámci více než jedné kategorie regionů, informace uvedené v řádcích 23 až 113 přílohy III se zaznamenávají tak, aby bylo možné v těchto údajích vyhledávat podle operačního programu, priority, fondu nebo kategorie regionu. Podobně musí být možné vyhledávat v údajích o ukazatelích uvedených v řádcích 31 až 40 přílohy III podle investiční priority a případně pohlaví.
ODDÍL II
Auditní stopa a používání údajů shromážděných při auditech
Článek 25
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 125 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených monitorovacím výborem pro operační program;
b)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článku 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a čl. 68 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1304/2013 a s článkem 20 nařízení (EU) č. 1299/2013 auditní stopa umožňuje doložení způsobilých přímých nákladů, u kterých se uplatní paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
aniž je dotčen čl. 19 odst. 3 a přílohy I a II nařízení (EU) č. 1304/2013, auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s cíli a vykázanými údaji a výsledkem programu;
j)
u finančních nástrojů auditní stopa obsahuje podklady uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 67 odst. 5 a čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1304/2013.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 26
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 127 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 75 nařízení (EU) č. 1303/2013. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
ODDÍL III
Rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodika pro výběr vzorku operací
Článek 27
Audity operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článkem 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 132 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 127 odst. 6 nařízení (EU) 1303/2013.
Článek 28
Metodika pro výběr vzorku operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní částí souboru, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu nebo skupiny operačních programů spadajících do společného systému řízení a kontroly, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 131 nařízení (EU) č. 1303/2013 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku,
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 148 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na finanční nástroje či jiné položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělených souborem.
Článek 29
Audity účetních závěrek
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 137 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek musí poskytovat přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 137 nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů vykázaných v souladu s čl. 137 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odejmuté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, částky získané zpět podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 výdaje vyjmuty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy;
d)
výše příspěvků z programů vyplacených do finančních nástrojů a výše záloh státní podpory vyplacených příjemcům souhlasí s informacemi poskytnutými řídicím orgánem a certifikačním orgánem.
Ověřování podle písmen b), c) a d) lze provádět na základě vzorku.
ODDÍL IV
Finanční opravy prováděné komisí ve vztahu k nedostatkům systémů
Článek 30
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídících a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy IV.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy IV.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy IV, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy IV posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 definované v tabulce 2 přílohy IV.
Článek 31
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika ztráty pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, častý nebo rozšířený, že představuje naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik častý nebo rozšířený, že představuje krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 32
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze III, s výjimkou údajů v řádcích 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokud jde o tyto řádky v příloze III, článek 24 se použije ode dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. března 2014.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 480/2014
(2014. gada 3. marts),
ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), un jo īpaši tās 22. panta 7. punktu, 37. panta 13. punktu, 38. panta 4. punktu, 40. panta 4. punktu, 41. panta 3. punktu, 42. panta 1. punktu, 42. panta 6. punktu, 61. panta 3. punktu, 68. panta 1. punktu, 101. pantu, 125. panta 8. punktu, 125. panta 9. punktu, 127. panta 7. punktu, 127. panta 8. punktu un 144. panta 6. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 otrajā daļā paredzēti kopīgi noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (turpmāk “ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam (turpmāk “ESF”), Kohēzijas fondam, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (turpmāk “ELFLA”) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (turpmāk “EJZF”), kas pašlaik darbojas saskaņā ar vienotu satvaru (turpmāk “Eiropas strukturālie un investīciju fondi” jeb “ESI fondi”). Turklāt minētās regulas trešajā daļā ietverti vispārīgi noteikumi, kas piemērojami ERAF, ESF un Kohēzijas fondam, bet nav attiecināmi uz ELFLA un EJZF, un minētās regulas ceturtajā daļā ietverti vispārīgi noteikumi, kas piemērojami ERAF, ESF, Kohēzijas fondam un EJZF, bet nav attiecināmi uz ELFLA. Tāpēc šajā regulā paredzēti noteikumi, kas ir piemērojami visiem ESI fondiem, kā arī noteikumi, kas piemērojami tikai ERAF un Kohēzijas fondam vai ERAF, ESF, Kohēzijas fondam un EJZF.
(2)
Ir nepieciešams paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par kritērijiem tāda finanšu korekcijas līmeņa noteikšanai, kādu Komisija saskaņā ar darbības rezultātu satvaru var piemērot katrai prioritātei, kas ietverta ESI fondu atbalstītajās programmās.
(3)
Šādas finanšu korekcijas var piemērot tikai tad, ja vienlaikus tiek izpildīti vairāki nosacījumi. Finanšu korekcijas līmenis būtu jānosaka, pamatojoties uz vienotām likmēm, kas saistītas ar koeficientu, ko aprēķina, ievērojot fiziskās pabeigšanas līmeni un finanšu līdzekļu apguvi. Ārējie faktori, kuri veicina būtisku atpalicību no mērķiem, kas noteikti saskaņā ar darbības rezultātu satvaru un sasniedzami līdz 2023. gadam, un kuri nav tādi faktori, saistībā ar kuriem nepiemēro finanšu korekciju, būtu jāapsver katrā atsevišķā gadījumā, un tie varētu būt pamatojums piemērot zemāku korekcijas likmi nekā tā likme, kura tiktu piemērota, pamatojoties uz koeficientu.
(4)
Noteikumos par kritērijiem finanšu korekciju līmeņa noteikšanai, kurš jāpiemēro saskaņā ar darbības rezultātu satvaru, īpašais piešķīrums Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai būtu jānošķir.
(5)
Ar īpašiem noteikumiem būtu jāprecizē noteikumi par zemes iegādi, izmantojot finanšu instrumentu sniegto atbalstu.
(6)
Atbilstīgi saskaņotam satvaram attiecībā uz dotāciju tehniskajam atbalstam un finanšu instrumenta apvienošanu vienotā darbībā ir paredzēts, ka tas ir atļauts tikai, lai tehniski sagatavotu paredzamo investīciju par labu galasaņēmējam.
(7)
Lai nodrošinātu, ka finanšu instrumentu īstenošana ir uzticēta struktūrām, kam ir atbilstīga spēja tos īstenot saskaņā ar ESI fondu mērķiem un prioritātēm un visefektīvākajā veidā, kritēriji šādu struktūru atlasei būtu jānosaka kopā ar to lomu, pienākumiem un atbildību.
(8)
Lai nodrošinātu tādu finanšu instrumentu pareizu finanšu pārvaldību, kuri sniedz garantijas, programmu ieguldījumiem būtu jābalstās uz piesardzīgu ex ante riska novērtējumu, ņemot vērā atbilstīgu daudzkāršojošās iedarbības rādītāju.
(9)
Lai nodrošinātu, ka finanšu instrumenti tiek īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, būtu jānosaka īpaši noteikumi par to pārvaldību un kontroli, ieskaitot revīziju.
(10)
Lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz programmas ieguldījumiem finanšu instrumentos, jebkura šādu ieguldījumu atsaukšana būtu atbilstīgi jāparāda attiecīgajos maksājuma pieteikumos.
(11)
Lai nodrošinātu atbilstīgu kapitalizētās procentu likmes subsīdiju un garantijas maksas subsīdiju saskaņotu aprēķinu, būtu jāparedz īpaši to aprēķina noteikumi.
(12)
Lai veicinātu līdzekļu ātru un produktīvu izvietošanu reālajā ekonomikā un finanšu pareizu pārvaldību, vienlaikus nodrošinot saprātīgu atlīdzību struktūrām, kas īsteno finanšu instrumentus, būtu jānosaka kritēriji pārvaldības izmaksu un maksu noteikšanai, pamatojoties uz darbības rezultātiem, piemērojamās robežvērtības un noteikumi kapitalizēto pārvaldības izmaksu un maksu atlīdzināšanai uz pašu kapitālu balstītu instrumentu un mikrokredīta gadījumā.
(13)
Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu publiska ieguldījuma aprēķinā būtu jāņem vērā darbību radītie ienākumi.
(14)
Nepieciešams noteikt darbības diskontētā neto ienākuma aprēķina metodi, ņemot vērā attiecīgās darbības nozarei piemērojamos pārskata periodus, rentabilitāti, kāda parasti paredzama no attiecīgā investīciju veida, principa “piesārņotājs maksā” piemērošanu un attiecīgā gadījumā taisnīguma apsvērumus saistībā ar attiecīgās dalībvalsts vai reģiona relatīvo labklājību.
(15)
Būtu jānosaka nozarēm piemērojamie pārskata periodi, pamatojoties uz vēsturiskajiem datiem, kas reģistrēti un glabāti attiecībā uz 2007.-2013. gada plānošanas perioda projektiem, kas rada ienākumus.
(16)
Nepieciešams noteikt izmaksas un ienākumus, kas jāņem vērā diskontēto neto ienākumu aprēķinā, kā arī nosacījumus atlikušās vērtības un finanšu diskonta likmes noteikšanai.
(17)
Diskonta likme 4 % apmērā, kas ir ierosināta kā indikatīva atsauces likme, būtu jābalsta uz starptautiska investīciju portfeļa aktuālo ilgtermiņa peļņas likmi, ko aprēķina kā vidējo peļņu no aktīviem 3 % apmērā un koriģē, palielinot par 1 %, kas ir likme, kura atspoguļo valdības ilgtermiņa obligāciju vidējās peļņas likmes kritumu Savienībā kopš brīža, kad noteikta finanšu diskonta likme plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam.
(18)
Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” nepieciešams, lai tie, kas rada piesārņojumu, sedz vides piesārņojuma novēršanas izmaksas un veic preventīvos pasākumus un lai iekasēšanas sistēmas parāda vides pakalpojumu pilnas izmaksas, tostarp kapitāla izmaksas, vides piesārņojuma izmaksas un īstenoto preventīvo pasākumu izmaksas attiecībā uz vidi un izmaksas, kas saistītas ar izmantoto resursu trūkumu.
(19)
Lai mazinātu administratīvo slogu, atbalsta saņēmējiem vajadzētu būt tiesībām izmantot esošās metodes un atbilstošās likmes, kas noteiktas saskaņā ar citiem Savienības politikas virzieniem, lai aprēķinātu netiešās izmaksas gadījumā, ja darbības un atbalsta saņēmēja veids ir līdzīgs.
(20)
Lai nodrošinātu, ka tās ar ESI fondiem atbalstītās darbības, attiecībā uz kurām varētu piemērot netiešajām izmaksām saskaņā ar citiem Savienības politikas virzieniem noteikto vienoto likmi, ir līdzīgas darbībām, ko finansē saskaņā ar šiem citiem politikas virzieniem, ir nepieciešams definēt intervences kategorijas un investīciju prioritātes vai pasākumus, kuros tās ietilpst.
(21)
Būtu jānosaka metodoloģija, kas jāizmanto, veicot lielu projektu kvalitātes pārbaudi. Kvalitātes pārbaude, ko veic neatkarīgi eksperti, ir priekšnoteikums, lai dalībvalsts, izmantojot Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēto paziņošanas procedūru, Komisijai iesniegtu lielu projektu.
(22)
Ja dalībvalsts izvēlas izmantot paziņošanas procedūru, tai būtu jāizlemj, vai lielo projektu novērtēs neatkarīgie eksperti, kurus atbalsta ar Komisijas sniegto tehnisko palīdzību, vai, ar Komisijas piekrišanu, citi neatkarīgie eksperti.
