PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 796/2012
(2012. gada 30. augusts),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 1136/2006 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 27,1 % līdz 47,4 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes piespiešanas mehānismu (“PM”) importam.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2011. gada 26. aprīlī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza LAMMA (Piespiešanas mehānismu ražotāju apvienība) to trīs Savienības ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no piespiešanas mehānismu produkcijas Savienībā (“pieprasījuma iesniedzējs”).
(3)
Pieprasījumā bija pietiekami pierādījumi tam, ka pēc ĶTR izcelsmes PM importam uzlikto pasākumu beigšanās dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 23. jūlijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Izmeklēšana par iespējamu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus, nesaistītus importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, kā arī tās valsts pārstāvjus, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšanas sākšana.
(7)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(8)
Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(9)
Lai Komisija attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem un nesaistītiem importētājiem varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tā kā neviens ĶTR ražotājs eksportētājs nepieteicās un nesniedza Komisijai paziņojuma par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju un pieteicās vienīgi viens nesaistīts importētājs, kurš arī nesniedza Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju, uzskatīja, ka jebkurā gadījumā atlase nav vajadzīga.
(10)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Izlasē ietilpa divi uzņēmumi no sešiem Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, atlasīti pēc attiecīgā ražojuma pārdevumu un ražošanas apjoma 2010. gadā, kā arī pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāvēja vairāk nekā 50 % no Savienības aplēstā produkcijas un pārdevumu kopapjoma PIP laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt komentārus par izvēles piemērotību. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret ierosināto izlasi.
(11)
Komisija nosūtīja anketas diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, importētājam, kas pieteicās, un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem.
(12)
Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem. Regulas 9. apsvērumā minētais nesaistītais importētājs, kurš pieteicās, neatbildēja ne uz atlases, ne uz anketas jautājumiem.
(13)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itālija,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovēnija;
b)
lietotājs:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Čehijas Republika.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(14)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tāds pats kā sākotnējā regulā, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismi, kurus parasti lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050) (“attiecīgais ražojums”). Šie piespiešanas mehānismi sastāv no izliektiem un (parasti diviem) izturīgiem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos. Riņķu ātršuvēju mehānismi, ko arī klasificē ar to pašu KN kodu, šajā izmeklēšanā neietilpst attiecīgā ražojuma jomā.
(15)
Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko Savienības ražotāji izgatavo Savienībā, ir vienas un tās pašas tehniskās un fizikālās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pēc spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
1. Ievadpiezīmes
(17)
Kā minēts 9. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sākumā sazinājās, izmeklēšanā nesadarbojās. Ķīnas iestādes tika informētas par šo faktu, kā arī par iespējamu pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu, un tām tika dota iespēja iesniegt komentārus. Par šo jautājumu komentāri nav saņemti.
(18)
Tāpēc un saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi attiecībā uz dempinga iespējamu turpināšanos vai atkārtošanos bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem, jo īpaši ar publiskā telpā pieejamo informāciju, piemēram, oficiālajās uzņēmumu tīmekļa vietnēs un ražojumu meklētājprogrammās, pārskatīšanas pieprasījumā un uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no sadarbībā iesaistītajām ieinteresētajām personām (proti, no pieprasījuma iesniedzējiem un no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem).
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
(19)
Normālās vērtības noteikšanas nolūkā paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta analogās valsts iesaistīšana.
(20)
Attiecībā uz eksporta cenu abu ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja noteikt eksporta pārdevumu apjomus vai cenas, pamatojoties uz darījumiem. Tādēļ Komisija apsvēra alternatīvas iespējas eksporta cenas noteikšanai.
(21)
Pirmkārt, apsvēra iespēju kā alternatīvu metodi eksporta cenu noteikšanai izmantot Eurostat datus, tos salīdzinot ar citiem pieejamiem datiem. Konstatēja, ka minētie dati nav derīgi, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī tādu ražojumu importu, kas nav attiecīgais ražojums, un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētiem preču veidiem.
(22)
Otrkārt, Komisija arī apsvēra iespēju izmantot pārskatīšanas pieprasījumā minētās eksporta cenas. Jāatgādina, ka šāda metode tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā un tā ļauj veikt konkrētu preču veidu salīdzinājumu. Diemžēl pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajos rēķinos norādītās cenas attiecās uz eksportu uz citām trešām valstīm.
