PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 695/2013
(2013. gada 15. jūlijs),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar tās 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam un atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 3. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 (2) Padome noteica galīgos antidempinga maksājumus 9,9-38,1 % apmērā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam; ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1243/2010 (3) Padome pēc jaunas izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 5. pantu (“sākotnējā izmeklēšana”), noteica galīgo antidempinga maksājumu ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co ražoto gludināmo dēļu importam.
(2)
Ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 270/2010 (4) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. ražoto gludināmo dēļu importam.
(3)
Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un ietvēra tikai dempinga pārbaudi, Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 580/2010 (5) grozīja galīgo antidempinga maksājumu, kas bija spēkā attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu, nosakot to 7 % līmenī.
(4)
Pēc pārskatīšanas, kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu tika veikta saistībā ar jaunu eksportētāju, Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 77/2010 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co ražoto gludināmo dēļu importam.
(5)
Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 805/2010 (7) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan ražoto gludināmo dēļu importam - tas bija pasākuma, kura mērķis bija izpildīt Tiesas spriedumu Lietā C-141/08 P (8).
(6)
Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 987/2012 (9) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam, kurus ražojis Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. - tas bija pasākums, kura mērķis bija izpildīt Tiesas spriedumu Lietā T-274/07 (10).
(7)
Iepriekšminētās izmeklēšanas turpmāk tekstā minētas kā “iepriekšējās izmeklēšanas”.
2. Pārskatīšanas pieprasījumi
2.1. Attiecībā uz Ukrainu un ĶTR spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšana
(8)
Pēc paziņojuma par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (11) publicēšanas Komisija 2012. gada 25. janvārī saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
(9)
Pieprasījumu iesniedza trīs Savienības ražotāji, kas pārstāvēja nozīmīgu daļu no gludināmo dēļu produkcijas Savienībā, šajā gadījumā vairāk nekā 40 % (“termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēji”).
(10)
Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums attiecās uz visām valstīm, kuras pašlaik aptver spēkā esošie pasākumi, konkrēti ĶTR un Ukrainu, un bija pamatots ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos Savienības ražošanas nozarei.
(11)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (12), 2012. gada 25. aprīlī informēja, ka tiek sākta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu”).
2.2. To spēkā esošo Ukrainai noteikto antidempinga pasākumu daļēja starpposma pārskatīšana, kuri attiecas uz vienīgo ražotāju eksportētāju Ukrainā
(12)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu 2012. gada 17. martā Komisija saņēma pieprasījumu sākt daļēju starpposma pārskatīšanu, kurā veiktu tikai dempinga pārbaudi. Pieprasījumu iesniedza Eurogold Industries Ltd., kas ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs Ukrainā (“starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs”).
(13)
Saskaņā ar starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti pasākumi, ir mainījušies, un šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pamatojoties uz šīm pārmaiņām, tika apgalvots, ka, lai neitralizētu dempingu, spēkā esošie antidempinga pasākumi vairs nav nepieciešami.
(14)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija 2012. gada 12. jūnijā sāka šo pārskatīšanu (13) (“paziņojums par starpposma pārskatīšanas sākšanu”).
3. Izmeklēšana
3.1. Termiņbeigu pārskatīšana
a) Izmeklēšanas periods un periods, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana
(15)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana termiņbeigu pārskatīšanā aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “TBPIP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma analīzi aptvēra laikposmu no 2008. gada janvāra līdz TBPIP beigām (“attiecīgais periods”).
b) Izmeklēšanā un atlasē iesaistītās personas
(16)
Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējiem - citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem, par kuriem Savienībā zināms, ka tie ir iesaistīti, un to apvienībām un attiecīgo eksportētāju valstu pārstāvjiem - par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(17)
Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu bija paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(18)
Lai ļautu Komisijai izlemt, vai atlase būtu nepieciešama, un gadījumā, ja tā būtu nepieciešama, veikt reprezentatīvu atlasi, Ķīnas ražotājiem eksportētāji lūgti pieteikties Komisijā un sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Pieteicās tikai divi ražotāji eksportētāji no ĶTR un sniedza Komisijai paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu prasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija nepieciešama.
(19)
Ukrainas vienīgais ražotājs eksportētājs sadarbojās vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā un pieprasīja, lai starpposma pārskatīšanas vajadzībām pārbaudītie un savāktie dati tiktu izmantoti šajā termiņbeigu pārskatīšanā (sk. 31. apsvērumu).
(20)
Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Izlasē ietilpa trīs uzņēmumi no lēstajiem 20 līdz 30 Savienības ražotājiem, par kuriem pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu. Trīs atlasītie uzņēmumi tika izvēlēti, pamatojoties uz to ražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas un ražošanas apjomiem 2011. gadā, kā arī uz to atrašanās vietu Savienībā. Izlasē bija pārstāvēti vairāk nekā 40 % no kopējās aplēstās ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā TBPIP laikā, un tāpēc tā tika uzskatīta par reprezentatīvu. Ieinteresētās personas tika uzaicinātas izskatīt dokumentāciju un 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas izteikt piezīmes par šīs izvēles atbilstīgumu. Neviena no ieinteresētajām personām neizteica piezīmes par ierosināto izlasi.
(21)
Neviens nesaistītais importētājs no Savienības nepieteicās un nesadarbojās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā.
c) Anketas un pārbaude
(22)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu iespējamību, ka dempings un tā radītais kaitējums turpināsies vai atkārtosies nākotnē, un lai noteiktu Savienības intereses.
(23)
Anketas tika nosūtītas abiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas pieteicās atlases procesā. Tikai viens no šiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem sadarbojās un atbildēja uz anketas jautājumiem.
(24)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt četri Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza vispārīgus datus kaitējuma analīzes vajadzībām.
(25)
Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos:
-
ĶTR:
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guaņdžou, ĶTR,
-
Brabantia S&S, Hong Kong;
-
Savienības ražotāji:
-
Colombo New Scal SpA, Itālija,
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polija,
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Apvienotā Karaliste.
(26)
Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējo izmeklēšanu laikā nebija piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), pārbaudes apmeklējums, kura mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogās valsts datiem, notika šādā uzņēmumā:
-
Ukraina:
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomira, Ukraina.
d) Informācijas izpaušana
(27)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt galīgo antidempinga maksājuma noteikšanu attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam un izbeigt izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma importam. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas.