(23)
Tādu neatkarīgu ekspertu spējas, kompetence un objektivitāte, kuri veic lielu projektu kvalitātes pārbaudi, ir vieni no galvenajiem faktoriem, kas nosaka, vai pārbaudes rezultāts ir kvalitatīvs un uzticams. Tāpēc būtu jānosaka neatkarīgajiem ekspertiem piemērojamas konkrētas prasības, lai nodrošinātu, ka to darbs saistībā ar kvalitātes pārbaudi ir uzticams un tam ir augsta kvalitāte. Visiem neatkarīgajiem ekspertiem būtu jāatbilst šīm prasībām, neatkarīgi no tā, vai viņu darbu atbalsta ar tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas vai arī to dara dalībvalsts. Dalībvalstij vajadzētu būt atbildīgai par to, lai tiktu pārbaudīts, vai neatkarīgie eksperti atbilst prasībām, pirms tā lūdz Komisiju piekrist veiktajai neatkarīgo ekspertu izvēlei.
(24)
Tā kā tikai tos lielos projektus, kurus pozitīvi novērtējuši neatkarīgie eksperti, var izvēlēties iesniegšanai Komisijai saskaņā ar paziņošanas procedūru, šim mērķim jānosaka skaidri kritēriji. Nepieciešams noteikt arī šī pārbaudes procesa posmus un kvalitātes novērtējuma raksturlielumus, kas izmantojami pārbaudē, lai nodrošinātu, ka katra liela projekta kvalitātes pārbaude ir balstīta uz vienu un to pašu metodoloģisko pieeju un ka kvalitātes pārbaude tiek veikta tā, lai veicinātu pārbaudīto lielo projektu kvalitātes uzlabošanu.
(25)
Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēta prasība vadošajai iestādei izveidot sistēmu, lai datorizētā formā reģistrētu un glabātu tādus datus par katru darbību, tostarp datus par individuāliem dalībniekiem, kuri nepieciešami uzraudzībai, novērtēšanai, finanšu pārvaldībai, pārbaudei un revīzijai. Tāpēc nepieciešams noteikt to datu sarakstu, kuri jāreģistrē un jāglabā minētajā sistēmā.
(26)
Noteikti dati ir būtiski konkrētiem darbību veidiem vai arī tikai dažiem ESI fondiem; tāpēc būtu jānosaka datu prasību piemērojamība. Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1304/2013 (2) noteiktas īpašas prasības attiecībā uz datu par ESF atbalstītās darbībās iesaistītiem individuāliem dalībniekiem reģistrēšanu un glabāšanu, un šīs prasības ir jāņem vērā.
(27)
Datu sarakstā būtu jāņem vērā ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un konkrētiem fondiem piemērojamās regulās, lai nodrošinātu, ka dati, kas nepieciešami finanšu pārvaldībai un uzraudzībai, tostarp dati, kas nepieciešami, lai sagatavotu maksājuma pieteikumus, pārskatus un īstenošanas ziņojumus, ir pieejami par katru darbību tādā veidā, kas ļauj datus viegli apkopot un salīdzināt. Attiecībā uz sarakstu būtu jāņem vērā, ka noteikti darbību pamatdati datorizētā formā ir nepieciešami efektīvai darbību finanšu pārvaldībai un lai izpildītu prasību publicēt pamatinformāciju par darbībām. Noteikti citi dati ir nepieciešami, lai efektīvi plānotu un veiktu pārbaužu un revīzijas darbu.
(28)
Reģistrējamo un glabājamo datu sarakstā nebūtu jāparedz to datorizēto sistēmu tehniskās īpašības vai struktūra, kuras izveidojušas vadošās iestādes, kā arī iepriekš nebūtu jānosaka reģistrēto un glabāto datu formāts, ja vien šajā regulā tas nav īpaši paredzēts. Tajā arī nevajadzētu iepriekš paredzēt to, kā dati tiek ievadīti sistēmā vai tajā radīti; dažos gadījumos saistībā ar šajā sarakstā iekļautajiem datiem var būt nepieciešama vairāku vērtību ievadīšana. Tomēr ir nepieciešams paredzēt konkrētus noteikumus par šo datu būtību, lai nodrošinātu, ka vadošā iestāde var īstenot savu atbildību par uzraudzību, novērtēšanu, finanšu pārvaldību, pārbaudēm un revīziju, tostarp par individuālu dalībnieku datu apstrādi, ja tas nepieciešams iepriekšminētajam.
(29)
Lai nodrošinātu iespēju kontrolēt un revidēt darbības programmu izdevumus, nepieciešams noteikt kritērijus, kas būtu jāievēro attiecībā uz revīzijas liecībām, lai tās varētu tikt uzskatītas par pienācīgām.
(30)
Attiecībā uz revīzijas darbu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 nepieciešams nodrošināt, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jānovērš jebkāda neatļauta personas datu izpaušana vai piekļuve tiem, kā arī jānosaka mērķi, kuriem Komisija un dalībvalstis var apstrādāt šādus datus.
(31)
Revīzijas iestāde ir atbildīga par darbību revīziju. Lai nodrošinātu, ka šādu revīziju tvērums un efektivitāte ir pienācīga un ka tās tiek veiktas saskaņā ar vieniem un tiem pašiem standartiem visās dalībvalstīs, nepieciešams paredzēt nosacījumus, kas būtu jāievēro attiecībā uz šīm revīzijām.
(32)
Nepieciešams sīki izklāstīt revīzijā iekļaujamo darbību izlases bāzi, kas revīzijas iestādei būtu jāievēro, izstrādājot vai apstiprinot izlases veidošanas metodi, tostarp nosakot izlases vienību, konkrētus tehniskos kritērijus, kas izmantojami izlasei, un faktorus, kas, ja nepieciešams, ievērojami papildu izlases gadījumā.
(33)
Revīzijas iestādei būtu jāizstrādā revīzijas atzinums, kurā ietver Regulā (ES) Nr. 1303/2013 minētos pārskatus. Lai nodrošinātu, ka pārskatu revīziju tvērums un saturs ir atbilstošs un ka tās veic saskaņā ar vieniem un tiem pašiem standartiem visās dalībvalstīs, nepieciešams paredzēt nosacījumus, kas būtu jāievēro attiecībā uz šīm revīzijām.
(34)
Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un vienādu attieksmi pret visām dalībvalstīm finanšu korekciju veikšanā saskaņā ar proporcionalitātes principu, nepieciešams noteikt kritērijus nopietnu trūkumu konstatēšanai saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību, definēt galvenos šādu trūkumu veidus, kā arī noteikt kritērijus piemērojamās finanšu korekcijas līmeņa noteikšanai un kritērijus vienotās likmes vai ekstrapolētās finanšu korekcijas piemērošanai.
(35)
Lai nodrošinātu tūlītēju šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā paredzēti šādi noteikumi, ar kuriem papildina Regulu (ES) Nr. 1303/2013:
a)
noteikumi, ar kuriem papildina minētās regulas otro daļu un kurus piemēro ERAF, ESF, Kohēzijas fondam, ELFLA un EJZF (turpmāk “ESI fondi”), attiecībā uz:
i)
tāda finanšu korekcijas līmeņa noteikšanas kritērijiem, kuru piemēro saskaņā ar darbības rezultātu satvaru;
ii)
noteikumiem par finanšu instrumentiem attiecībā uz:
-
īpašiem papildu noteikumiem par zemes iegādi un par tehniskā atbalsta apvienošanu ar finanšu instrumentiem,
-
īpašiem papildu noteikumiem par to struktūru lomu, pienākumiem un atbildību, kuras īsteno finanšu instrumentus, saistītiem atlases kritērijiem un produktiem, ko var nodrošināt, izmantojot finanšu instrumentus,
-
noteikumiem par konkrētu finanšu instrumentu pārvaldību un kontroli, tostarp kontrolēm, kas jāveic vadošajām un revīzijas iestādēm, apliecinošo dokumentu glabāšanas kārtību, datiem, kas jāpierāda ar apliecinošajiem dokumentiem, un pārvaldības, kontroles un revīzijas kārtību,
-
noteikumiem par finanšu instrumentiem veikto maksājumu atsaukšanu un atbilstošiem pielāgojumiem attiecībā uz maksājuma pieteikumiem,
-
īpašiem noteikumiem par gada iemaksu kapitalizācijas sistēmas izveidi saistībā ar procentu likmes subsīdijām un garantijas maksas subsīdijām,
-
īpašiem noteikumiem, kas paredz kritērijus, ar kuriem, ņemot vērā darbības rezultātus un piemērojamās robežvērtības, nosaka pārvaldības izmaksas un maksas, kā arī noteikumiem par kapitalizētu pārvaldības izmaksu un maksu atlīdzināšanu uz pašu kapitālu balstītu instrumentu un mikrokredīta gadījumā;
iii)
metodi tādu darbību diskontētās neto vērtības aprēķināšanai, no kurām pēc to pabeigšanas gūst neto ienākumus;
iv)
vienoto likmi netiešajām izmaksām un saistītajām metodēm, kas piemērojamas saskaņā ar citiem Savienības politikas virzieniem;
b)
noteikumi, kas papildina minētās regulas trešo daļu un ko piemēro ERAF un Kohēzijas fondam saistībā ar metodoloģiju, kas jāizmanto lielu projektu kvalitātes pārbaudei;
c)
noteikumi, kas papildina minētās regulas ceturto daļu un ko piemēro ERAF, ESF, Kohēzijas fondam un EJZF, attiecībā uz:
i)
noteikumiem, kas nosaka informāciju par datiem, kas reģistrējami un glabājami datorizētā formā uzraudzības sistēmā, kuru izveidojusi vadošā iestāde;
ii)
sīki izstrādātām minimālajām prasībām attiecībā uz revīzijas liecībām par sertifikācijas iestādes, vadošās iestādes, starpniekstruktūru un atbalsta saņēmēju veicamo grāmatvedības uzskaiti un glābājamajiem apliecinošajiem dokumentiem;
iii)
darbību revīzijas un pārskatu revīzijas tvērumu un saturu un darbību izlases veidošanas metodoloģiju;
iv)
sīki izstrādātiem noteikumiem par to datu izmantošanu, kuri savākti Komisijas ierēdņu vai pilnvaroto Komisijas pārstāvju veikto revīziju laikā;
v)
sīki izstrādātiem noteikumiem par kritērijiem, lai noteiktu nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā, tostarp galvenos šādu trūkumu veidus, piemērojamā finanšu korekcijas līmeņa noteikšanas kritērijiem un vienoto likmju vai ekstrapolēto finanšu korekciju piemērošanas kritērijiem.
II NODAĻA
NOTEIKUMI, AR KO PAPILDINA REGULAS (ES) Nr. 1303/2013 OTRO DAĻU UN KO PIEMĒRO ESI FONDIEM
I IEDAĻA
Saskaņā ar darbības rezultātu satvaru piemērojamā finanšu korekcijas līmeņa noteikšanas kritēriji
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta ceturtā daļa)
2. pants
Finanšu korekcijas līmeņa noteikšana
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta ceturtā daļa)
1. Finanšu korekcijas līmenis, kas Komisijai jāpiemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punktu, ir vienota likme, ko nosaka, pamatojoties uz attiecību starp visu iznākuma rādītāju un galveno īstenošanas posmu, kas izvēlēti darbības rezultātu satvaram, galīgo sasnieguma līmeņu vidējo vērtību un minētajā darbības rezultātu satvarā noteiktā finanšu rādītāja galīgo sasnieguma līmeni (turpmāk “sasnieguma/līdzekļu apguves koeficients”).