(23)
Attiecīgi nebija iespējams veikt dempinga aprēķinus, pamatojoties uz eksporta cenām uz Savienību, kā arī gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tādēļ izmeklēšanā galveno uzmanību pievērsa dempinga atkārtošanās iespējamībai.
3. Dempinga atkārtošanās iespējamība
(24)
Izmeklējot dempinga atkārtošanās iespējamību, tika izvērtēti šādi aspekti: attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm, ražošanas jauda, ražošanas apjoms un atlikusī jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums importam no ĶTR.
3.1. Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm
(25)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību salīdzināja ar ĶTR eksporta cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
3.1.1. Normālās vērtības noteikšanas pamats
(26)
Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.
(27)
Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā minēti vairāki ražotāji citās tirgus ekonomikas valstīs ārpus Savienības (proti, Indijā, Irānā un Taizemē). Sākot pārskatīšanas procedūru, Komisija sazinājās ar šiem ražotājiem, kā arī ar citiem potenciālajiem šādu valstu ražotājiem, ko varēja identificēt publiski pieejamos avotos.
(28)
Paziņojumā par procedūras sākšanu bija norādīts, ka gadījumā, ja citu tirgus ekonomikas valstu, kas ir ārpus Savienības, ražotāji nesadarbosies, Komisija normālās vērtības noteikšanai par pamatu plāno izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Un arī sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par pamatu tika izmantotas Savienībā samaksātās vai maksājamās cenas.
(29)
Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza komentārus par iepriekšminētās normālās vērtības noteikšanas metodes piemērotību.
(30)
Šajā pārskatīšanā nesadarbojās neviens no tiem ražotājiem citās tirgus ekonomikas valstīs, kas ir ārpus Savienības, ar kuriem Komisija sazinājās.
(31)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisijai nebija citas iespējas kā vien par pamatu normālās vērtības noteikšanai izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.
3.1.2. Normālā vērtība
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu un kā paskaidrots iepriekš 26. līdz 31. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, izmantojot par līdzīgu ražojumu Savienībā parastā tirdzniecības apritē samaksātu vai maksājamu cenu.
(33)
Rezultātā par normālo vērtību noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto iekšzemes tirgus pārdevumu cenu nesaistītiem pircējiem.
(34)
Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma, ko izlasē iekļautie Savienības ražotāji iekšzemes tirgū pārdevuši neatkarīgiem pircējiem, pārdevumu apjoms ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdevumu apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kopējā pārdevumu apjoma, kas eksportēts uz Savienību, noteikšanai bija jāizmanto pieejamā informācija. Kā minēts 21. apsvērumā, Eurostat un citus statistikas datus uzskatīja par nederīgiem dempinga turpināšanās noteikšanai, bet tos var izmantot Savienībā importētā apjoma noteikšanai (nepieciešams, lai noteiktu kopējo no ĶTR eksportēto apjomu). Tādējādi izlasē iekļauto Savienības ražotāju iekšzemes pārdevumi PIP laikā tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem. ĶTR eksportētāju nesadarbošanās dēļ konkrētu preču veidu reprezentativitāti nebija iespējams noteikt.
(35)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir veikti parastā tirdzniecības apritē, proti, vai izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās tirdzniecības cenas ir vienādas vai lielākas par vidējām ražošanas izmaksām un tādējādi rentablas.
(36)
Tādā veidā konstatēja, ka Savienības ražotāju pārdevumu vidējie rādītāji ir rentabli, un tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām pārdevumu cenām.
3.1.3. Eksporta cena
(37)
Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, vispiemērotākais pamats šķita pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija par ĶTR eksporta cenām uz trešām valstīm.
3.1.4. Salīdzinājums
(38)
Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumam izmantoja EXW cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā minētā eksporta cena uz trešām valstīm bija ievērojami mazāka nekā normālā vērtība (vairāk nekā 30 %). Tas norāda, ka, importējot Savienībā, tās visdrīzāk būtu dempinga cenas, ja pasākumi tiktu atcelti.
3.2. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(39)
Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, par pamatu turpmākiem secinājumiem izmantota vienīgi pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija, to pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju.
(40)
Tādējādi, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares informāciju, konstatēja, ka ĶTR PM aplēstā ražošanas jauda ir vismaz robežās no 600 miljoniem līdz 700 miljoniem gabalu.
(41)
Turklāt izmeklēšanā gūtā informācija liecina, ka lielāka pieprasījuma gadījumā PM ražošanas jaudu ĶTR var bez pūlēm palielināt, inter alia, pieņemot darbā papildu darbaspēku un veicot nelielus ieguldījumus darbarīkos.