3.2. Daļēja starpposma pārskatīšana
a) Izmeklēšanas periods starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā
(28)
Izmeklēšanas periods daļējai starpposma pārskatīšanai, kas notika saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Nesenāks izmeklēšanas periods, piemēram, tas, kas tika izmantots termiņbeigu pārskatīšanā, nebūtu bijis saderīgs ar pamatregulas 6. panta 1. punkta prasībām. Turklāt līdzīgs izmeklēšanas periods tika izmantots vienlaikus notiekošā atmaksāšanas procedūrā.
b) Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(29)
Komisija oficiāli paziņoja starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējam un attiecīgās eksportētājas valsts pārstāvjiem par daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par starpposma pārskatīšanas sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
c) Anketas un pārbaude
(30)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēja īstenotu dempingu un nepieciešamību turpināt pasākumus.
(31)
Starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs veica visu attiecīgā ražojuma importu no Ukrainas. Anketa tika nosūtīta šim uzņēmumam, kurš sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos:
-
Ukraina:
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomira, Ukraina.
d) Informācijas izpaušana
(32)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts izbeigt izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma importam. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(33)
Ražojums, uz kuru attiecas gan termiņbeigu pārskatīšana, gan daļēja starpposma pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz kuru attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 452/2007 un Padomes Īstenošanas Regula (ES) Nr. 1243/2010, proti, ĶTR vai Ukrainas izcelsmes gludināmie dēļi - brīvi stāvoši vai uzmontējami, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar virsmas ventilāciju, ieskaitot piedurkņu gludināmos dēļus, vai bez šiem elementiem - un to svarīgākās daļas, t. i., kājas, virsma un gludekļa paliktņi, (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00.
(34)
Pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanās tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējās izmeklēšanās, attiecīgajam ražojumam un gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgos attiecīgajās valstīs, gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū, un gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod līdzīgā tirgū Ukrainā, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un pamatlietojumi.
(35)
Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi.
C. DEMPINGS, DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA UN JAUNO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS
1. Dempings - termiņbeigu pārskatīšana - ĶTR
1.1. Vispārīgas piezīmes
(36)
Kā minēts iepriekš, tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā sadarbojās, bet pārstāvēja tikai nelielu daļu no Ķīnas eksporta TBPIP laikā. Tāpēc konstatējumi attiecībā uz šo uzņēmumu netika uzskatīti par valsti reprezentējošiem konstatējumiem.
(37)
Tāpēc Ķīnas iestādēm un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika paziņots par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu un tika nodrošināta iespēja sniegt piezīmes saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas.
(38)
Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempingu un dempinga turpināšanās iespējamību, kas minēti turpmāk, bija jāpamato ar pieejamiem faktiem, proti, informāciju, kas iekļauta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un statistiku, kas pieejama Komisijai un kas ir visprecīzākā, t. i., mēneša dati, ko dalībvalstis nosūta saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”). Tika konstatēts, ka citi statistikas datu avoti, piemēram, Ķīnas eksporta datubāze un Eurostat (8 zīmes), ir neuzticami, jo attiecīgie muitas kodi attiecas uz citiem ražojumiem, nevis attiecīgo ražojumu.
1.2. Normālā vērtība
a) Analogā valsts
(39)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotāji eksportētāji, kuriem nav noteikts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību analogā valstī.
(40)
Tādēļ paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija ierosināja par analogo valsti izmantot Ukrainu. Ukraina bija viena no valstīm, kas, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, iepriekšējās izmeklēšanās tika izmantota par piemērotu trešo valsti ar tirgus ekonomiku. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par paredzētās analogās valsts izvēli. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas.
(41)
Turklāt Komisija centās panākt, lai ar to sadarbotos citas iespējamās analogās valstis, proti, Malaizija, Bosnija un Hercegovina, Indija, Izraēla un Turcija. Tikai Turcijas iestādes iesniedza sarakstu ar zināmajiem ražotājiem, ar kuriem sazināties, nenorādot to, vai kāds no tiem sadarbosies izmeklēšanas vajadzībām. Vienlaikus vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs piekrita, ka tā dati, kas bija iesniegti un tika pārbaudīti saistībā ar vienlaikus notiekošo starpposma pārskatīšanu, tiek izmantoti termiņbeigu pārskatīšanas vajadzībām. Dati ir reprezentatīvi attiecībā uz visu valsti.
(42)
Ņemot vērā iepriekšējos faktus un pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta prasības, tika secināts, ka Ukraina bija atbilstīga analogā valsts.
b) Normālās vērtības noteikšana analogajā valstī
(43)
Vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, bet sadarbojās vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā un termiņbeigu pārskatīšanas vajadzībām darīja pieejamus datus, kas tika savākti un pārbaudīti daļējā starpposma pārskatīšanā.
(44)
Ņemot vērā nozīmīgo sakritību starp termiņbeigu un starpposma izmeklēšanas periodu un to, ka attiecīgais Ukrainas eksportētājs pārstāvēja 100 % no Ukrainas eksporta uz Savienību, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz datiem, kas tika savākti un pārbaudīti vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā (sk. 77. līdz 83. apsvērumu).
1.3. Eksporta cena
(45)
Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cena, kuri nesadarbojās, tika balstīta uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz tiem statistikas datiem par importu, kuri Komisijai bija pieejami (t. i., 14. panta 6. punkta datubāzi) un kuri bija aprēķināti kā vidējie svērtie rādītāji.
(46)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta cenas tika balstītas uz cenu, par kādu importētie ražojumi pirmo reizi tika tālāk pārdoti neatkarīgam pircējam.
1.4. Salīdzinājums
(47)
Tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums tika veikts, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atbilstīgos gadījumos tika veiktas korekcijas attiecībā uz kravas un transporta izmaksām, un tās tika veiktas vienmēr, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kas savākti no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās.