2. Sasnieguma/līdzekļu apguves koeficientu aprēķina šādi:
a)
galīgo vērtību, kas sasniegta katram iznākuma rādītājam un galvenajam īstenošanas posmam, kurš izvēlēts darbības rezultātu satvaram saskaņā ar attiecīgo prioritāti, dala ar attiecīgajām mērķvērtībām, lai iegūtu to galīgo sasnieguma līmeni, kas izteikts procentos no mērķa;
b)
nosaka visu iznākuma rādītāju un galveno īstenošanas posmu, kas izvēlēti darbības rezultātu satvaram saskaņā ar attiecīgo prioritāti, galīgo sasnieguma līmeņu vidējo vērtību. Ja aprēķinātais galīgais sasnieguma līmenis pārsniedz 100 %, šajā aprēķinā to uzskata par 100 %;
c)
galīgo vērtību, kas sasniegta finanšu rādītājam, kas izvēlēts darbības rezultātu satvaram saskaņā ar attiecīgo prioritāti, dala ar attiecīgo mērķvērtību, lai iegūtu tā galīgo sasnieguma līmeni, kas izteikts procentos no mērķa. Ja aprēķinātais galīgais sasnieguma līmenis pārsniedz 100 %, šajā aprēķinā to uzskata par 100 %;
d)
visu iznākuma rādītāju un galveno īstenošanas posmu, kas izvēlēti darbības rezultātu satvaram saskaņā ar attiecīgo prioritāti, galīgo sasnieguma līmeņu vidējo vērtību dala ar tā finanšu rādītāja galīgo sasnieguma līmeni, kurš izvēlēts darbības rezultātu satvaram saskaņā ar attiecīgo prioritāti.
3. Ja prioritāte attiecas uz vairāk nekā vienu ESI fondu vai reģionu kategoriju, sasnieguma/līdzekļu apguves koeficientu aprēķina atsevišķi katram ESI fondam un/vai reģionu kategorijai.
3. pants
Finanšu korekcijas līmenis
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta ceturtā daļa)
1. Finanšu korekcijas līmeni nosaka šādi:
a)
ja sasnieguma/līdzekļu apguves koeficients nepārsniedz 65 %, bet nav mazāks par 60 %, piemēro vienoto likmi 5 % apmērā;
b)
ja sasnieguma/līdzekļu apguves koeficients nepārsniedz 60 %, bet nav mazāks par 50 %, piemēro vienoto likmi 10 % apmērā;
c)
ja sasnieguma/līdzekļu apguves koeficients nepārsniedz 50 %, piemēro vienoto likmi 25 % apmērā.
2. Vienoto likmi piemēro ieguldījumam no ESI fonda, un to nosaka, pamatojoties uz izdevumiem, ko dalībvalsts deklarējusi saskaņā ar prioritāti, kas atbilst nosacījumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta pirmajā daļā, pēc jebkuru citu finanšu korekciju piemērošanas.
To prioritāšu gadījumā, kuras attiecas uz vairāk nekā vienu ESI fondu vai reģionu kategoriju, vienoto likmi piemēro katram ESI fondam un/vai reģionu kategorijai.
3. Ārējie faktori, kas veicina būtisku atpalicību no mērķiem, izņemot tos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta trešajā daļā, tiek izskatīti katrā gadījumā atsevišķi. Vienotās likmes korekciju, kas noteikta 1. punktā, var samazināt līdz 50 % atkarībā no tā, cik šie faktori ietekmējuši būtisku atpalicību no mērķiem.
4. Gadījumos, kad saskaņā ar 1. punktu noteiktās vienotās likmes piemērošana nebūtu samērīga, korekcijas līmeni pazemina.
II IEDAĻA
Finanšu instrumenti
4. pants
Īpaši noteikumi par zemes iegādi
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 13. punkts)
1. Ar ERAF, Kohēzijas fonda un ELFLA finansētajiem finanšu instrumentiem var atbalstīt investīcijas, kas ietver neapbūvētas zemes iegādi un apbūvētas zemes iegādi par summu, kuras apmērs nepārsniedz 10 % no programmas ieguldījumiem, kas samaksāti galasaņēmējam. Garantiju gadījumā šī likme ir piemērojama pamatā esošā aizdevuma vai citu riska instrumentu summai.
2. Ja ar finanšu instrumentiem nodrošina atbalstu galasaņēmējiem attiecībā uz infrastruktūras investīcijām, kuru mērķis ir atbalstīt pilsētvides attīstības vai pilsētvides atjaunošanas darbības, 1. punktā minētais ierobežojums ir 20 %.
3. Izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos vadošā iestāde var piešķirt atkāpes no 1. un 2. punktā minētajiem ierobežojumiem attiecībā uz darbībām saistībā ar vides saglabāšanu.
5. pants
Tehniskā atbalsta apvienošana ar finanšu instrumentiem
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 13. punkts)
Dotācijas tehniskajam atbalstam var apvienot ar finanšu instrumentiem vienā darbībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 7. punktu tikai vienam mērķim - paredzamās investīcijas tehniskajai sagatavošanai par labu galasaņēmējam, ko atbalsta ar šo darbību.
6. pants
Īpaši noteikumi par to struktūru lomu, pienākumiem un atbildību, kuras īsteno finanšu instrumentus
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 4. punkta trešā daļa)
1. Struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, veic savus pienākumus saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un darbojas ar tādu profesionālo rūpību, efektivitāti, pārredzamību un rūpību, kādu gaida no profesionālas struktūras, kam ir pieredze finanšu instrumentu īstenošanā. Tās nodrošina, ka:
a)
galasaņēmēji, kas saņem atbalstu no finanšu instrumentiem, tiek atlasīti, pienācīgi ievērojot finanšu instrumenta būtību un finansējamo investīciju projektu potenciālo ekonomisko dzīvotspēju. Atlase ir pārredzama un objektīvi pamatota un nerada interešu konfliktu;
b)
galasaņēmēji tiek informēti, ka finansējums tiek sniegts saskaņā ar programmām, ko līdzfinansē ESI fondi, saskaņā ar prasībām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 115. pantā attiecībā uz ERAF, ESF un Kohēzijas fondu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 66. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punktā (3) attiecībā uz ELFLA un gaidāmajā Savienības tiesību aktā, ar kuru paredz nosacījumus finanšu atbalstam attiecībā uz jūrlietu un zivsaimniecības politiku plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam (turpmāk “EJZF regula”);
c)
finanšu instrumenti nodrošina atbalstu samērīgi un ar vismazāko kropļojošo ietekmi uz konkurenci;
d)
preferenciālās atlīdzības režīma piemērošana privātajiem investoriem vai publiskajiem investoriem, kas darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 44. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir samērīga ar riskiem, ko šie investori uzņemas, un ierobežota līdz minimālajam līmenim, kāds nepieciešams, lai piesaistītu šādus investorus, un to nodrošina ar noteikumiem, nosacījumiem un procesuālām garantijām.
2. Tā kā vadošās iestādes tiešās finanšu saistības pret struktūrām, kas īsteno finanšu instrumentus, vai galasaņēmējiem, kā arī tās saistības attiecībā uz finanšu instrumenta citu parādu vai saistībām nedrīkst pārsniegt summu, ko vadošā iestāde paredzējusi finanšu instrumentam saskaņā ar attiecīgajiem finansēšanas nolīgumiem, struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, nodrošina, ka pret vadošo iestādi nevar vērst prasījumus, kas pārsniedz summu, ko vadošā iestāde paredzējusi finanšu instrumentam.
3. Struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ir atbildīgas par to, lai tiktu atlīdzinātas programmas ieguldījumu summas, ko ietekmējuši pārkāpumi, kopā ar procentiem un jebkuru citu peļņu, ko radījuši šie ieguldījumi.
Tomēr struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, nav atbildīgas par to summu atlīdzināšanu, kuras minētas pirmajā daļā, ja attiecībā uz konkrēto pārkāpumu tās pierāda, ka ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:
a)
pārkāpums noticis galasaņēmēju līmenī vai fondu fonda gadījumā - finanšu starpnieku vai galasaņēmēju līmenī;
b)
struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ir atbildušas šā panta 1. punktam saistībā ar programmas ieguldījumiem, ko ietekmē pārkāpums;
c)
summas, ko ietekmēja pārkāpums, nebija iespējams atgūt, lai gan struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ar pienācīgu rūpību veikušas visus piemērojamos līgumiskos un juridiskos pasākumus.
7. pants
Kritēriji tādu struktūru atlasei, kuras īsteno finanšu instrumentus
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 4. punkta trešā daļa)
1. Izvēloties struktūru finanšu instrumenta īstenošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 4. punkta a) apakšpunktu un b) apakšpunkta ii) un iii) punktu, vadošā iestāde pārliecinās, ka šī struktūra atbilst šādām minimālajām prasībām:
a)
pilnvarojums veikt attiecīgos īstenošanas uzdevumus saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem;
b)
pienācīga ekonomiskā un finanšu dzīvotspēja;
c)
pienācīga spēja īstenot finanšu instrumentu, tostarp organizācijas struktūra un pārvaldības sistēma, kas nodrošina nepieciešamo ticamību vadošajai iestādei;
d)
efektīvas un lietderīgas iekšējās kontroles sistēmas esamība;
e)
tādas uzskaites sistēmas izmantošana, kura laikus nodrošina precīzu, pilnīgu un uzticamu informāciju;
f)
nolīgums, kura revīziju veic dalībvalsts revīzijas struktūras, Komisija un Eiropas Revīzijas palāta.
2. Izvēloties 1. punktā minēto struktūru, vadošā iestāde atbilstīgi ņem vērā īstenojamā finanšu instrumenta būtību, šīs struktūras pieredzi līdzīgu finanšu instrumentu īstenošanā, piedāvātās darba grupas locekļu speciālās zināšanas un pieredzi un šīs struktūras darbības un finanšu spējas. Atlase ir pārredzama un objektīvi pamatota un nerada interešu konfliktu. Izmanto vismaz šādus kritērijus:
a)
attiecīgā gadījumā metodoloģijas, kas paredzēta finanšu starpnieku vai galasaņēmēju identificēšanai un novērtēšanai, izstrādes pamatīgums un ticamība;
b)
ar finanšu instrumenta īstenošanu saistīto pārvaldības izmaksu un maksu līmenis un ierosinātā to aprēķina metodoloģija;
c)
noteikumi, ko piemēro saistībā ar galasaņēmējiem nodrošināto atbalstu, tostarp cenu noteikšana;
d)
spēja piesaistīt līdzekļus investīcijām galasaņēmējos papildus programmas ieguldījumiem;
e)
spēja parādīt papildu darbību salīdzinājumā ar pašreizējo darbību;
f)
gadījumos, kad struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, piešķir savus finanšu līdzekļus finanšu instrumentam vai dala risku, ierosinātie pasākumi interešu saskaņošanai un iespējamo interešu konfliktu mazināšanai.
3. Ja struktūra, kas īsteno fondu fondu, tostarp EIB, tālāk uztic īstenošanas uzdevumus finanšu starpniekam, tā nodrošina, ka 1. un 2. punktā minētās prasības un kritēriji ir izpildīti attiecībā uz minēto finanšu starpnieku.