(42)
Citi komentāri un/vai informācija saistībā ar ražošanas jaudu ĶTR no ieinteresētajām personām nav saņemti.
(43)
Tātad ražošanas jauda ĶTR ir apmēram par 170-350 % lielāka nekā Savienības patēriņš un ievērojami lielāka par Savienības ražošanas apjomu.
3.3. ĶTR ražotāju eksportētāju ražošanas apjoms un neizmantotā jauda
(44)
Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, informācija par faktisko ražošanas apjomu un neizmantoto jaudu iegūta galvenokārt no pārskatīšanas pieprasījumā ietvertajiem datiem, tos pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju.
(45)
Pārskatīšanas pieprasījumā minētā PM ražošanas apjoma aplēse bija 200-400 miljoni gabalu un neizmantotās jaudas aplēse bija 200-500 miljoni gabalu. Šī neizmantotā jauda aptuveni atbilst Savienības patēriņam.
(46)
Iesniegto aplēšu salīdzinājums ar publiskā telpā pieejamo informāciju, ko veica, kad vien tas bija iespējams, liecināja par aplēšu pamatotību.
(47)
Attiecībā uz neizmantoto jaudu, kā minēts 41. apsvērumā, izmeklēšanā gūtā informācija liecina, ka palielināta pieprasījuma gadījumā PM ražošanas jaudu ĶTR var bez pūlēm palielināt, inter alia, pieņemot darbā papildu darbaspēku un veicot nelielus ieguldījumus darbarīkos.
(48)
Tātad var loģiski secināt, ka ĶTR pastāv ievērojama neizmantotā jauda. Kā paskaidrots 49. līdz 55. apsvērumā, pastāv liela iespējamība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā šī neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.
3.4. Savienības tirgus pievilcīgums
(49)
Šīs pārskatīšanas laikā savāktā informācija liecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgus būtu pievilcīgs PM importam no ĶTR. Jāatgādina, ka pirms pasākumu ieviešanas Savienības patēriņš bija nozīmīgs un sasniedza gandrīz 400 miljonus gabalu. Vienlaikus imports no ĶTR bija vairāk nekā 200 miljoni gabalu, kas ir vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā patēriņa.
(50)
Izmeklēšana liecināja, ka PM pieprasījums Savienībā joprojām ir nozīmīgs. Kā minēts 63.-64. un 98. apsvērumā, Savienības patēriņš attiecīgajā periodā ir samazinājies pavisam nedaudz, un Savienības tirgus ir joprojām pasaulē lielākais PM tirgus, kas veido vairāk nekā 50 % no pasaules tirgus.
(51)
Turklāt pastāv arī daži citi PM tirgi, par kuriem nav domājams, ka tie varētu uzņemt pārpalikušo ĶTR jaudu.
(52)
Turklāt, kā minēts 38. apsvērumā, salīdzinājums starp ĶTR izcelsmes importa tālākā eksporta uz trešām valstīm cenām un Savienības tirgus cenām liecina, ka Savienības tirgus būtu pievilcīgs šādam mazcenas importam gadījumā, ja pasākumus atceltu. Iepriekšminēto pamato arī fakts, ka Savienības tirgū dominējošās cenas pārsvarā ir augstākas nekā citos eksporta tirgos.
(53)
Ievērojot minētos apsvērumus, pastāv liela varbūtība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu.
(54)
Publiskā telpā pieejamā informācija par ĶTR ražotājiem liecina, ka šādi uzņēmumi bieži savus pārdevumus novirza galvenokārt vai vienīgi uz eksporta tirgu.
(55)
Visbeidzot, būtu jāpiezīmē, ka kopš galīgo pasākumu noteikšanas ir novēroti vairāki gadījumi, kad PM imports klasificēts nepareizi, lielus atsevišķu PM un vāku daudzumus deklarējot kā veselas dokumentu mapes. Tādējādi par šādu importu netika veikti maksājumi. Šāda nepareiza klasificēšana Muitas kodeksa komiteju (2010. gada novembrī) rosināja izdot paziņojumu, kurā paskaidrots, ka šādā veidā importēti PM jādeklarē atsevišķi. Vēl ir par agru noteikt, vai šāds paziņojums ir devis gaidīto rezultātu, un Komisija plāno cieši uzraudzīt situāciju. Tomēr šāda prakse ir vēl viens apliecinājums tam, ka, neskatoties uz pasākumiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs.