(48)
Attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, tika salīdzināta vidējā svērtā normālā vērtība un vidējā svērtā eksporta cena, kas tika noteikta, pamatojoties uz ziņotajiem un pārbaudītajiem datiem, kuri salīdzināti, izmantojot EXW cenas katram ražojuma veidam vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atbilstīgos gadījumos tika veiktas korekcijas, kuru apjoms sasniedza 5,9 %, attiecībā uz kravu un transporta izmaksām, un tās tika veiktas vienmēr, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
1.5. Dempinga starpība
(49)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis indikatīvais salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings. Tā kā šī uzņēmuma imports apjoms bija neliela daļa no Ķīnas kopējā importa apjoma, konstatējumi attiecībā uz šo uzņēmumu netiek uzskatīti par reprezentatīviem visai ĶTR.
(50)
Attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Ievērojot to, ka sadarbība nenotika, salīdzinājums pa ražojuma veidiem nebija iespējams. Tā vietā salīdzinājums bija jābalsta uz statistikas datiem, kā skaidrots 44. un 45. apsvērumā. No šā salīdzinājuma redzams, ka pastāv indikatīva dempinga starpība 11,5 % apmērā.
1.6. Dempinga turpināšanās iespējamība - ĶTR
(51)
Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni, izmeklēšanas laikā nebija pieejama informācija par Ķīnas iekšzemes tirgu. Ķīnas eksportētājs, kurš sadarbojās, bija izveidots, lai ražotu tikai Savienības tirgum, un informācija par iekšzemes situāciju tam nebija pieejama.
(52)
Konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību bija jābalsta galvenokārt uz informāciju, kas bija pieejama termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un informāciju, kas bija pārbaudīta un publicēta saistībā ar 2010. gada jūnija turpināmības pārbaudi, ko veica ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija (“ASV turpināmības pārbaude”) (14), kuru Komisija uzskatīja par šajā izmeklēšanā būtisku.
a) Importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas
(53)
Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un Ķīnas importa samazinājumu attiecīgajā periodā, kā konstatēts turpmāk (sk. 106. apsvērumu), termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šim imports joprojām bija ievērojama Savienības tirgus daļa (aptuveni 15-20 %), un tā cenas šajā pašā periodā bija gandrīz par 20 % mazākas nekā Savienības cenas (sk. 109. apsvērumu).
(54)
Ņemot vērā ievērojamo tirgus daļu un ievērojamo cenu samazinājumu TBPIP laikā, ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, imports ievērojamos apjomos turpinātu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari.
b) Ražošanas jauda un neizmantotā jauda - ĶTR
(55)
ASV turpināmības pārbaudē publicētie dati parāda nozīmīgu ĶTR jaudu, kura ir vienāda ar aptuveni 80 % no Savienības patēriņa (2009. gads). Komisija nekonstatēja jaunāku informāciju, kas būtu pretrunā ASV izmeklēšanas iestādes savāktajai informācijai. Ņemot vērā, ka sadarbība nenotika, nebija iespējams precīzi noteikt neizmantoto jaudu.
(56)
Pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, ĶTR esošo ražotāju skaits saglabājās augstā līmenī. Tāpēc ĶTR netika konstatētas ražošanas jaudas samazināšanās pazīmes.
(57)
Turklāt, pamatojoties uz informāciju, ko Komisija ieguva no ASV turpināmības pārbaudes un ko apstiprināja šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, papildu jaudu ir viegli iespējams īstenot, lai apmierinātu pieprasījuma palielinājumu, jo ražošana ir atkarīga galvenokārt no darbaspēka. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka ražotāji, kas izgatavo ne tikai minēto ražojumu, bet arī citus ražojumus, atkarībā no pieprasījuma varēja vienkārši pārslēgties no citu ražojumu izgatavošanas uz attiecīgā ražojuma izgatavošanu. Tāpēc, ja tiktu atcelta antidempinga maksa, Ķīnas ražotāji visticamāk varētu palielināt savu gludināmo dēļu ražošanu relatīvi ātri, neveicot būtiskus ieguldījumus.
(58)
Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka ĶTR ir pieejama vismaz potenciāli augsta jauda, ko varētu novirzīt uz Savienības tirgu, ja antidempinga pasākumi netiktu turpināti.
c) Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcīgums
(59)
Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un to, ka nav pieejami ticami dati, nebija iespējams veikt cenu salīdzināšanu attiecībā uz importu uz Savienību un citiem trešo valstu eksporta tirgiem, ne arī Ķīnas iekšzemes cenām. No šā indikatīvā salīdzinājuma, kas balstīts uz pieejamiem faktiem, redzams, ka importam no Ķīnas vidējās cenas bija ievērojami mazākas nekā Savienības cenas (sk. 109. apsvērumu). Tāpēc tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs cenas ziņā.
(60)
Turklāt, balstoties uz ASV turpināmības pārbaudes konstatējumiem, attiecībā uz kuriem netika atrasta pretēja informācija, var uzskatīt, ka Savienība pašlaik ir lielākais eksporta tirgus Ķīnas ražotājiem. Otrais lielākais eksporta tirgus - ASV - saglabājas slēgts Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo antidempinga maksājumi ir būtiski un nesen tie tika pagarināti līdz 2015. gadam.
(61)
Ķīnas importa relatīvi stabilā un ievērojamā tirgus daļa, kas pastāv, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, norāda, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Savienība joprojām ir pievilcīgs eksporta tirgus. ASV tirgus, otrā lielākā eksporta tirgus, aizvēršana liecina, ka trešo valstu tirgiem absorbēšanas spēja ir ierobežota. Tāpēc, ja tiktu atcelti attiecībā uz ĶTR spēkā esošie antidempinga pasākumi, Savienības tirgus varētu kļūt par Ķīnas ražotāju eksportētāju mērķi.
d) Iepriekšējā rīcība
(62)
Saistībā ar ASV turpināmības pārbaudi savāktā informācija parāda, ka Ķīnas ražotāji lielā mērā ir orientēti uz eksportu. Šķiet, ka to daļēji apstiprina šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi, ka tikai viens ražotājs eksportētājs aktīvi nedarbojās Ķīnas iekšzemes tirgū, bet bija pievērsies tikai eksportam.
(63)
ASV veiktā antidempinga pasākumu paplašināšana, kas notika pēc ASV turpināmības pārbaudes, norāda, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga prakse citos tirgos var tikt pārnesta uz Savienības tirgu, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.