8. pants
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 4. punkta trešā daļa)
Īpaši noteikumi par garantijām, ko nodrošina, izmantojot finanšu instrumentus
Ja finanšu instrumenti nodrošina garantijas, ievēro šādas prasības:
a)
starp programmas ieguldījuma summu, kas noteikta, lai segtu paredzamos un neparedzamos zaudējumus no jauniem aizdevumiem vai citiem riska dalīšanas instrumentiem, ko sedz ar garantijām, un atbilstīgu jaunu aizdevumu vai citu riska dalīšanas instrumentu vērtību sasniedz atbilstīgu daudzkāršojošās iedarbības rādītāju;
b)
daudzkāršojošās iedarbības rādītāju nosaka, izmantojot piesardzīgu tā konkrētā garantiju produkta ex ante risku novērtējumu, kurš tiks piedāvāts, ņemot vērā īpašos tirgus apstākļus, finanšu instrumenta investīciju stratēģiju un ekonomiskuma un efektivitātes principus. Šādu ex ante riska novērtējumu var pārskatīt, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā turpmākos tirgus apstākļus;
c)
programmas ieguldījums, kas paredzēts garantiju apmaksai, atspoguļo minēto ex ante risku novērtējumu;
d)
ja finanšu starpnieks vai vienība, kas gūst labumu no garantijām, nav plānotajā apmērā izmaksājusi galasaņēmējiem plānoto jauno aizdevumu vai citu riska dalīšanas instrumentu summu, atbilstīgie izdevumi tiek proporcionāli samazināti.
9. pants
Valsts, reģionālā, starptautiskā vai pārrobežu līmenī izveidotu finanšu instrumentu pārvaldība un kontrole
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 40. panta 4. punkts)
1. Attiecībā uz darbībām, kas ietver programmu atbalstu finanšu instrumentiem, kuri izveidoti valsts, reģionālā, starptautiskā vai pārrobežu līmenī un minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 1. punkta b) apakšpunktā, vadošā iestāde nodrošina, ka:
a)
darbība ir saskanīga ar piemērojamajiem tiesību aktiem, attiecīgo programmu un attiecīgo finansēšanas nolīgumu gan darbības novērtēšanas un atlases procesā, gan finanšu instrumenta izveides un īstenošanas laikā;
b)
finansēšanas nolīgumos ietverti noteikumi par revīzijas prasībām un revīzijas liecībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 IV pielikuma 1. punkta e) apakšpunktu;
c)
pārvaldības pārbaudes tiek veiktas visā plānošanas periodā un finanšu instrumentu izveides un īstenošanas laikā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 125. panta 4. punktu attiecībā uz ERAF, ESF, Kohēzijas fondu un EJZF un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 58. panta 1. un 2. punktu attiecībā uz ELFLA;
d)
apliecinošie dokumenti par izdevumiem, kas deklarēti kā atbilstīgi, tiek:
i)
saglabāti attiecībā uz darbību, un to dara vadošā iestāde, finanšu starpnieks vai struktūra, kas īsteno fondu fondu, ja finanšu instruments tiek īstenots, izmantojot fondu fondu, lai nodrošinātu pierādījumus par līdzekļu izmantojumu paredzētajiem mērķiem, atbilstību piemērojamajiem tiesību aktiem, kā arī atbilstību kritērijiem un nosacījumiem, kas attiecas uz finansējumu saskaņā ar attiecīgajām programmām;
ii)
darīti pieejami, lai ļautu veikt to izdevumu likumības un pareizības pārbaudi, kuri deklarēti Komisijai;
e)
apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārbaudīt atbilstību Savienības un valsts tiesību aktiem un finansēšanas nosacījumiem, ietver vismaz:
i)
dokumentus par finanšu instrumenta izveidi;
ii)
dokumentus, kuros norādītas summas, kas finanšu instrumentā ieguldītas no katras programmas un saskaņā ar katru prioritāro virzienu, izdevumi, kas ir atbilstīgi saskaņā ar programmām, procenti un citi ieņēmumi, ko rada atbalsts no ESI fondiem, un uz ESI fondiem attiecināmu līdzekļu atkārtota izmantošana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 43. un 44. pantu;
iii)
dokumentus par finanšu instrumenta darbību, tostarp dokumentus, kas saistīti ar uzraudzību, ziņošanu un pārbaudēm;
iv)
dokumentus, kas pierāda atbilstību Regulas (ES) Nr. 1303/2013 43., 44. un 45. pantam;
v)
dokumentus par programmas ieguldījumu finanšu instrumentā pārtraukšanu un finanšu instrumenta slēgšanu;
vi)
dokumentus par pārvaldības izmaksām un maksām;
vii)
pieteikuma veidlapas vai līdzīgus dokumentus, ko galasaņēmēji iesnieguši kopā ar apliecinošajiem dokumentiem, tostarp uzņēmējdarbības plānus un attiecīgos gadījumos iepriekšējos gada pārskatus;
viii)
kontrolsarakstus un to struktūru ziņojumus, kuras īsteno finanšu instrumentu, ja šādi ziņojumi ir pieejami;
ix)
attiecīgā gadījumā deklarācijas, kas sniegtas saistībā ar de minimis atbalstu;
x)
nolīgumus, kas noslēgti saistībā ar atbalstu, ko sniedz ar finanšu instrumentu, tostarp attiecībā uz pašu kapitālu, aizdevumiem, garantijām vai citiem investīciju veidiem, ko nodrošina galasaņēmējiem;
xi)
pierādījumus, ka atbalsts, kas sniegts, izmantojot finanšu instrumentu, tika izmantots tā paredzētajam mērķim;
xii)
uzskaiti par finanšu plūsmām starp vadošo iestādi un finanšu instrumentu un par finanšu plūsmām finanšu instrumentā visos līmeņos līdz galasaņēmēja līmenim, un garantiju gadījumā pierādījumus, ka pamatā esošie aizdevumi ir izmaksāti;
xiii)
atsevišķu uzskaiti vai grāmatvedības kodus attiecībā uz programmas ieguldījumu, kas samaksāts no finanšu instrumenta, vai garantiju, par ko finanšu instruments uzņēmies saistības par labu galasaņēmējam.
2. Attiecībā uz darbībām, kas ietver atbalstu finanšu instrumentiem no programmām saskaņā ar ERAF, ESF, Kohēzijas fondu un EJZF, revīzijas iestādes nodrošina, ka finanšu instrumenti visā plānošanas periodā līdz slēgšanai tiek pakļauti revīzijai sistēmu revīziju un darbību revīziju satvarā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 1. punktu.
Attiecībā uz darbībām, kas ietver atbalstu finanšu instrumentiem no programmām saskaņā ar ELFLA, revīzijas struktūras nodrošina, ka finanšu instrumenti visā plānošanas periodā līdz slēgšanai tiek pakļauti revīzijai sistēmu revīziju un darbību revīziju satvarā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. pantu (4).
3. Ja finanšu instrumentus īsteno EIB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 4. punkta b) apakšpunkta i) punktu:
a)
vadošā iestāde pilnvaro uzņēmumu veikt darbības pārbaudes uz vietas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 125. panta 5. punkta b) apakšpunkta nozīmē, un tas darbojas saskaņā ar vienoto satvaru, ko noteikusi Komisija;
b)
revīzijas iestāde pilnvaro uzņēmumu veikt darbības revīziju, un tas darbojas saskaņā ar vienoto satvaru, ko noteikusi Komisija.
Revīzijas iestāde veido savu revīzijas atzinumu, pamatojoties uz pilnvarotā uzņēmuma sniegto informāciju.
4. Ja nepastāv Komisijas noteikts 3. punktā minētais vienotais satvars, vadošā iestāde iesniedz savu ierosināto metodoloģiju pārbaužu veikšanai uz vietas un revīzijas iestāde - savu ierosināto revīziju metodoloģiju iepriekšējai saskaņošanai ar Komisiju.
10. pants
Noteikumi par finanšu instrumentiem veikto maksājumu atsaukšanu un atbilstoši pielāgojumi attiecībā uz maksājuma pieteikumiem
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 41. panta 3. punkts)
Dalībvalstis un vadošās iestādes var atsaukt programmu ieguldījumus 38. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem finanšu instrumentos un 38. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem finanšu instrumentiem, ko īsteno saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu, tikai tad, ja šādi ieguldījumi vēl nav iekļauti maksājuma pieteikumā, kā paredzēts minētās regulas 41. pantā. Tomēr attiecībā uz finanšu instrumentiem, ko atbalsta ar ERAF, ESF, Kohēzijas fondu un EJZF, ieguldījumus var arī atsaukt, ja nākamais maksājuma pieteikums tiek grozīts, lai atsauktu vai aizstātu attiecīgos izdevumus.
11. pants
Sistēma gada iemaksu kapitalizācijai attiecībā uz procentu likmes subsīdijām un garantijas maksas subsīdijām
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta trešā daļa)
1. Kapitalizētās procentu likmes subsīdijas un garantijas maksas subsīdijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta c) apakšpunktā, aprēķina atbilstības perioda beigās kā diskontēto maksājumu saistību kopsummu minētajā pantā noteiktajām vajadzībām un periodiem un saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu noteikumiem.
2. Jebkurus pārpalikuma līdzekļus, kas atlikuši darījumu kontā pēc Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā perioda vai pēc negaidītas finanšu instrumenta slēgšanas pirms šā perioda beigām, izmanto saskaņā ar minētās regulas 45. pantu.
12. pants
Kritēriji pārvaldības izmaksu un maksu noteikšanai, pamatojoties uz darbības rezultātiem
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 6. punkts)
1. Vadošā iestāde aprēķina pārvaldības izmaksas un maksas, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta d) apakšpunktu var deklarēt kā atbilstīgus izdevumus, pamatojoties uz šādiem kritērijiem, kas balstīti uz darbības rezultātiem, un saskaņā ar minētās regulas 42. panta 5. punktu:
a)
ESI fondu programmas sniegto ieguldījumu izmaksa;
b)
līdzekļi, kas atmaksāti no investīcijām vai no to līdzekļu atbrīvošanas, kuri piesaistīti garantijas līgumiem;
c)
to pasākumu kvalitāte, kuri ir komplektā ar investīciju un tiek veikti pirms un pēc investīciju lēmuma, lai maksimāli palielinātu to ietekmi, un
d)
finanšu instrumenta ieguldījums programmas mērķos un iznākumos.
2. Vadošā iestāde informē uzraudzības komiteju, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 47. pantu, par noteikumiem attiecībā uz radušos pārvaldības izmaksu vai finanšu instrumenta pārvaldības maksu aprēķinu, pamatojoties uz darbības rezultātiem. Uzraudzības komiteja reizi gadā saņem ziņojumus par pārvaldības izmaksām un maksām, kas faktiski samaksātas iepriekšējā kalendārajā gadā.
13. pants
Pārvaldības izmaksu un maksu robežvērtības
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 5. un 6. punkts)
1. Attiecībā uz struktūru, kas īsteno fondu fondu, pārvaldības izmaksas un maksas, kuras var deklarēt kā atbilstīgos izdevumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta d) apakšpunktu, nepārsniedz summu, kas ir:
a)
3 % pirmajos 12 mēnešos pēc finansēšanas nolīguma noslēgšanas, 1 % nākamajos 12 mēnešos un pēc tam 0,5 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas samaksāti fondu fondam; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no dienas, kad veikts faktiskais maksājums fondu fondam, līdz atbilstības perioda beigām, atmaksas veikšanas vadošajai iestādei vai slēgšanas datumam atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks;
b)
0,5 % gadā no programmas ieguldījumiem, ko fondu fonds samaksājis finanšu starpniekiem; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis kopš brīža, kad fondu fonds veicis faktisko maksājumu, līdz brīdim, kad fondu fondam veikta atmaksa, atbilstības perioda beigām vai slēgšanas datumam atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks.