3.5. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(56)
Kā minēts 38. apsvērumā, pārskatīšanas pieprasījumā iekļautais salīdzinājums starp eksporta cenām uz citām trešām valstīm un Savienības tirgus cenām liecina, ka dempinga atkārtošanās varbūtība ir liela.
(57)
Turklāt, ievērojot nozīmīgo ĶTR pieejamo ražošanas jaudu, Ķīnas ražotāju spēju strauji palielināt savus ražošanas apjomus un novirzīt tos eksportam, šāda eksporta iespējamās zemās cenas un Savienības tirgus pievilcīgumu šādam eksportam, var loģiski secināt, ka pasākumu atcelšanas rezultātā pieaugtu PM eksporta par dempinga cenām apjoms no ĶTR uz Savienību.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(58)
PIP laikā Savienībā bija seši zināmi PM ražotāji, no kuriem trīs šajā gadījumā ir pieteikuma iesniedzēji. Citi uzņēmumi šīs izmeklēšanas laikā nav pieteikušies kā Savienības ražotāji. Tāpēc var uzskatīt, ka šie seši ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē (turpmāk “Savienības ražošanas nozare”).
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Ievadpiezīmes
(59)
Kaitējuma izvērtēšanai nepieciešamos datus ņēma no Eurostat statistikas un citiem Komisijai pieejamiem statistikas avotiem, no pārskatīšanas pieprasījuma, atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumu laikā iegūtās informācijas.
(60)
Makroekonomikas rādītāju, proti, ražošanas apjoma, ražošanas jaudas, jaudas izmantojuma, pārdevumu Savienībā un trešo valstu tirgos, tirgus daļas, izaugsmes, nodarbinātības un ražīguma, faktiskās dempinga starpības lieluma un atgūšanās no iepriekšējā dempinga pamatā ir Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati. Šajā kontekstā atbildes uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, papildināja ar visu citu Savienības ražotāju sniegto informāciju.
(61)
Mikroekonomikas rādītāji, proti, krājumi, algas, pārdevumu cenas, rentabilitāte, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu, balstīti uz divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtajiem datiem. Tā kā izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas un pārdevumu apjoma, izlasē iekļautie Savienības ražotāji šīs izmeklēšanas mērķiem ir uzskatāmi par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozares pārstāvjiem. Datus par abiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem var sniegt vienīgi indeksētā veidā, lai saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti, ievērojot pamatregulas 19. pantu.
(62)
Ķīnas ražotāju eksportētāju un nesaistītu importētāju nesadarbošanās dēļ importa cenu un cenu dempinga izmaiņu informācijai pamatā ir tādi alternatīvi avoti kā pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami konfidenciāli statistikas dati, kā arī pārbaudes apmeklējumu laikā iegūtā informācija. Importa datu pamatā ir pārskatīšanas pieprasījums, kurā izmantoti Eurostat dati. Ievērojot to, ka minētie dati aptver arī citu ražojumu, ne tikai attiecīgā ražojuma importu, tos salīdzināja ar citiem Komisijai pieejamu konfidenciālu statistikas avotu datiem un pienācīgi koriģēja. Tādēļ daži skaitļi turpmākajās tabulās ir indeksēti vai grupēti, lai saglabātu statistikas konfidencialitāti.
2. Patēriņš Savienības tirgū
(63)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienības tirgū un importiem. Konstatētais patēriņš PIP laikā bija robežās no 200 līdz 350 miljoniem gabalu.
(64)
Attiecīgajā periodā PM patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Tam par iemeslu daļēji varētu būt ekonomikas krīze, kā arī patēriņa tendenču izmaiņas (piemēram, dabai draudzīgas biroja prakses veicināšana, vispārējais administratīvā darba samazinājums).
1. tabula
Patēriņš
2008
2009
2010
PIP
Apjoms
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
90
88
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.
3. Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa
(65)
Kā minēts turpmāk 2. tabulā, attiecīgajā periodā tirgus daļa samazinājās par 54 %.
(66)
Turklāt kopš antidempinga maksājumu ieviešanas 2006. gadā imports no Ķīnas ievērojami samazinājās no tirgus daļas 51 % apmērā sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 7-15 % PIP laikā. Importa no ĶTR apjomi attiecīgā perioda laikā joprojām bija nelieli spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr Ķīna joprojām bija Savienībā importētā kopapjoma lielākais avots (no 85 līdz 95 % PIP laikā), jo citas trešās valstis PM eksportēja nelielos daudzumos. Attiecīgajā periodā imports samazinājās par 59 %.
2. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoma indekss (2008. gads = 100)
100
56
44
41
Importa tirgus daļas indekss (2008. gads = 100)
100
66
48
46
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.
4. Importa no ĶTR tendences un dempings
4.1. Cenu tendences
(67)
Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ un alternatīvu avotu trūkuma dēļ nebija iespējams noteikt precīzu importa cenu. Kā paskaidrots 21. apvērumā, tā notika tāpēc, ka statistikas datus uzskatīja par nederīgiem, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī citu ražojumu importu un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētu preču veidiem.
(68)
Tomēr var secināt, ka pārējie Komisijai pieejamie konfidenciālās statistikas avoti bija piemēroti, lai parādītu vispārējās importa no ĶTR cenu tendences. Importa cenu tendences liecina par cenu pieaugumu attiecīgajā periodā.
3. tabula
Attiecīgā ražojuma importa cenas
2008
2009
2010
PIP
ĶTR
Indekss
100
102
118
118
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.
4.2. Dempings
(69)
Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un trūka alternatīvu datu avotu, par pamatu dempinga aprēķiniem 37. apsvērumā minēto iemeslu dēļ izmantoja pārskatīšanas pieprasījumā norādītās eksporta uz trešām valstīm cenas. Orientējoši noteiktā dempinga starpība ir apmēram 20 %.
5. Importa apjoms un importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
(70)
Pasaules nozīmīgākie PM ražotāji atrodas Savienībā un ĶTR. Importa apjoms no citām trešām valstīm, piemēram, no Indijas, bija nenozīmīgs, mazāks par 1 %.
6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(71)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6.1. Makroekonomiskie elementi
a) Ražošanas apjoms
(72)
Ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā daudz nemainījās, izņemot 2009. gadu. Samazinājums 2009. gadā, kam par iemeslu daļēji bija pasaules ekonomikas krīze, tika kompensēts ar pieaugumu 2010. gadā.
(73)
Neraugoties uz pārdevumu apjoma samazināšanos Savienībā, kā paskaidrots 75. līdz 77. apsvērumā, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ražošanas apjomus varēja saglabāt tādēļ, ka bija spējīgi palielināt eksporta apjomus uz trešo valstu tirgiem, kā paskaidrots 78. apsvērumā.
4. tabula
Kopējais Savienības ražošanas apjoms
2008
2009
2010
PIP
Daudzums (tūkstoši gabalu)
Ražošanas apjoms
351 480
301 661
360 007
354 646
Indekss (2008. gads = 100)
100
86
102
101
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(74)
Ražošanas jauda nedaudz palielinājās, jo tika veikti ieguldījumi jaudas palielinājumam un attiecīgajā periodā Savienības ražotāji uzsāka modernizāciju. Jaudas izmantojums bija diezgan nemainīgs, un 2009. gadā tas mazliet samazinājās. Šā nelielā samazinājuma galvenais iemesls ir pasaules ekonomikas krīzes ietekme konkrētajā gadā.
5. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008
2009
2010
PIP
Daudzums (tūkstoši gabalu)
Ražošanas jauda
452 407
453 323
465 984
465 401
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
103
103
Jaudas izmantojums
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
86
99
98
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
c) Pārdevumu apjoms Savienībā
(75)
Turpmāk minētie skaitļi raksturo Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū.
6. tabula
Pārdevumi nesaistītiem pircējiem
2008
2009
2010
PIP
Daudzums (tūkstoši gabalu)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indekss (2008. gads = 100)
100
89
98
96
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(76)
Attiecīgajā periodā pārdevumu apjoms Savienībā samazinājās par 4 %.
(77)
Pārdevumu apjoms 2009. gadā samazinājās par 11 %. Par šā samazinājuma iemeslu uzskatāma pasaules ekonomikas krīze. Turpmākajos gados pārdevumu apjoms uzlabojās, un PIP laikā tas bija tuvu 2008. gada skaitļiem.
d) Pārdevumi uz trešo valstu tirgiem
(78)
Turpmāk minētie skaitļi raksturo Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomus uz trešo valstu tirgiem un parāda strauju pārdevumu apjoma pieaugumu attiecīgajā periodā.