(64)
Arī Ķīnas eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co, kurš iepriekš guva labumu no nodokļa likmes 0 %, rīcību var uzskatīt par pārliecinošu norādi uz Ķīnas eksportētāju iespējamo rīcību tad, ja nodokļi tiktu atcelti. Since Hardware, kas ir viens no lielākajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, palielināja savu tirgus daļu Savienības tirgū apjoma ziņā par aptuveni 64 %, tam konstatētais dempings ir aptuveni 52 %, un tā cenas ir par 16 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (15). Ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu un ĶTR pieejamo jaudu, šī iepriekšējā rīcība norāda, ka tad, ja tiktu atcelti pasākumi, imports par dempinga cenām varētu atkārtoties lielos apmēros.
1.7. Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību - ĶTR
(65)
Balstoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, var secināt, ka, ņemot vērā nozīmīgo ražošanas jaudu, kas pieejama ĶTR, Ķīnas ražotāju spēju strauji palielināt savus ražošanas apjomus un tos novirzīt eksportam, ievērojamo dempinga līmeni un šā eksporta cenu samazinājumu, un Savienības tirgus pievilcīgumu šādam eksportam, ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, palielinātos gludināmo dēļu eksports par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību.
2. Dempings - termiņbeigu pārskatīšana - Ukraina
2.1. Vispārīgas piezīmes
(66)
Ukrainas gadījumā vienīgais zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, tāpēc bija jāizmanto pieejamie fakti. Ņemot vērā sakritību starp termiņbeigu pārskatīšanas un starpposma pārskatīšanas periodu un to, ka Ukrainas eksportētājs pārstāvēja 100 % importa no Ukrainas, pēc vienošanās ar minēto ražotāju termiņbeigu pārskatīšanā kā pieejamie fakti tika izmantoti starpposma pārskatīšanas vajadzībām savāktie un pārbaudītie dati.
2.2. Konstatējumi
(67)
Termiņbeigu pārskatīšana kā pieejamie fakti tika izmantoti starpposma pārskatīšanas konstatējumi, kas aprakstīti 6. sadaļā.
2.3. Dempinga starpība
(68)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings.
2.4. Dempinga turpināšanās iespējamība
(69)
Attiecībā uz dempinga atkārtošanās iespējamību tika analizēti šādi elementi: par dempinga cenām no Ukrainas veiktā importa apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcīgums, Ukrainas ražotāja ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kas pieejama eksportam.
a) Importa par dempinga cenām no Ukrainas apjoms un cenas
(70)
Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 %. Atbilstīgā tirgus daļa nedaudz palielinājās - no 8 % 2008. gadā līdz 10 % termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(71)
Visā attiecīgajā periodā importa cenu tendence bija tāda pati kā Savienības ražošanas nozares cenu tendence Savienības tirgū. Kopumā no 2008. gada līdz termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa cenas palielinājās par 14 %.
b) Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcīgums
(72)
Attiecīgajā periodā Ukrainas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas nekā tās cenas Savienības tirgū. Cenu starpība pārsniedza 10 % no eksporta cenu līmeņa termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(73)
Ukrainas eksporta cenas uz trešajām valstīm kopumā bija zemākas nekā cena Ukrainas eksportam uz Savienību, un tas ļauj secināt, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo Savienības tirgus var radīt lielāku peļņu.
c) Ukrainas ražotāja ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kas pieejama eksportam
(74)
Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai neliela daļa no Ukrainas ražošanas jaudas bija pieejama eksportam.
(75)
Saskaņā ar izmeklēšanas laikā savākto informāciju, netiek prognozēts, ka Ukrainas jauda varētu vēl pieaugt. Tāpēc nepastāv iespējamība, ka tad, ja tiktu atcelti pasākumi, eksports uz Savienību pieaugtu.
d) Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību - Ukraina
(76)
Ņemot vērā iepriekšminēto, jo īpaši konstatējumus attiecībā uz gaidāmo jaudas attīstību, tika uzskatīts, ka nepastāv iespējamība, ka Ukrainas ražotājs eksportētājs atsāks eksportēt uz Savienības tirgu tādus apjomus par dempinga cenām, kuri ir kaitējoši īsā un vidējā termiņā, ja pasākumi tiktu atcelti.
3. Dempings - starpposma pārskatīšana - Ukraina
3.1. Normālā vērtība
(77)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīga ražojuma kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem bijis reprezentatīvs, t. i., vai kopējais šādas pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz minēto, Ukrainas ražotāja, kurš sadarbojās, iekšzemes pārdošana uzskatāma par kopumā reprezentatīvu.
(78)
Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.
(79)
Par katru ražojuma veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdeva iekšzemes tirgū un kas ir identisks vai salīdzināms ar ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, tika pārbaudīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomi tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida kopapjoms, kas starpposma pārskatīšanas periodā pārdots neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, bija vismaz 5 % no salīdzināmā eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma.
(80)
Vēlāk, par katru ražojuma veidu nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū, tika pārbaudīts, vai ir uzskatāms, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(81)
Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no attiecīgā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz tādu faktisko cenu iekšzemes tirgū, kura aprēķināta kā vidējā svērtā cena visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir bijusi rentabla.
(82)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % no šā veida pārdošanas kopapjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida tās pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu, kura bijusi rentabla un veikta starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(83)
Nerentablajiem ražojuma veidiem normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 2. panta 6. punktu. Normālo vērtību aprēķināja, Ukrainas ražotāja ražošanas izmaksām termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas, kas radušās parastajās tirdzniecības operācijās, un vidējo svērto peļņu, kas iegūta no rentablajiem ražojuma veidiem.
3.2. Eksporta cena
(84)
Tā kā Ukrainas ražotājs eksportētājs eksporta preču pārdošanu uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.
3.3. Salīdzinājums
(85)
Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums tika veikts, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, apstrādes un papildu izmaksām, iesaiņošanas, kredīta un banku maksām un komisijām visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
3.4. Dempinga starpība
(86)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šīs salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings.
4. Jauno apstākļu ilglaicīgums - Ukraina
(87)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgiem.