2. Attiecībā uz struktūrām, kas īsteno finanšu instrumentus, kuri nodrošina pašu kapitālu, aizdevumus, garantijas, kā arī mikrokredītus, tostarp apvienojumā ar dotācijām, procentu likmju subsīdijām vai garantijas maksas subsīdijām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 7. punktu, pārvaldības izmaksas un maksas, ko var deklarēt kā atbilstīgos izdevumus saskaņā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta d) apakšpunktu, nepārsniedz:
a)
pamata atlīdzību, ko aprēķina šādi:
i)
attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nodrošina pašu kapitālu, - pirmajos 24 mēnešos pēc finansēšanas nolīguma noslēgšanas 2,5 % un pēc tam 1 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas paredzēti finanšu instrumentam saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no attiecīgā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas līdz atbilstības perioda beigām, ieguldījumu atmaksai vadošajai iestādei vai fondu fondam vai slēgšanas datumam atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks;
ii)
attiecībā uz finanšu instrumentu visos citos gadījumos - 0,5 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas samaksāti finanšu instrumentam; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no dienas, kad veikts faktiskais maksājums finanšu instrumentam, līdz atbilstības perioda beigām, ieguldījumu atmaksai vadošajai iestādei vai fondu fondam vai slēgšanas datumam atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks, un
b)
uz darbības rezultātiem balstītu atlīdzību, ko aprēķina šādi:
i)
attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nodrošina pašu kapitālu, - 2,5 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas samaksāti galasaņēmējiem pašu kapitāla veidā Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kā arī no reinvestētajiem līdzekļiem, kas attiecināmi uz programmas ieguldījumiem, kas vēl jāatmaksā finanšu instrumentam; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no dienas, kad veikts maksājums galasaņēmējam, līdz investīcijas atmaksai, atgūšanas procedūras beigām norakstījumu gadījumā vai atbilstības perioda beigām atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks;
ii)
attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nodrošina aizdevumus, - 1 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas samaksāti galasaņēmējiem aizdevumu veidā Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kā arī no reinvestētajiem līdzekļiem, kas attiecināmi uz programmas ieguldījumiem, kas vēl jāatmaksā finanšu instrumentam; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no dienas, kad veikts maksājums galasaņēmējam, līdz investīcijas atmaksai, atgūšanas procedūras beigām saistību nepildīšanas gadījumā vai atbilstības perioda beigām atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks;
iii)
attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nodrošina garantijas, - 1,5 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas piesaistīti spēkā esošajiem garantijas līgumiem Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā arī atkārtoti izmantotajiem līdzekļiem, kas attiecināmi uz programmas ieguldījumiem; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no saistību uzņemšanās dienas līdz garantijas līguma termiņa beigām, atgūšanas procedūras beigām saistību nepildīšanas gadījumā vai atbilstības perioda beigām atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks;
iv)
attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nodrošina mikrokredītus, - 1,5 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas samaksāti galasaņēmējiem mikrokredītu veidā Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un no reinvestētajiem līdzekļiem, kas attiecināmi uz programmas ieguldījumiem, kas vēl jāatmaksā finanšu instrumentam; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no dienas, kad veikts maksājums galasaņēmējam, līdz investīcijas atmaksai, atgūšanas procedūras beigām saistību nepildīšanas gadījumā vai atbilstības perioda beigām atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks;
v)
attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nodrošina dotācijas, procentu likmju subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 7. punktu, - 0,5 % no dotācijas summas, kas samaksāta par labu galasaņēmējiem minētās regulas 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
Šā punkta noteikumi ir piemērojami struktūrai, kas īsteno finanšu instrumentu, kurš nodrošina garantijas, neraugoties uz to, ka šī pati struktūra īsteno fondu fondu un uz to attiecas 4. punkta noteikumi.
3. Pārvaldības izmaksu un maksu vidējā summa atbilstības periodā, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktā, nepārsniedz šādus ierobežojumus:
a)
fondu fondam - 7 % no programmas ieguldījumu kopsummas, kas samaksāta fondu fondam;
b)
finanšu instrumentam, kas nodrošina pašu kapitālu, - 20 % no programmas ieguldījumu kopsummas, kas samaksāta finanšu instrumentam;
c)
finanšu instrumentam, kas nodrošina aizdevumus, - 8 % no programmas ieguldījumu kopsummas, kas samaksāta finanšu instrumentam;
d)
finanšu instrumentam, kas nodrošina garantijas, - 10 % no programmas ieguldījumu kopsummas, kas samaksāta finanšu instrumentam;
e)
finanšu instrumentam, kas nodrošina mikrokredītus, - 10 % no programmas ieguldījumu kopsummas, kas samaksāta finanšu instrumentam;
f)
finanšu instrumentam, kas nodrošina dotācijas, procentu likmju subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 7. punktu, - 6 % no programmas ieguldījumu kopsummas, kas samaksāta finanšu instrumentam.
4. Ja tā pati struktūra īsteno fondu fondu un finanšu instrumentu, ne atbilstīgo pārvaldības izmaksu un maksu summa saskaņā ar 1. un 2. punktu, ne 3. punktā noteiktie ierobežojumi netiek uzkrāti vieniem un tiem pašiem programmas ieguldījumiem vai vieniem un tiem pašiem reinvestētajiem līdzekļiem, kas attiecināmi uz programmas ieguldījumiem.
5. Ja lielāko daļu kapitāla, kas investēts finanšu starpniekos, kas nodrošina pašu kapitālu, sniedz privātie investori vai publiskie investori, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu, un programmas ieguldījums tiek nodrošināts līdzvērtīgi jeb pari passu ar privātajiem investoriem, pārvaldības izmaksas un maksas ir atbilstīgas tirgus noteikumiem un nepārsniedz tās, ko maksā privātie investori.
6. Robežvērtības, kas paredzētas 1., 2. un 3. punktā, var tikt pārsniegtas, ja tās iekasē struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, tostarp attiecīgos gadījumos, kad tā īsteno fondu fondu, un kas izvēlēta, izmantojot konkursa procedūru saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, un kad konkursa procedūrā pierādīta nepieciešamība pēc lielākām pārvaldības izmaksām un maksām.
14. pants
Uz pašu kapitālu balstītu instrumentu un mikrokredīta kapitalizēto pārvaldības izmaksu un maksu atlīdzināšana
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 6. punkts)
1. Kapitalizētās pārvaldības izmaksas un maksas, kas atlīdzināmas kā atbilstīgie izdevumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 2. punktu, aprēķina atbilstības perioda beigās kā tādu diskontēto pārvaldības izmaksu un maksu kopsummu, kas jāmaksā pēc atbilstības perioda par periodu, kurš paredzēts minētās regulas 42. panta 2. punktā, un saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu noteikumiem.
2. Kapitalizētās pārvaldības izmaksas un maksas, kas jāmaksā pēc atbilstības perioda par finanšu instrumentu, kurš nodrošina mikrokredītu, nepārsniedz 1 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas samaksāti galasaņēmējiem Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē kā aizdevumi un kas vēl jāatmaksā finanšu instrumentam; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no atbilstības perioda beigām līdz investīcijas atmaksai, atgūšanas procedūras beigām saistību nepildīšanas gadījumā vai tā perioda beigām, kurš paredzēts minētās regulas 42. panta 2. punktā, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks.
3. Kapitalizētās pārvaldības izmaksas un maksas, kas jāmaksā pēc atbilstības perioda par finanšu instrumentu, kurš nodrošina pašu kapitālu, nepārsniedz 1,5 % gadā no programmas ieguldījumiem, kas samaksāti galasaņēmējiem Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē kā pašu kapitāls un kas vēl jāatmaksā finanšu instrumentam; aprēķinu veic proporcionāli laikam jeb pro rata temporis no atbilstības perioda beigām līdz investīcijas atmaksai, atgūšanas procedūras beigām saistību nepildīšanas gadījumā vai tā perioda beigām, kurš paredzēts minētās regulas 42. panta 2. punktā, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks.
4. Jebkurus pārpalikuma līdzekļus, kas atlikuši darījumu kontā pēc Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 2. punktā minētā perioda vai negaidītas finanšu instrumenta slēgšanas pirms minētā perioda beigām, izmanto saskaņā ar minētās regulas 45. pantu.
III IEDAĻA
Tādu darbību diskontēto neto ienākumu aprēķināšanas metode, no kurām gūst neto ienākumus
15. pants
Diskontēto neto ienākumu aprēķināšanas metode
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 61. panta 3. punkta septītā daļa)
1. Lai piemērotu metodi, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 61. panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, darbības diskontētos neto ienākumus aprēķina, no diskontētajiem ienākumiem atņemot diskontētās izmaksas un attiecīgos gadījumos pieskaitot investīcijas atlikušo vērtību.
2. Darbības diskontētos neto ienākumus aprēķina par īpašu pārskata periodu, kas piemērojams minētās darbības nozarei saskaņā ar I pielikumu. Pārskata periods ietver darbības īstenošanas periodu.
3. Ienākumus un izmaksas nosaka, piemērojot pieauguma metodi, pamatojoties uz ienākumu un izmaksu, kas paredzētas scenārijā ar jaunu investīciju, salīdzinājumu ar ienākumiem un izmaksām, kas paredzētas scenārijā bez jaunas investīcijas.
Ja darbību veido jauni aktīvi, ienākumi un izmaksas ir jaunās investīcijas ienākumi un izmaksas.
4. Ja pievienotās vērtības nodoklis nav atbilstīgas izmaksas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 69. panta 3. punkta c) apakšpunktu, diskontēto neto ienākumu aprēķins ir balstīts uz datiem, kas neietver pievienotās vērtības nodokli.
16. pants
Ienākumu noteikšana
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 61. panta 3. punkta septītā daļa)
Diskontēto neto ienākumu aprēķina vajadzībām ienākumus nosaka šādi:
a)
attiecīgos gadījumos lietotāju izmaksas nosaka atbilstoši principam “piesārņotājs maksā”, un attiecīgā gadījumā vērā ņem apsvērumus par pieejamību cenas ziņā;
b)
ienākumi neietver pārvedumus no valsts vai reģionālajiem budžetiem vai valsts publiskajām apdrošināšanas sistēmām;
c)
ja ar darbību pievieno jaunus aktīvus, lai papildinātu jau esošu pakalpojumu vai infrastruktūru, vērā ņem gan jaunu lietotāju ieguldījumus, gan jauna vai paplašināta pakalpojuma vai infrastruktūras jau esošu lietotāju papildu ieguldījumus.
17. pants
Izmaksu noteikšana
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 61. panta 3. punkta septītā daļa)
Diskontēto neto ienākumu aprēķina vajadzībām vērā ņem šādas izmaksas, kuras radušās pārskata periodā, kas minēts 15. panta 2. punktā:
a)
tādu ātri nolietojamu iekārtu aizstāšanas izmaksas, kuras nodrošina darbības tehnisko funkcionēšanu;
b)
fiksētās darbības izmaksas, tostarp uzturēšanas izmaksas, piemēram, personāla, uzturēšanas un remonta, vispārējās pārvaldības un administrācijas un apdrošināšanas izmaksas;
c)
darbības mainīgās izmaksas, tostarp uzturēšanas izmaksas, piemēram, izejmateriālu patēriņš, enerģija, citi procesā izmantojamie materiāli un jebkura uzturēšana un remonti, ja tie nepieciešami, lai pagarinātu darbības ilgumu.