7. tabula
Pārdevumi trešām valstīm
2008
2009
2010
PIP
Daudzums (tūkstoši gabalu)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indekss (2008. gads = 100)
100
157
221
214
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
e) Tirgus daļa
(79)
Neraugoties uz pārdevumu apjoma samazināšanos Savienībā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā sasniedza 80 līdz 93 %. Savienības tirgus daļas pieaugums ir Savienības patēriņa samazinājuma un importa no ĶTR tirgus daļas samazinājuma rezultāts.
8. tabula
Savienības tirgus daļa
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
106
109
109
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.
f) Izaugsme
(80)
Laikā no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Savienības ražotāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū samazinājās par 4 %. Savienības ražotāju tirgus daļa pieauga par 9 %.
g) Nodarbinātība
(81)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās. Šis samazinājums bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares uzsākto ražošanas procesa modernizāciju un mehanizāciju.
9. tabula
Nodarbinātība Savienībā
2008
2009
2010
PIP
Nodarbināto skaits
710
588
561
552
Indekss (2008. gads = 100)
100
83
79
78
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
h) Ražīgums
(82)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīguma rādītājs, ko mēra kā vienas nodarbinātās personas saražoto apjomu gadā, attiecīgajā periodā uzlabojās, bet 2010. gadā un PIP laikā nemainījās.
(83)
Šis ražīguma uzlabojums bija saistīts ar uzsākto modernizācijas procesu, kurš aprakstīts 93. apsvērumā.
10. tabula
Ražīgums
2008
2009
2010
PIP
Ražīgums (tūkstoši gabalu/gadā)
495
513
642
642
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
130
130
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
i) Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(84)
Jāatgādina, ka 19. līdz 23. apsvērumā minēto apstākļu dēļ dempinga aprēķinu nebija iespējams veikt. Tomēr dempinga atkārtošanās iespējamība tika konstatēta, izmantojot salīdzinājumu starp normālo vērtību, kuras noteikšanā par pamatu ņemtas vidējās Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenas, un eksporta cenu, kuras noteikšanā par pamatu ņemtas pārdevumu uz trešām valstīm cenas.
(85)
Izvērtējums liecina, ka Savienības ražošanas nozares rādītāji pēc pasākumu ieviešanas pret importu par dempinga cenām ir lielā mērā uzlabojušies un spēkā esošie pasākumi ir iedarbīgi.
6.2. Mikroekonomikas elementi
a) Krājumi
(86)
Šajā tabulā norādītie skaitļi raksturo krājumu apjomu katra laikposma beigās.
11. tabula
Krājumi laikposma beigās
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
43
61
83
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(87)
Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozares krājumi nav atbilstīgs rādītājs Savienības ekonomiskās situācijas noteikšanai, jo krājumu daudzums mainās atkarībā no sezonas.
b) Algas
(88)
Attiecīgajā periodā darbinieka vidējā alga palielinājās par 33 %.
12. tabula
Algas (izmaksas uz vienu darbinieku)
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
116
133
133
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
c) Pārdevumu cenas
(89)
PM vidējās cenas Savienībā laikā no 2008. gada līdz PIP nedaudz palielinājās. Relatīvais samazinājums 2010. gadā salīdzinājumā ar 2009. gadu ir saistīts ar izejmateriālu cenu svārstībām.
13. tabula
Vienības cena Savienības tirgū
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
103
101
104
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
d) Rentabilitāte
(90)
Turpmāk redzamie rentabilitātes rādītāji ir aprēķināti, izsakot Savienības ražošanas nozares gūtos finanšu rezultātus procentos no Savienības tirgus kopējā apgrozījuma.
14. tabula
Rentabilitāte
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. gads = 100)
100
107
105
104
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(91)
Pirms galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gadā Savienības ražošanas nozare cieta lielus zaudējumus. Pēc tam PM ražošanas nozares ekonomiskā situācija attiecīgajā periodā uzlabojās, bet rentabilitāte PIP laikā joprojām bija zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktā 5 % rentabilitātes mērķa.
e) Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
(92)
Ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas tendences redzamas nākamajā tabulā.
15. tabula
Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
2008
2009
2010
PIP
Ieguldījumi
Indekss (2008. gads = 100)
100
152
41
51
Ienākums no ieguldījumiem
Indekss (2008. gads = 100)
100
111
109
108
Naudas plūsma
Indekss (2008. gads = 100)
100
291
247
236
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(93)
Atgūstoties pēc pasākumu ieviešanas 2006. gadā, ražošanas nozare veica būtiskus ieguldījumus ražošanas iekārtu modernizēšanā un paplašināšanā, jo īpaši 2008. un 2009. gadā. Par uzlaboto rentabilitāti liecina arī uzlabotais naudas plūsmas rādītājs.
f) Spēja piesaistīt kapitālu
(94)
Izmeklēšanas gaitā neatklājās nekādas problēmas saistībā ar Savienības spēju piesaistīt kapitālu.