4.1. Jauno apstākļu ilglaicīgums
(88)
Ukrainas ražotājs ir pārstrukturējis savu pārdošanas organizāciju tā, ka kopš 2010. gada decembra visi darījumi, kad attiecīgais ražojums tika pārdots eksportam uz Savienību, ir veikti tieši ar neatkarīgu pircēju, neiesaistot nevienu saistītu pārdošanas uzņēmumu. Tāpēc, ņemot vērā šos jaunos apstākļus, eksporta cenu aprēķins tika koriģēts.
(89)
Šīs pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām, jo saistītā uzņēmuma iepriekš veiktie uzdevumi tika reāli nodoti Ukrainas ražotājam aptuveni uz gadu. Netika konstatētas norādes uz to, ka pārdošanas struktūrā nākotnē būtu iespējamas pārmaiņas. Tāpēc tiek secināts, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(90)
Tiek lēsts, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 20-30 ražotāju. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(91)
Savienības ražošanas nozares gada produkcija tika aplēsta, pamatojoties uz 1. apsvērumā minētās izmeklēšanas konstatējumiem attiecībā uz Ķīnas ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co gludināmo dēļu importu un datiem, ko sniedza tie Savienības ražotāji, kuri sadarbojās. Kā minēts 65. apsvērumā Padomes Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1243/2010, ar kuru nosaka antidempinga pasākumus iepriekšminētā ražotāja eksportētāja importam, var lēst, ka kopējais gludināmo dēļu saražotais gada apjoms Savienībā 2009. gadā pārsniedza 5 miljonus gabalu. Cita informācija nebija pieejama, tādējādi tika uzskatīts, ka ir pamatoti pieņemt, ka kopējais Savienības produkcijas gada apjoms pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas attiecīgā perioda sākumā (2008. gadā) sasniedza 5 miljonus gabalu. Produkcijas apjoma izmaiņas attiecīgajā periodā tika noteikts, pamatojoties uz tendencēm to Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, ražošanas apjomā. Šādi noteiktais Savienības produkcijas apjoms sasniedza aplēstu rādītāju, proti, 5,2 miljonus gabalu TBPIP laikā.
(92)
Kā norādīts 20. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas pārstāvēja vairāk nekā 40 % no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Šie atlasītie ražotāji atbildēja uz anketas jautājumiem.
(93)
Turklāt vēl četri Savienības ražotāji iesniedza pamatinformāciju par savu produkciju un pārdošanas datus.
(94)
Tika konstatēts, ka iepriekšminētie septiņi Savienības ražotāji ražo vairāk nekā 55 % no Savienības kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas.
(95)
Savienības gludināmo dēļu tirgum ir raksturīgi galvenokārt mazi un vidēji ražotāji, kas atrodas vairākās dalībvalstīs, tostarp Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Spānijā un Vācijā.
E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
(96)
Tā kā Ukrainā ir tikai viens ražotājs eksportētājs, Savienības patēriņš un daži no makroekonomikas rādītājiem ir sniegti indeksa vai intervālu veidā, lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu nodrošinātu konfidencialitāti.
1. Patēriņš Savienībā
(97)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kā aprakstīts 100. apsvērumā, un importa apjomu, kas reģistrēts 14. panta 6. punkta datubāzē.
(98)
Attiecībā uz importa apjomu no ĶTR dati, ko sniedza vienīgais Ķīnas ražotājs, kurš sadarbojās, nebija izmantojami, lai ekstrapolētu kopējo importa apjomu no ĶTR, jo šie dati attiecās tikai uz ļoti nelielu daļu no kopējā importa no ĶTR. Tāpēc kopējais importa apjoms saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Attiecīgie KN kodi Eurostat informācijā aptver ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus, tāpēc Eurostat netika uzskatīts par piemērotu avotu, pēc kura noteikt importa apjomu no ĶTR. Tāpēc, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju ārkārtīgi zemo sadarbības līmeni un to, ka nesaistītie importētāji nesadarbojās, vienīgais ticamais statistikas datu avots importa apjoma noteikšanai bija 14. panta 6. punkta datubāzes informācija. Importa apjoms, kas reģistrēts 14. panta 6. punkta datubāzē, ir paziņots tikai kilogramos, tāpēc dati bija jāizsaka gabalos (vienībās), izmantojot koeficientu, kas vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā tika noteikts importam no Ukrainas. Tas tika uzskatīts par pamatotu, jo Ķīnas uzņēmuma, kurš sadarbojās, imports nebija reprezentatīvs, turklāt, kā norādīts 36. apsvērumā, ĶTR normālās vērtības noteikšanai Ukraina arī tika izmantota par analogo valsts, tāpēc dati tika uzskatīti par reprezentatīviem Ķīnas importa līmeņa noteikšanai.
(99)
No Ukrainas veiktā importa gadījumā tika izmantoti pārbaudītie dati, kas bija ziņoti atbildēs uz anketas jautājumiem vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā. Lai gan starpposma izmeklēšanas periods bija noteikts no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam un tādējādi neaptvēra termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda pirmo ceturksni, tika konstatēts, ka minētā informācija tomēr ir derīga importa apjomu noteikšanai. Minētā informācija patiešām bija pārbaudīta, un tika konstatēts, ka tā ir precīza un reprezentatīva, lai termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā to izmantotu Ukrainas izcelsmes importa apjoma noteikšanai.
(100)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi Savienības tirgū tika aplēsti, ekstrapolējot septiņu Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas apjoma un kopējā pārdošanas apjoma attiecību pret Savienības ražošanas nozares kopējo aplēsto produkcijas apjomu katram attiecīgā perioda gadam.
(101)
Pamatojoties uz to, Savienības patēriņš no 2008. gada līdz TBPIP samazinājās par 11 %. Precīzāk, iespējamais pieprasījums no 2008. gada līdz 2009. gadam samazinājās par 7 procentu punktiem, bet pēc tam no 2009. gada līdz 2010. gadam tas palielinājās par 9 procentu punktiem. TBPIP laikā Savienības patēriņš bija 9 līdz 10 miljoni gabalu, kas atbilst samazinājumam par 13 procentu punktiem salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.
1. tabula
Apjoms
(tūkst. gab.)
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Patēriņš
10 000-11 000
9 000-10 000
10 000-11 000
9 000-10 000
Indekss
100
93
102
89
Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, atbildes uz anketas jautājumiem
2. Imports no attiecīgajām valstīm
(102)
Sākotnējā izmeklēšanā 2007. gadā tika secināts, ka ĶTR un Ukrainas izcelsmes imports tika novērtēts kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvs novērtējums bija atbilstīgs arī pašreizējai termiņbeigu pārskatīšanai.