18. pants
Investīcijas atlikusī vērtība
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 61. panta 3. punkta septītā daļa)
1. Ja darbības aktīvu paredzētais darbības laiks pārsniedz 15. panta 2. punktā minēto pārskata periodu, to atlikušo vērtību nosaka, aprēķinot darbības atlikušo darbības gadu naudas plūsmu neto pašreizējo vērtību. Pienācīgi pamatotos gadījumos atlikušās vērtības aprēķinam var izmantot citas metodes.
2. Investīcijas atlikušo vērtību iekļauj darbības diskontētā neto ienākuma aprēķinā tikai tad, ja ienākumi pārsniedz izmaksas, kas minētas 17. pantā.
19. pants
Naudas plūsmu diskontēšana
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 61. panta 3. punkta septītā daļa)
1. Aprēķinot izmaksas un ienākumus, vērā ņem tikai tās naudas plūsmas, kuras jāmaksā vai kuras jāsaņem attiecībā uz darbību. Naudas plūsmas nosaka katram gadam, kurā tās maksā vai saņem attiecībā uz darbību, visā pārskata periodā, kas minēts 15. panta 2. punktā.
2. Bezskaidras naudas grāmatvedības pozīcijas, piemēram, amortizācija, jebkuras rezerves nākotnes aizstāšanas izmaksām un rezerves neparedzētiem izdevumiem, izslēdz no aprēķina.
3. Naudas plūsmas diskontē līdz pašreizējai vērtībai, izmantojot finanšu diskonta likmi 4 % apmērā reālajā izteiksmē kā indikatīvu atsauces likmi publiskām investīciju darbībām, ko līdzfinansē ESI fondi.
4. Dalībvalstis var izmantot finanšu diskonta likmi, kas atšķiras no 4 %, ja tās nodrošina šādas atsauces likmes pamatojumu un nodrošina to saskanīgu piemērošanu līdzīgās darbībās vienā un tajā pašā nozarē.
5. Vērtības, kas atšķiras no 4 % atsauces likmes, var attaisnot, pamatojoties uz:
a)
dalībvalsts īpašajiem makroekonomiskajiem apstākļiem un starptautiskajām makroekonomiskajām tendencēm un konjunktūru vai
b)
investora būtību vai īstenošanas struktūru, piemēram, publiskā un privātā sektora partnerību, vai
c)
attiecīgās nozares būtību.
6. Lai noteiktu īpašas finanšu diskonta likmes, dalībvalstis aplēš vidējo ilgtermiņa peļņas likmi, izmantojot alternatīvu, bezriska investīciju grozu - iekšzemes vai starptautisku -, ko tās uzskata par būtiskāko. Atbalsta saņēmējus nodrošina ar informāciju par atšķirīgajām finanšu diskonta likmēm.
IV IEDAĻA
Vienotās likmes noteikšana netiešajām izmaksām un saistītās metodes, ko piemēro citos Savienības politikas virzienos
20. pants
Vienotās likmes finansēšana attiecībā uz netiešajām izmaksām, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1290/2013
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 68. panta 1. punkta otrā daļa)
Netiešās izmaksas var aprēķināt, piemērojot vienoto likmi, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1290/2013 29. panta 1. punktu šādiem darbības vai darbību veidojošu projektu veidiem:
a)
darbības, kuras atbalsta ar ERAF saskaņā ar 056., 057. vai 060.-065. intervences jomas kodu, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 215/2014 (5) pielikuma 1. tabulā, un kuras tiek veiktas saskaņā ar vienu no investīciju prioritātēm, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1301/2013 (6) 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 2. punkta b) apakšpunktā, 3. punkta a) un c) apakšpunktā un 4. punkta f) apakšpunktā;
b)
darbības, kuras atbalsta ar ESF saskaņā ar 04. intervences jomas kodu, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 215/2014 pielikuma 6. tabulā, un kuras veicina pētniecības stiprināšanu, tehnoloģiju attīstību un inovācijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1304/2013 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu;
c)
darbības, kuras atbalsta ar ELFLA saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17., 26. vai 35. pantu un kuras sniedz ieguldījumu Savienības prioritātē, kas noteikta minētās regulas 5. panta 1. punktā. Ja darbību plāno saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. un 26. pantu, vērā ņem tikai darbības, ko īsteno Eiropas inovācijas partnerības darba grupa, ko finansē saskaņā ar minētās regulas 35. panta 1. punkta c) apakšpunktu;
d)
darbības, kuras atbalsta ar EJZF un kuras plāno saskaņā ar 28., 37. pantu vai 41. panta 5. punktu gaidāmajā Savienības tiesību aktā, ar kuru paredz nosacījumus finanšu atbalstam attiecībā uz jūrlietu un zivsaimniecības politiku plānošanās periodā no 2014. līdz 2020. gadam.
21. pants
Vienotās likmes finansējums attiecībā uz netiešajām izmaksām, pamatojoties uz Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 68. panta 1. punkta otrā daļa)
Piemērojot vienoto likmi, kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7) 124. panta 4. punktu, netiešās izmaksas var aprēķināt šādiem darbību vai darbību veidojošu projektu veidiem:
a)
darbības, kuras atbalsta ar ERAF saskaņā ar 085., 086. vai 087. intervences jomas kodu, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 215/2014 pielikuma 1. tabulā, un kuras tiek veiktas saskaņā ar vienu no investīciju prioritātēm, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1301/2013 5. panta 5. punkta a) apakšpunktā un 6. punkta d) apakšpunktā;
b)
darbības, kuras atbalsta ar ESF saskaņā ar 01. intervences jomas kodu, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 215/2014 pielikuma 6. tabulā, un kuras veicina atbalstu pārejai uz ekonomiku, kam raksturīgs zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, noturība pret klimata pārmaiņām, resursefektivitāte un ekoloģiskā ilgtspējība, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1304/2013 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu;
c)
darbības, kuras atbalsta ar ELFLA saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. un 25. pantu un kuras sniedz ieguldījumu Savienības prioritātē, kā noteikts minētās regulas 5. panta 4. vai 5. punktā;
d)
darbība, ko atbalsta ar EJZF un plāno saskaņā ar 36. pantu, 38. pantu, 39. panta 1. punktu, 46. panta 1. punkta e) un i) apakšpunktu, 54. pantu, 79.c panta 1. punkta b) apakšpunktu gaidāmajā Savienības tiesību aktā, ar kuru paredz nosacījumus finanšu atbalstam attiecībā uz jūrlietu un zivsaimniecības politiku plānošanās periodā no 2014. līdz 2020. gadam.
III NODAĻA
NOTEIKUMI, AR KURIEM PAPILDINA REGULAS (ES) Nr. 1303/2013 TREŠO DAĻU UN KURUS PIEMĒRO ELFLA UN KOHĒZIJAS FONDAM SAISTĪBĀ AR METODOLOĢIJU, KAS IZMANTOJAMA LIELU PROJEKTU KVALITĀTES PĀRBAUDES VEIKŠANĀ
22. pants
Prasības neatkarīgajiem ekspertiem, kas veic kvalitātes pārbaudi
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 101. panta ceturtā daļa)
1. Lielu projektu kvalitātes pārbaudi, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 101. panta trešajā daļā, veic neatkarīgi eksperti, kam ir:
a)
nozīmīga tehniskā pieredze attiecībā uz visiem projekta cikla posmiem;
b)
plaša starptautiska pieredze saistībā ar attiecīgajām investīciju nozarēm;
c)
nozīmīgas speciālās zināšanas sociālekonomisko ieguvumu analīzes un novērtēšanas jomā;
d)
nozīmīgas zināšanas par attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, politikas virzieniem un procedūrām un pieredze šajās jomās;
e)
neatkarība no visām iestādēm, kas tieši vai netieši iesaistītas liela projekta apstiprināšanā, īstenošanā vai darbībā;
f)
nekādu interešu konfliktu nevienā no līmeņiem attiecībā uz lielu projektu;
g)
nekādas komerciālas intereses attiecībā uz lielu projektu;
h)
nepieciešamās valodu zināšanas.
2. Ja dalībvalsts ierosina pilnvarot neatkarīgus ekspertus, kas nav tie eksperti, kurus atbalsta ar tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 58. pantu, dalībvalsts saskaņā ar minētās regulas 101. panta trešo daļu iesniedz pieprasījumu pēc Komisijas piekrišanas. Šī piekrišana ir balstīta uz dokumentiem, kas apliecina ekspertu atbilstību šā panta 1. punktā noteiktajām prasībām.
Komisija informē dalībvalsti trīs mēnešu laikā no pieprasījuma iesniegšanas par to, vai Komisija piekrīt priekšlikumam par neatkarīgajiem ekspertiem.
23. pants
Lielu projektu kvalitātes pārbaude
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 101. panta ceturtā daļa)
1. Neatkarīgie eksperti veic savu novērtējumu, pamatojoties uz informāciju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 101. panta pirmās daļas a)-i) punktā. Neatkarīgie eksperti var pieprasīt papildu datus, kas attiecas uz šo informāciju un ko viņi uzskata par nepieciešamiem kvalitātes pārbaudei.
Dalībvalsts un neatkarīgie eksperti var vienoties, ka šo darbu papildina ar klātienes apmeklējumiem.
Pēc vienošanās ar dalībvalstīm neatkarīgie eksperti var konsultēties ar Komisiju par būtiskiem valsts atbalsta jautājumiem sava novērtējuma vajadzībām.
2. Neatkarīgie eksperti kvalitātes pārbaudes vajadzībām veic šādas darbības:
a)
neatkarīgie eksperti pārliecinās, ka darbība ir liels projekts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 100. panta nozīmē, ka lielais projekts nav pabeigta darbība minētās regulas 2. panta 14. punkta un 65. panta 6. punkta nozīmē un ka lielais projekts ir iekļauts attiecīgajā darbības programmā;
b)
neatkarīgie eksperti pārbauda tās informācijas pilnīgumu, saskaņotību un precizitāti, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 101. panta pirmās daļas a)-i) punktā un sniegta formātā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 101. panta piektajā daļā;
c)
neatkarīgie eksperti novērtē lielā projekta kvalitāti, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā noteiktajiem kritērijiem;
d)
neatkarīgie eksperti sagatavo neatkarīgu kvalitātes pārbaudes ziņojumu (turpmāk “NKP ziņojums”) formātā, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 102. panta 1. punkta trešajā daļā. Neatkarīgie eksperti NKP ziņojumā nepārprotamā veidā formulē un pamato savus konstatējumus par elementiem, kas minēti šajā punktā.
3. Liels projekts kvalitātes ziņojumā tiek novērtēts pozitīvi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 102. panta 1. punkta nozīmē, ja neatkarīgie eksperti secina, ka visi šīs Regulas II pielikumā minētie kritēriji ir izpildīti.
IV NODAĻA
NOTEIKUMI, AR KURIEM PAPILDINA REGULAS (ES) Nr. 1303/2013 CETURTO DAĻU UN KURUS PIEMĒRO ERAF, ESF, KOHĒZIJAS FONDAM UN EJZF
I IEDAĻA
Dati, kas reģistrējami un glabājami datorizētā formā
24. pants
Dati, kas reģistrējami un glabājami datorizētā formā
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 125. panta 8. punkts)
1. Informācija par datiem, kas par katru darbību reģistrējami un glabājami datorizētā formā uzraudzības sistēmā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 125. panta 2. punkta d) apakšpunktu, ir noteikta šīs regulas III pielikumā.