6.3. Secinājums par ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(95)
Pamatojoties uz iepriekšminēto izvērtējumu, redzams, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir uzlabojies un ražošanas nozare pēc pasākumu ieviešanas 2006. gadā spēj pastāvēt. Tomēr, ievērojot to, ka iepriekšminētās labvēlīgās pārmaiņas ir notikušas tikai pēc pasākumu ieviešanas, nodarbinātība samazinās un rentabilitāte joprojām ir mazāka par noteikto mērķa radītāju, uzskatāms, ka ražošanas nozares stāvoklis ir nedrošs un nestabils. Tādēļ var secināt, ka saskaņā ar pierādījumiem kaitējuma likvidēšanas daļējais vai pilnīgais iemesls ir ieviestie pasākumi.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(96)
Kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir būtiski uzlabojies. Tomēr šā izvērtējuma rezultāti liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nedrošs un nestabils.
(97)
Šādos apstākļos ir atbilstīgi izvērtēt būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamību, lai noskaidrotu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā prognozētās ĶTR izcelsmes ražojumu importa apjomu un cenu izmaiņas turpinātu pasliktināt pašreizējo stāvokli, kā sīkāk paskaidrots turpmāk 98. līdz 106. apsvērumā.
(98)
Pasaulē ir divi galvenie PM ražotāji - ĶTR un Savienība. Savienība ir pasaulē lielākais PM tirgus, kam seko Dienvidamerika un Krievija. Citās valstīs, piemēram, Indijā, ir nelieli ražotāji, kas pārsvarā apgādā iekšzemes tirgu. ASV un Kanādā izmanto cita veida dokumentu iesiešanas sistēmas.
(99)
Jāatgādina, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda un ka PM ražošanas apjomu ĶTR varētu bez grūtībām palielināt, kā paskaidrots 45. līdz 48. apsvērumā.
(100)
Vēl jāatgādina tas, ka ĶTR pieejamā neizmantotā jauda aptuveni atbilst Savienības patēriņam (skatīt 45. apsvērumu).
(101)
Vēl ir konstatēts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR PM papildu ražošanas apjoms, visticamāk, tiktu eksportēts uz Savienību (skatīt 53. apsvērumu). Tam par pamatu ir fakts, ka Savienības tirgus joprojām ir pasaulē lielākais PM tirgus, kam raksturīgs samērā stabils patēriņš, jo Savienības tirgū dominējošās cenas pārsvarā ir augstākas nekā citos eksporta tirgos (skatīt 52. apsvērumu). Būtu arī jāņem vērā, ka bez Savienības un ĶTR ir arī citas nozīmīgas eksportētājvalstis, kas ražo PM.
(102)
Turklāt, kā minēts 41. apsvērumā, ražošanas jaudu ĶTR bez grūtībām var palielināt, nodrošinot papildu darbaspēku. Tādēļ Savienības patēriņa pieprasījuma pieaugumu varētu kompensēt ĶTR eksports. Ņemot vērā Ķīnas importa iespējamo zemo cenu, par kuru liecina salīdzinājums ar tās eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem, un šķietami neierobežotās iespējas piegādāt par zemām cenām, Savienības ražošanas nozare, visticamāk, nespētu izmantot pieprasījuma pieaugumu savā labā, un tas izraisītu būtisku tirgus daļas sarukumu, ja pasākumi tiktu atcelti.
(103)
Tādējādi domājams, ka, nākotnē būtiski pieaugot PM importa no ĶTR apjomam Savienībā, varētu rasties ļoti nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Kā minēts iepriekš, pasākumu atcelšanas gadījumā paredzams, ka no ĶTR importēto PM apjoms būs ievērojams. Turklāt šāds imports, visticamāk, Savienības tirgū un tādējādi arī Savienības ražošanas nozarē radīs nozīmīgu cenu spiedienu, ko apliecina dati par cenu līmeni trešo valstu tirgos. Patiesi, saskaņā ar pieejamajiem datiem ir aplēsts, ka Ķīnas cenas pašlaik ir par 20 % zemākas nekā Savienības cenas, kā aprakstīts 69. apsvērumā, un tas liecina par lielu varbūtību, ka pasākumu atcelšanas gadījumā importa no Ķīnas cenas būs daudz zemākas par Savienības cenām.