(103)
Saistībā ar to tika konstatēts, ka dempinga starpība, kas bija noteikta importam no ĶTR, bija virs de minimis līmeņa (11,5 %), kā noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā. Attiecībā uz importu no Ukrainas netika konstatēts ne dempings TBPIP laikā, ne iespējamība, ka dempings varētu atkārtoties. Pamatojoties uz to, imports no Ukrainas būtu jānošķir no importa no ĶTR, jo nav izpildīti pamatregulas 3. panta 4. punktā paredzētie kritēriji.
3. Imports no ĶTR
3.1. Apjoms un tirgus daļa
(104)
Kā minēts 98. apsvērumā, ņemot vērā ārkārtīgi zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, kopējais ĶTR izcelsmes importa apjoms saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika noteikts, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzē pieejamo informāciju.
(105)
Pamatojoties uz to, attiecīgā ražojuma imports no ĶTR samazinājās absolūtajos skaitļos no 4-4,5 miljoni gabalu 2008. gadā līdz 1,5-2,0 miljoni gabalu TBPIP laikā - attiecīgajā periodā tas bija 59 % samazinājums. Šis samazinājums bija īpaši nozīmīgs no 2010. gada līdz TBPIP, kad imports no ĶTR samazinājās no 3-3,5 miljoni 2010. gadā līdz 1,5-2,0 miljoni gabalu TBPIP laikā, proti, par 36 procentu punktiem. Šī samazināšanās sakrīt ar atkārtota antidempinga maksājuma noteikšanu uzņēmumam Since Hardware 2010. gada decembrī (sk. 64. apsvērumu).
(106)
Kaut arī attiecīgajā periodā Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās par 22 procentu punktiem, tomēr TBPIP laikā tā tirgus daļa bija ievērojama, t. i., 15-20 %.
2. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Tā importa apjoms no ĶTR, kuram tiek piemēroti pasākumi (tūkst. gab.)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Indekss
100
73
76
40
Tā importa no ĶTR tirgus daļa, kuram tiek piemēroti pasākumi
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Avots: 14. panta 6. punkta datubāze
3.2. Cenas un cenu samazinājums
(107)
Ņemot vērā ārkārtīgi zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, vidējā importa no ĶTR cena saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pamatojoties uz informāciju 14. panta 6. punkta datubāzē. Ievērojot iepriekšminēto metodiku (sk. 104. apsvērumu), tur reģistrētā informācija tika pārvērsta “cenā par gabalu”. Importa cenas, kas tika noteiktas saskaņā ar minēto metodiku, palielinājās no 7,0 EUR par gabalu 2008. gadā līdz 8,2 EUR par gabalu TBPIP laikā, t. i., par 17 %.
3. tabula
Tā importa cena, uz ko attiecas pasākumi (EUR par gab.)
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
ĶTR
7,0
8,3
8,4
8,2
Indekss
100
119
121
117
Avots: 14. panta 6. punkta datubāze
(108)
Lai noteiktu cenu samazinājumu TBPIP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas līdz EXW cenu līmenim (t. i., neietverot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus), tika salīdzinātas, kā noteikts iepriekš 107. apsvērumā, ar atbilstīgajām importa vidējām svērtajām CIF cenām, kas atbilstīgi koriģētas, ņemot vērā muitas nodokļus.
(109)
Izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma TBPIP laikā, salīdzinājums parāda, ka importa no ĶTR cenas bija gandrīz par 20 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
4. Imports no Ukrainas
(110)
Kā minēts iepriekš 99. apsvērumā, importa apjoms no Ukrainas un tā cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza Ukrainas ražotājs eksportētājs vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā.
(111)
Šajā tabulā ir parādīts, kā attiecīgajā periodā mainās importa no Ukrainas apjoms un tirgus daļa.
4. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Tā importa no Ukrainas apjoms, uz ko attiecas pasākumi (tūkst. gab.)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indekss
100
104
128
124
Tā importa no Ukrainas tirgus daļa, uz ko attiecas pasākumi
6 %-9 %
7 %-10 %
8 %-11 %
9 %-12 %
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem
(112)
Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 % laikā no 2008. gada līdz 2011. gadam. Ukraina varēja palielināt savu importu galvenokārt tāpēc, ka ĶTR izcelsmes gludināmo dēļu importam tika piemēroti lielāki antidempinga maksājumi. Turklāt Ukrainas antidempinga maksājuma grozījums 2010. gada jūlijā - no 9,9 % uz 7,7 % - veicināja minēto attīstību, padarot Ukrainas importu konkurētspējīgāku Savienības tirgū.
(113)
Šajā tabulā ir parādīts, kā mainās importa no Ukrainas vidējā CIF cena līdz Savienības robežai, ja spēkā ir pasākumi.
5. tabula
Tā importa cena, uz ko attiecas pasākumi (EUR par gab.)
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Ukraina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Indekss
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem
(114)
Kā parādīts iepriekš 5. tabulā, attiecīgajā periodā vidējā importa cena palielinājās par 10-15 % un TBPIP laikā gandrīz sasniedza Savienības ražošanas nozares cenu līmeni Savienības tirgū.
5. Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi
(115)
Importa apjoms no citām trešām valstīm, uz ko neattiecas pasākumi, tika noteikts, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes informāciju, datus izsakot gabalos saskaņā ar to pašu metodiku, kas tika izmantota importa apjoma no ĶTR noteikšanai, kā aprakstīts 98. apsvērumā. Tas tika uzskatīts par pamatotu, jo attiecīgie KN kodi Eurostat informācijā aptver ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus, tāpēc Eurostat netika uzskatīts par piemērotu avotu, pēc kura noteiktu importa apjomu no citām trešām valstīm.
(116)
Nākamajā tabulā ir parādīta importa dinamika no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā apjoma un tirgus daļas ziņā, kā arī šā importa vidējā cena.
6. tabula
Importa no citām trešām valstīm apjoms (tūkst. gab.)