2. Datus reģistrē un glabā par katru darbību, tostarp attiecīgā gadījumā datus par individuāliem dalībniekiem, lai nodrošinātu datu apkopošanu, ja tas ir nepieciešams uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaudes un revīzijas vajadzībām. Tas arī nodrošina šādu datu uzkrājošu apkopošanu par visu plānošanas periodu. Attiecībā uz ESF datus reģistrē un glabā tādā veidā, kas ļauj vadošajām iestādēm veikt uzdevumus, kas saistīti ar uzraudzību un novērtēšanu saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 56. pantā un Regulas (ES) Nr. 1304/2013 5. pantā, 19. pantā un I un II pielikumā.
3. Ja darbība saņem atbalstu no vairāk nekā vienas darbības programmas, prioritātes vai fonda vai saskaņā ar vairāk nekā vienu reģionu kategoriju, informāciju, kas minēta III pielikuma 23.-113. laukā, reģistrē tādā veidā, kas ļauj iegūt datus dalījumā pēc darbības programmas, prioritātes, fonda vai reģionu kategorijas. Rādītāju datus, kas minēti III pielikuma 31.-40. laukā, attiecīgā gadījumā ir arī iespējams iegūt dalījumā pēc investīciju prioritātes un pēc dzimuma.
II IEDAĻA
Revīzijas liecības un revīzijas laikā savākto datu izmantošana
25. pants
Sīki izstrādātas minimālās prasības revīzijas liecībām
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 125. panta 9. punkts)
1. Sīki izstrādātas minimālās prasības revīzijas liecībām attiecībā uz grāmatvedības uzskaiti, kas jāuztur, un apliecinošajiem dokumentiem, kas jāglabā, ir šādas:
a)
revīzijas liecības nodrošina to atlases kritēriju piemērošanu, kurus uzraudzības komiteja noteikusi pārbaudāmajai darbības programmai;
b)
attiecībā uz dotācijām un atmaksājamu palīdzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta a) apakšpunktu revīzijas liecības ļauj kopsummas, kas apstiprinātas Komisijai, salīdzināt ar sīkiem grāmatvedības ierakstiem un apliecinošajiem dokumentiem, ko glabā sertifikācijas iestāde, vadošās iestāde, starpniekstruktūras un atbalsta saņēmēji attiecībā uz darbībām, ko līdzfinansē saskaņā ar darbības programmu;
c)
attiecībā uz dotācijām un atmaksājamu palīdzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu un 109. pantu un Regulas (ES) Nr. 1304/2013 14. panta 1. punktu revīzijas liecības ļauj kopsummas, kas apstiprinātas Komisijai, salīdzināt ar detalizētiem datiem par iznākumiem vai rezultātiem un apliecinošajiem dokumentiem, tostarp attiecīgos gadījumos dokumentiem par metodi standarta likmes vienības izmaksu un vienreizējo maksājumu noteikšanai, ko glabā sertifikācijas iestāde, vadošās iestāde, starpniekstruktūras un atbalsta saņēmēji attiecībā uz darbībām, ko līdzfinansē saskaņā ar darbības programmu;
d)
attiecībā uz izmaksām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 68. panta 1. punkta a) apakšpunktu, revīzijas liecības attiecīgos gadījumos parāda un pamato aprēķina metodi un pamatu lēmuma pieņemšanai par vienotajām likmēm, kā arī atbilstīgās tiešās izmaksas vai izmaksas, kas deklarētas saskaņā ar citām izvēlētajām kategorijām, uz kurām attiecas vienotā likme;
e)
attiecībā uz izmaksām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 68. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, Regulas (ES) Nr. 1304/2013 14. panta 2. punktu un Regulas (ES) Nr. 1299/2013 20. pantu, revīzijas liecības ļauj pamatot atbilstīgās tiešās izmaksas, kurām piemērojama vienotā likme;
f)
revīzijas liecības ļauj pārbaudīt publiskā ieguldījuma maksājumu atbalsta saņēmējam;
g)
attiecībā uz katru darbību, ciktāl piemērojami, revīzijas liecības ietver tehniskās specifikācijas un finansēšanas plānu, dokumentus par dotācijas apstiprināšanu, dokumentus, kas saistīti ar publiskā iepirkuma procedūrām, atbalsta saņēmēju ziņojumus un ziņojumus par veiktajām pārbaudēm un revīzijām;
h)
revīzijas liecības ietver informāciju par pārvaldības pārbaudēm un veiktajām darbības revīzijām;
i)
neskarot Regulas (ES) Nr. 1304/2013 19. panta 3. punktu un I un II pielikumu revīzijas liecības ļauj salīdzināt datus, kas saistīti ar darbības iznākuma rādītājiem, ar mērķiem un ziņotajiem datiem un programmas rezultātu;
j)
attiecībā uz finanšu instrumentiem revīzijas liecības ietver apliecinošos dokumentus, kas minēti šīs regulas 9. panta 1. punkta e) apakšpunktā.
Attiecībā uz izmaksām, kas minētas c) un d) apakšpunktā, revīzijas liecības ļauj pārbaudīt, vai vadošās iestādes izmantotā aprēķina metode atbilst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 5. punktam un 68. panta 1. punktam un Regulas (ES) Nr. 1304/2013 14. panta 3. punktam.
2. Vadošā iestāde nodrošina, ka ir pieejami ieraksti par to struktūru identitāti un atrašanās vietu, kuras glabā visus apliecinošos dokumentus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgas revīzijas liecības, kas atbilst visām 1. punktā noteiktajām minimālajām prasībām.
26. pants
Tādu datu izmantošana, kuri savākti Komisijas ierēdņu vai pilnvaroto Komisijas pārstāvju veikto revīziju laikā
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 8. punkts)
1. Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu datu, kurus Komisija savākusi revīziju laikā, neatļautu izpaušanu vai piekļuvi šiem datiem.
2. Komisija izmanto datus, kas savākti tās veikto revīziju laikā vienīgi, lai veiktu savus pienākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 75. pantu. Eiropas Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ir piekļuve savāktajiem datiem.
3. Savāktos datus nedrīkst sūtīt tām personām, kuru pienākumu veikšanai dalībvalstu vai Savienības iestādēs nav nepieciešama piekļuve šiem datiem saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, ja nav saņemta tās dalībvalsts nepārprotama piekrišana, kura nodrošina datus.
III IEDAĻA
Darbību un pārskatu revīzijas tvērums un saturs un darbību izlases veidošanas metodoloģija
27. pants
Darbību revīzijas
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 7. punkts)
1. Darbību revīzijas veic par katru grāmatvedības gadu, izmantojot darbību izlasi, kura veidota, izmantojot metodi, ko noteikusi vai apstiprinājusi revīzijas iestāde saskaņā ar šīs regulas 28. pantu.
2. Darbību revīzijas veic, pamatojoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas veido audita liecības, un revīzijās pārbauda Komisijai deklarēto izdevumu likumību un pareizību, tostarp šādus aspektus:
a)
ka darbība tika atlasīta saskaņā ar darbības programmas atlases kritērijiem, nebija fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota, pirms atbalsta saņēmējs iesniedza finansējuma pieteikumu saskaņā ar darbības programmu, ir īstenota saskaņā ar apstiprinājuma lēmumu un atbilst jebkuriem tādiem nosacījumiem par tās funkcionalitāti, izmantošanu un sasniedzamajiem mērķiem, kuri piemērojami revīzijas veikšanas brīdī;
b)
ka izdevumi, kas deklarēti Komisijai, atbilst grāmatvedības ierakstiem un ka nepieciešamie apliecinošie dokumenti pierāda pienācīgas revīzijas liecības, kā noteikts šīs regulas 25. pantā;
c)
ka attiecībā uz izdevumiem, kas deklarēti Komisijai un noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu un 109. pantu un Regulas (ES) Nr. 1304/2013 14. panta 1. punktu, iznākumi un rezultāti, kas ir pamats maksājumu veikšanai atbalsta saņēmējam, ir sasniegti, dalībnieku dati vai citi ieraksti, kas saistīti ar iznākumiem un rezultātiem, ir saskanīgi ar informāciju, kas iesniegta Komisijai, un ka nepieciešamie apliecinošie dokumenti pierāda pienācīgas revīzijas liecības, kā noteikts šīs regulas 25. pantā.
Revīzijā arī pārliecinās, ka publiskais ieguldījums ir samaksāts atbalsta saņēmējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 132. panta 1. punktu.
3. Darbību revīzijās attiecīgos gadījumos ietver pārbaudi uz vietas attiecībā uz darbības fizisko īstenošanu.
4. Darbību revīzijās pārbauda to atbilstošo izdevumu precizitāti un pilnīgumu, kurus reģistrējusi sertifikācijas iestāde savās uzskaites sistēmās, un revīzijas liecību saskaņošanu visos līmeņos.
5. Ja konstatētās problēmas pēc savas būtības izrādās sistēmiskas un tāpēc rada risku citām darbības programmas darbībām, revīzijas iestāde nodrošina, ka tiek veikta turpmāka pārbaude, tostarp attiecīgā gadījumā papildu revīzijas, lai noteiktu šādu problēmu apmēru, un ierosina nepieciešamos novēršanas pasākumus.
6. Lai ziņotu Komisijai par gada aptvērumu, izdevumos, par kuriem veic revīziju, ietver tikai tos izdevumus, kuri ietilpst saskaņā ar 1. punktu veiktās revīzijas tvērumā. Šiem mērķiem izmanto kontroles ziņojuma paraugu, kas noteikts, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 6. punktu.
28. pants
Metodoloģija darbību izlases veidošanai
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 7. punkts)
1. Revīzijas iestāde nosaka izlases veidošanas metodi (“izlases metodi”) saskaņā ar prasībām, kas paredzētas šajā pantā, ņemot vērā starptautiski pieņemtos revīzijas standartus, piemēram, INTOSAI, IFAC un IIA.
2. Papildus paskaidrojumiem, kas sniegti revīzijas stratēģijā, revīzijas iestāde reģistrē dokumentāciju un profesionālos lēmumus, kas izmantoti, lai noteiktu izlases metodes, aptverot plānošanas, atlases, testēšanas un novērtēšanas posmus, lai parādītu, ka noteiktā metode ir piemērota.
3. Izlasē ir pārstāvēta visa kopa, no kuras izlase veidota, un tā ļauj revīzijas iestādei sagatavot derīgu revīzijas atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Minētā kopa aptver izdevumus, kuri radušies darbības programmai vai darbības programmu grupai ar vienotu pārvaldības un kontroles sistēmu un kurus iekļauj maksājuma pieteikumos, ko iesniedz Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 131. pantu par noteiktu grāmatvedības gadu. Izlasi var veidot grāmatvedības gada laikā vai pēc tā beigām.
4. Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām izlases metode ir statistiska metode, ja tā nodrošina:
i)
izlases vienību atlasi pēc nejaušības principa;
ii)
varbūtības teorijas izmantošanu, lai novērtētu izlases rezultātus, tostarp ar izlasi saistīto risku un izlases plānotās un sasniegtās precizitātes noteikšanu un kontroli.
5. Izlases metode nodrošina katras izlases vienības atlasi no kopas pēc nejaušības principa, izmantojot nejaušus skaitļus, ko ģenerē katrai kopas vienībai, lai atlasītu vienības, kas veido izlasi, vai sistemātisku atlasi, kurā izmanto nejaušu sākuma punktu un pēc tam, lai atlasītu papildu vienības, piemēro sistemātisku noteikumu.
6. Izlases vienību nosaka revīzijas iestāde, pamatojoties uz profesionālu lēmumu. Izlases vienība var būt darbība, projekts darbības ietvaros vai atbalsta saņēmēja maksājuma pieprasījums. Informācija par noteikto izlases vienības veidu un par šīm vajadzībām izmantoto profesionālo lēmumu tiek iekļauta kontroles ziņojumā.