(104)
Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas eksportētājiem pierāda arī mēģinājumi nepareizi klasificēt preces, lai izvairītos no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem (skatīt 55. apsvērumu).
(105)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir ticams, ka, izbeidzot antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes PM importu, Savienībā strauji pieaugtu šīs valsts importa apjoms par ļoti zemām cenām, kas, visticamāk, būtu krietni zemākas par Savienības cenām. Tas radītu būtisku kaitējumu, un ražošanas nozares pēdējos gados veiktie ieguldījumi un centieni atgūties būtu bijuši veltīgi.
(106)
Tādējādi tika secināts, ka pēc spēkā esošo ĶTR izcelsmes PM importam noteikto pasākumu atcelšanas kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, atkārtotos.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(107)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā.
(108)
Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
(109)
Sākotnējā izmeklēšanā tika atzīts, ka pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņbeigu pārskatīšana, tādējādi tiek izvērtēta situācija, kurā ir spēkā antidempinga pasākumi.
(110)
Tāpēc tika pārbaudīts, vai pastāv nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, neraugoties uz konstatējumiem par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ka šajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(111)
Antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz importu no attiecīgās valsts dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei sasniegt pienācīgu rentabilitātes līmeni, jo tas palīdzētu izvairīties no situācijas, ka Savienības ražošanas nozare tiek izstumta no tirgus ievērojama ĶTR importa apjoma dēļ.
(112)
Nepārprotami pastāv iespējamība, ka atkārtotos dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare arī turpmāk gūtu labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.
(113)
Tādējādi tiek secināts, ka pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Importētāju un lietotāju intereses
(114)
Kā norādīts iepriekš, neviens no zināmajiem nesaistītajiem importētājiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. PM importētāji parasti ir vienlaikus arī attiecīgā ražojuma lietotāji, jo tie to izmanto dokumentu mapju (“DM”) ražošanā.
(115)
Vairāki lietotāji, proti, DM ražotāji, pieteicās izmeklēšanas laikā. Tikai viens lietotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, un šajās atbildēs norādītos datus pārbaudes apmeklējuma laikā varēja pārbaudīt tikai daļēji.
(116)
Viens lietotājs, kuru apmeklēja pārbaudes nolūkā, iebilda, ka pasākumi būtu jāattiecina arī uz DM importu no ĶTR. Taču šie iebildumi nebija pamatoti ar pierādījumiem.
(117)
Divi lietotāji iebilda pret pasākumu turpināšanu. Taču viņu apgalvojumiem nebija pamatojuma.
(118)
No otras puses, izvērtējums arī parādīja, ka gadījumā, ja Ķīna pasākumu atcelšanas rezultātā kļūtu par vienīgo PM piegādātāju, tiktu apdraudēta arī mapju ražotāju pastāvēšana, jo pasaules PM tirgū izzustu konkurence. Tādēļ uzskatīja, ka spēkā esošie pasākumi pasaules PM tirgū veicina piegāžu avotu dažādību un konkurenci, kas noteikti ir lietotāju interesēs.
(119)
Pārējo trīs piegādātāju, kuri izmanto vienīgi Savienībā ražotus PM, nostāja bija neitrāla, un viens no tiem atbalstīja pasākumu turpināšanu.
(120)
Ņemot vērā to, ka PM izmaksas ir neliela procentuāla daļa no DM mazumtirdzniecības cenas, pasākumiem nav gandrīz nekādas ietekmes uz galīgā ražojuma (DM) cenu un tādējādi - uz galapatērētājiem.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(121)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, ir secināms, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(122)
Visas personas saņēma informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt pasākumu saglabāšanu. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Iesniegtā informācija un komentāri tika izvērtēti, taču tie nemainīja būtiskos faktus un apsvērumus, kas pamatoja lēmumu saglabāt antidempinga pasākumus.
(123)
No iepriekšminētā var secināt, ka būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 2. punktā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam, kurus parasti lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050). Šie piespiešanas mehānismi sastāv no izliektiem un (parasti diviem) izturīgiem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:
Ražotājs
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Uzņēmums Dongguan Nanzha Leco Stationery
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Ķīna
27,1 %
A729
Visi pārējie uzņēmumi
47,4 %
A999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 30. augustā