7. Ja kopējie izdevumi, kas attiecas uz izlases vienību, grāmatvedības gadā ir ar negatīvu vērtību, tos izslēdz no iepriekš 3. punktā minētās kopas, un to revīziju veic atsevišķi. Revīzijas iestāde var arī izveidot šīs atsevišķās kopas izlasi.
8. Ja ir piemērojami nosacījumi attiecībā uz samērīgu kontroli, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 148. panta 1. punktā, revīzijas iestāde var izslēgt no kopas, no kuras tiks veidota izlase, vienības, kas norādītas minētajā pantā. Ja attiecīgā darbība jau ir atlasīta izlasei, revīzijas iestāde to aizstāj, izmantojot atbilstīgu atlasi pēc nejaušības principa.
9. Attiecībā uz visiem Komisijai deklarētajiem izdevumiem, kuri iekļauti izlasē, veic revīziju.
Tomēr, ja atlasītās izlases vienības ietver lielu skaitu pamatā esošu maksājuma pieprasījumu vai rēķinu, revīzijas iestāde var veikt to revīziju, izmantojot apakšizlasi, atlasot pamatā esošos maksājuma pieprasījumus vai rēķinus, izmantojot tos pašus izlases raksturlielumus, kas izmantoti galvenās izlases vienību atlasei.
Šajā gadījumā atbilstīgus izlases lielumus aprēķina katrā izlases vienībā, kam tiks veikta revīzija, un tie jebkurā gadījumā nav mazāki kā 30 pamatā esošie pieprasījumi vai rēķini katrai izlases vienībai.
10. Revīzijas iestāde var izmantot stratifikāciju, sadalot kopu apakškopās, no kurām katra ir tādu izlases vienību grupa, kurām ir līdzīgas iezīmes, jo īpaši riska vai paredzamā kļūdu īpatsvara ziņā, vai ja kopā iekļautas darbības, ko veido darbības programmas finanšu ieguldījumi finanšu instrumentos, vai citas vienības ar lielu vērtību.
11. Revīzijas iestāde novērtē sistēmas uzticamību kā augstu, vidēju vai zemu, ņemot vērā to sistēmas revīziju rezultātus, kas veiktas, lai noteiktu izlases tehniskos parametrus, tā, lai apvienotais pārliecības līmenis, ko gūst no sistēmu revīzijas un darbību revīzijas, ir augsts. Lai sistēma tiktu novērtēta kā tāda, kas ir uzticama, ticamības līmenis, ko izmanto izlases veidošanā, nav mazāks par 60 %. Lai sistēma tiktu novērtēta kā tāda, kuras drošums ir zems, uzticamības līmenis, ko izmanto izlases veidošanā, nav mazāks par 90 %. Maksimālais būtiskuma līmenis ir 2 % no 3. punktā minētajiem izdevumiem.
12. Ja ir konstatēti pārkāpumi vai pārkāpumu risks, revīzijas iestāde, pamatojoties uz profesionālu lēmumu, lemj, vai ir nepieciešams veikt to papildu darbību vai darbību daļu papildu izlases revīziju, kuras netika revidētas nejaušajā izlasē, lai ņemtu vērā īpašus konstatētos riska faktorus.
13. Revīzijas iestāde atsevišķi veic papildu izlases revīzijas rezultātu analīzi, izdara secinājumus, pamatojoties uz šiem rezultātiem, un gada kontroles ziņojumā paziņo par tiem Komisijai. Pārkāpumi, kas konstatēti papildu izlasē, netiek iekļauti nejaušās izlases prognozēto nejaušo kļūdu aprēķinā.
14. Pamatojoties uz to darbību revīzijas rezultātiem, kuras veiktas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētā revīzijas atzinuma un kontroles ziņojuma vajadzībām, revīzijas iestāde aprēķina kopējo kļūdu īpatsvaru, kas atbilst prognozējamo nejaušo kļūdu un attiecīgā gadījumā sistēmisko kļūdu un neizlaboto anomālo kļūdu summai, kas dalīta ar kopu.
29. pants
Pārskatu revīzijas
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. panta 7. punkts)
1. Pārskatu revīzijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 137. panta 1. punktā, revīzijas iestāde veic par katru grāmatvedības gadu.
2. Pārskatu revīzijas sniedz pamatotu pārliecību, ka pārskatā uzrādītās summas ir pilnīgas, pareizas un patiesas.
3. 1. un 2. punkta vajadzībām revīzijas iestāde jo īpaši ņem vērā rezultātus, kas iegūti sistēmu revīzijās, kuras veiktas attiecībā uz sertifikācijas iestādi, un darbību revīzijas.
4. Sistēmas revīzija ietver sertifikācijas iestādes uzskaites sistēmas uzticamības pārbaudi un, pamatojoties uz izlasi, sertifikācijas iestādes uzskaites sistēmā reģistrēto izdevumu atsaukto un atgūto summu pareizības pārbaudi.
5. Revīzijas atzinuma vajadzībām, lai konstatētu, ka pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu, revīzijas iestāde pārbauda, vai visi elementi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 137. pantu, ir pareizi ietverti pārskatos un atbilst apliecinošajiem grāmatvedības dokumentiem, ko uztur visas attiecīgās iestādes vai struktūras un atbalsta saņēmēji. Revīzijas iestāde jo īpaši, pamatojoties uz pārskatiem, ko tai nodrošina sertifikācijas iestāde, pārliecinās, ka:
a)
atbilstīgo izdevumu kopsumma, kas deklarēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 137. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskan ar izdevumiem un atbilstošo publisko ieguldījumu, kas iekļauts maksājuma pieteikumos, kuri iesniegti Komisijai attiecīgajā grāmatvedības gadā, un atšķirību gadījumā - ka pārskatos sniegti pienācīgi paskaidrojumi par saskaņošanas summām;
b)
summas, kas grāmatvedības gada laikā atsauktas vai atgūtas, summas, kas atgūstamas grāmatvedības gada beigās, summas, kas atgūtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 71. pantu, un neatgūstamās summas, kas uzrādītas pārskatos, atbilst summām, kas ievadītas sertifikācijas iestādes uzskaites sistēmās, un ir balstītas uz lēmumiem, ko pieņēmusi atbildīgā vadošā iestāde vai sertifikācijas iestāde;
c)
attiecīgos gadījumos izdevumi ir izslēgti no pārskatiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 137. panta 2. punktu un ka visas nepieciešamās korekcijas ir parādītas attiecīgā grāmatvedības gada pārskatos;
d)
programmas ieguldījumu summas, kas samaksātas finanšu instrumentiem, un valsts atbalsta avansi, kas samaksāti atbalsta saņēmējiem, ir apliecināti ar informāciju, kas pieejama no vadošās iestādes un sertifikācijas iestādes.
Pārbaudes, kas minētas b), c) un d) apakšpunktā, var veikt, pamatojoties uz izlasi.
IV IEDAĻA
Komisijas finanšu korekcijas saistībā ar sistēmas trūkumiem
30. pants
Kritēriji nopietnu trūkumu noteikšanai pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvā darbībā
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 144. panta 6. punkts)
1. Komisija savu novērtējumu par pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvu darbību balsta uz pieejamo sistēmu revīziju rezultātiem, tostarp kontroļu pārbaudes un darbību revīziju rezultātiem.
Novērtējums aptver programmas iekšējo kontroļu vidi, vadošo un sertifikācijas iestāžu pārvaldības un kontroles darbības, uzraudzību, ko veic vadošās un sertifikācijas iestādes, un kontroles darbības, ko veic revīzijas iestāde, un tas ir balstīts uz atbilstības pārbaudi galvenajām prasībām, kas noteiktas IV pielikuma 1. tabulā.
Šo galveno prasību izpilde tiek novērtēta, pamatojoties uz kategorijām, kas noteiktas IV pielikuma 2. tabulā.
2. Galvenie nopietno trūkumu veidi, kuri pastāv pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvā darbībā, ir tie gadījumi, kad tiek novērtēts, ka jebkura no galvenajām prasībām, kas minētas IV pielikuma 1. tabulas 2., 4., 5., 13., 15., 16. un 18. punktā, vai divas vai vairākas no pārējām galvenajām prasībām, kas minētas IV pielikuma 1. tabulā, ietilpst IV pielikuma 2. tabulā noteiktajā 3. vai 4. kategorijā.
31. pants
Kritēriji vienoto likmju vai ekstrapolēto finanšu korekciju piemērošanai un kritēriji finanšu korekcijas līmeņa noteikšanai
(Regulas (ES) Nr. 1303/2013 144. panta 6. punkts)
1. Finanšu korekcijas piemēro visai darbības programmai vai tās daļai, ja Komisija konstatē vienu vai vairākus nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā.
Neskarot šā punkta 1. daļu, ekstrapolētās finanšu korekcijas piemēro visai darbības programmai vai tās daļai, ja Komisija konstatē sistēmiskus trūkumus reprezentatīvā darbību izlasē, nodrošinot precīzāku uz Savienības budžetu attiecināmā riska apmēra noteikšanu. Šajā gadījumā reprezentatīvās darbību izlases pārbaudes rezultātus ekstrapolē, tos attiecinot uz pārējo kopu, no kuras veidota izlase, lai noteiktu finanšu korekciju.
2. Vienotās likmes korekcijas līmeni nosaka, ņemot vērā šādus elementus:
a)
viena vai vairāku nopietnu trūkumu relatīvo svarīgumu visas pārvaldības un kontroles sistēmas kontekstā;
b)
viena vai vairāku nopietnu trūkumu biežumu un apmēru;
c)
zaudējumu riska līmeni attiecībā uz Savienības budžetu.
3. Ņemot vērā šos elementus, finanšu korekcijas līmeni nosaka šādi:
a)
ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā ir tik būtiski, bieži vai izplatīti, ka rada pilnīgu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam visu attiecīgo izdevumu likumību un pareizību, piemērojamā korekcijas likme ir 100 %;
b)
ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā ir tik bieži vai izplatīti, ka rada ļoti nopietnu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam ļoti lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā korekcijas likme ir 25 %;
c)
ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nepilnīgi vai darbojas tik slikti vai neregulāri, ka pakļauj riskam lielas minēto izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā korekcijas likme ir 10 %;
d)
ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā pastāv tāpēc, ka sistēma nedarbojas konsekventi, tādējādi pakļaujot riskam nozīmīgas minēto izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā korekcijas likme ir 5 %.
4. Ja saskaņā ar 3. punktu noteiktās vienotās likmes izmantošana būtu nesamērīga, korekcijas līmeni samazina.
5. Ja tāpēc, ka atbildīgās iestādes nav veikušas pienācīgas korektīvas darbības pēc tam, kad grāmatvedības gadā ir piemērota finanšu korekcija, viens vai vairāki tie paši nopietnie trūkumi ir konstatēti nākamajā grāmatvedības gadā, viena vai vairāku nopietnu trūkumu ilgākas pastāvēšanas dēļ korekcijas likmi var palielināt līdz līmenim, kas nepārsniedz nākamās augstākās kategorijas līmeni.
32. pants
Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
24. pants stājas spēkā no 2014. gada 1. decembra attiecībā uz III pielikumā minēto informāciju par reģistrētajiem un glabātajiem datiem, izņemot 23. līdz 40., 71. līdz 78. un 91. līdz 105. datu lauku. Attiecībā uz šiem III pielikuma datu laukiem 24. pants stājas spēkā no 2015. gada 1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 3. martā