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Turcija
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indekss
100
160-170
215-225
225-235
citas trešās valstis
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indekss
100
130-140
190-200
150-160
Visas citas valstis kopā
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indekss
100
140-150
200-210
180-190
Importa no visām citām trešajām valstīm tirgus daļa
5 % -10 %
10 %-15 %
15 %-20 %
15 %-20 %
Importa no visām citām valstīm cena (EUR par gab.)
7,7
8,1
8,2
9,0
Avots: 14. panta 6. punkta datubāze
(117)
Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā kopumā palielinājās. No 2008. gada līdz 2010. gadam tas palielinājās pat vairāk nekā divas reizes, savukārt no 2010. gada līdz TBPIP tas samazinājās. Pamatojoties uz to, importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un TBPIP laikā sasniedza 1,5-1,9 miljonus gabalu, rezultātā TBPIP laikā tirgus daļa bija robežās no 15 % līdz 20 %. Lielākā daļa šā importa bija no Turcijas, no kuras imports palielinājās no 0,3-0,5 miljoniem gabalu 2008. gadā līdz 0,8-1,0 miljoniem gabalu TBPIP laikā.
(118)
Importa no citām trešām valstīm, kurām netiek piemēroti pasākumi, vidējā cena palielinājās no 7,7 EUR par gab. 2008. gadā līdz 9,0 EUR par gab. TBPIP laikā - tas ir 17 % palielinājums.
6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(119)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaude, kas tika veikta attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ietvēra visu to ekonomikas faktoru un rādītāju novērtējumu, kuri attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(120)
Kā iepriekš minēts 20. apsvērumā, tika izmantota atlase, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(121)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, divos līmeņos tika noteikti šādi kaitējuma rādītāji:
-
makroekonomiskie rādītāji (produkcija, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un dempinga starpību apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga) tika novērtēti visas Savienības produkcijas līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri pieteicās;
-
mikroekonomiskie rādītāji (vidējā vienības cena, vienības izmaksas, krājumi, darbaspēka izmaksas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika analizēti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju.
6.1. Makroekonomiskie rādītāji
a) Produkcija
(122)
Savienības kopējā produkcija tika aplēsta, kā aprakstīts 91. apsvērumā. Pamatojoties uz to, Savienības produkcija no 2008. gada līdz TBPIP palielinājusies par 4 %. Konkrētāk, no 2008. gada līdz 2009. gadam tā samazinājās par 2 %, bet no 2009. gada līdz TBPIP palielinājās par 6 procentu punktiem, sasniedzot aptuveni 5,2 miljonus vienību.
7. tabula
tūkst. gab.
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Produkcija
5 000
4 887
5 072
5 194
Indekss
100
98
101
104
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(123)
Ražošanas jauda tika aplēsta, izmantojot septiņu Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas apjoma un kopējās jaudas attiecību pret 122. apsvērumā noteikto Savienības ražošanas nozares kopējo produkciju katrā attiecīgā perioda gadā.
(124)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palielinājusies par 17 %. Tomēr šis palielinājums ir saistīts tikai ar vienu Savienības ražotāju, bet pārējiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, attiecīgajā periodā jauda bija stabila. Izmeklēšanas konstatējumi norāda, ka daži no Savienības ražotājiem, kuri nesadarbojās, var būt slēguši savas ražošanas iekārtas, tādējādi samazinot Savienības kopējo ražošanas jaudu attiecīgajā periodā, kas nav parādīts 8. tabulā. Izmeklēšanā tika arī atklāts, ka Savienības ražošanas nozare ražojusi ne vien attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus (piemēram, veļas žāvētājus), daļēji izmantojot tās pašas ražošanas līnijas. Turklāt izmeklēšana ir parādījusi, ka Savienības ražotāji var viegli pārslēgties no attiecīgā ražojuma ražošanas uz citiem ražojumiem. Tāpēc nebija iespējams skaidri noteikt attiecīgā ražojuma ražošanas jaudu.
(125)
Jaudas izmantojums 2008. gadā bija 66 %, un TBPIP laikā tas nedaudz samazinājās, proti, līdz 58 %. Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, nebija iespējams noteikt ticamu kopējo ražošanas jaudu Savienībā. Jaudas izmantojums ir noteikts, pamatojoties uz kopējo jaudu, tāpēc šajā gadījumā arī to nevar uzskatīt par jēgpilnu kaitējuma rādītāju.
8. tabula
tūkst. gab.
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Ražošanas jauda
7 592
7 962
8 375
8 906
Indekss
100
105
110
117
Jaudas izmantojums
66 %
61 %
61 %
58 %
Indekss
100
93
92
89
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
c) Pārdošanas apjoms
(126)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika noteikts, kā iepriekš aprakstīts 100. apsvērumā. Tādējādi laikā no 2008. gada līdz TBPIP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem palielinājās par 10 %. Šis palielinājums bija īpaši nozīmīgs no 2010. gada līdz TBPIP, kad pārdošanas apjoms palielinājās par 7 procentu punktiem. Tas sakrīt ar importa no ĶTR samazināšanos, ko radīja antidempinga maksājuma noteikšana Since Hardware (Guangzhou) Co.
9. tabula
tūkst. gab.
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Pārdošana nesaistītiem pircējiem Savienībā
4 300-4 500
4 300-4 500
4 500-4 700
4 800-5 000
Indekss
100
99
103
110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
d) Tirgus daļa
(127)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare atguva tirgus daļu, kura palielinājās no 40-45 % 2008. gadā līdz 50-55 % TBPIP laikā, t. i., par 24 %. Šis palielinājums izskaidrojams galvenokārt ar patēriņa un Ķīnas importa apjoma samazinājumu un vienlaicīgo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielinājumu.
10. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Savienības ražotāju tirgus daļa
40 %-45 %
45 %-50 %
40 %-45 %
50 %-55 %
Indekss
100
107
101
124
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un 14. panta 6. punkta datubāze
e) Izaugsme
(128)
No 2008. gada līdz TBPIP samazinājās Savienības patēriņš. Vienlaikus par 10 % palielinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū un par 24 % palielinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. Līdzīgi tajā pašā laikā par 4 % palielinājās arī Savienības ražošanas nozares produkcija, vairāk nekā divas reizes palielinājās ieguldījumi (141. apsvērums) un nodarbinātība palielinājās par 10 % (129. apsvērums). Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija izaugsme.
f) Nodarbinātība
(129)
Nodarbinātība un nodarbinātības tendences Savienības kopējai ražošanas nozarei tika aplēstas, ekstrapolējot datus, kas pieejami par Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Atbilstīgi pārdošanas apjoma palielinājumam nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē no 2008. gada līdz TBPIP pieauga par 10 %.
11. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Nodarbinātība, kas saistīta ar līdzīgo ražojumu
655
672
736
722
Indekss
100
102
112
110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
g) Ražīgums
(130)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, kas mērīts kā izlaide (gabalos) uz vienu nodarbināto personu gadā, attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Tas ir saistīts ar faktu, ka ražošana pieauga mazāk nekā nodarbinātība.
12. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Ražīgums (tūkstošos gabalu uz nodarbināto)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indekss
100
95
90
94
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
h) Dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(131)
Konstatētā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Attiecībā uz faktisko dempinga starpību apmēra ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, īpaši ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, ietekmi nevar uzskatīt par nelielu.
(132)
Attiecībā uz iepriekšējā dempinga ietekmi, kaut arī iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par zināmu uzlabojumu, tie arī sniedz pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nenoturīga un neaizsargāta.
6.2. Mikroekonomiskie rādītāji
a) Cenas un citi faktori, kas ietekmē cenas
(133)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas dinamika nesaistītajiem pircējiem Savienībā parādīta šajā tabulā. Vidējās cenas attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabilas, kaut arī TBPIP laikā nedaudz palielinājās. Kā minēts iepriekš, šī palielināšanās sakrita ar antidempinga pasākumu noteikšanu uzņēmumam Since Hardware (Guangzhou) Co.
13. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Vienības cena Savienības tirgū (EUR par gab.)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indekss
100
98
100
103
Produkcijas vienības izmaksa (EUR par gab.)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indekss
100
96
101
105
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(134)
Pārdošanas cenas atspoguļo galveno izejmateriālu (t. i., tērauda) cenu tendences. Pārdošanas cenas un izmaksas attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabilas, lai gan izmaksas palielinājās mazliet vairāk nekā pārdošanas cenas, un no 2008. gada līdz TBPIP tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas cenas līdz ilgtspējas līmenim, bet, lai atgūtu tirgus daļu laikā, kad patēriņš samazinājās, bija spiesta saskaņot cenas ar zemas cenas importu no Ķīnas.
b) Darbaspēka izmaksas
(135)
Vidējās algas attiecīgajā periodā bija stabilas, bet produkcijas vienības izmaksas palielinājās par 3 % (13. tabula).
14. tabula
EUR/nodarbinātais
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Vidējā alga
20 669
19 377
19 885
20 523
Indekss
100
94
96
99
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
c) Krājumi
(136)
Krājumu apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Krājumu līmenis TBPIP laikā bija par 56 % augstāks nekā 2008. gadā.
15. tabula
tūkst. gab.
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Krājumi perioda beigās
94
137
184
146
Indekss
100
147
197
156
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
d) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(137)
Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz palielināt rentabilitāti, sākot ar 2008. gadu, kad tā atradās uz rentabilitātes sliekšņa, līdz 2009. gadam, kad tā palielinājās līdz 2 %. Tomēr rentabilitāte atkal samazinājās 2010. gadā un turpināja vēl samazināties TBPIP laikā, kad tā sasniedza - 1,7 %. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 2 %. Kā iepriekš minēts 134. apsvērumā, to galvenokārt noteica tas, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas pārdošanas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, jo tā bija spiesta piemēroties zemajām Ķīnas importa cenām, lai atgūtu savu tirgus daļu.
(138)
Ienākums no ieguldījumiem (INI), kas izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. No 2008. gada līdz 2009. gadam INI palielinājās, bet no 2009. gada līdz TBPIP tas samazinājās. INI samazinājums bija izteiktāks nekā rentabilitātes līmeņa samazinājums, jo ieguldījumi pieauga, kā parādīts 141. apsvērumā.
16. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Rentabilitāte
(% no neto pārdošanas)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indekss
100
102
99
98
INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indekss
100
200
84
22
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
e) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(139)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības, kas ir ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību un kas ir izteikta kā procenti no līdzīgā ražojuma apgrozījuma, uzlabojās atbilstīgi rentabilitātei, kura no rentabilitātes sliekšņa līmeņa 2008. gadā palielinājās līdz 5 % 2009. gadā. 2010. gadā tā samazinājās līdz 3 % un TBPIP laikā bija negatīva.
17. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Naudas plūsma
(% no apgrozījuma)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(140)
Netika konstatētas konkrētas norādes, ka Savienības ražošanas nozarei būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
f) Ieguldījumi
(141)
No 2008. gada līdz TBPIP atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā pieauga vairāk nekā divas reizes. No 2008. gada līdz 2009. gadam tie pieauga strauji. Ieguldījumu pieaugums ir skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanu, kad tika veikti ieguldījumi savā ražošanas procesā, lai panāktu lielāku konkurētspēju. No 2010. gada līdz TBPIP ieguldījumi samazinājās, bet ieguldījumu līmenis saglabājās ievērojami augstāks nekā 2008. gadā.
18. tabula
2008
2009
2010
TBPIP (2011)
Neto ieguldījumi (tūkstošos EUR)
239
504
1 046
569
Indekss
100
211
438
239
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
7. Secinājumi par kaitējumu
(142)
Makroekonomisko rādītāju analīze liecināja par uzlabojumu, jo īpaši attiecībā uz ražošanas un pārdošanas apjomu, kā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļu attiecīgajā periodā. Vienlaikus daži būtiski mikroekonomiskie rādītāji samazinājās, piemēram, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. Pārdošanas cenas nedaudz palielinājās, tomēr nevarēja sasniegt ilgtspējas līmeni un pielāgoties ražošanas izmaksu palielinājumam. Tas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Ķīnas importa tirgus daļa visā attiecīgajā periodā saglabājās liela, savukārt Ķīnas importa cenas arī bija zemas, un Savienības ražotājiem bija tām jāpieskaņojas, lai atgūtu tirgus daļu.
(143)
Tāpēc pasākumi pret ĶTR tikai daļēji bija palīdzējuši Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma.
(144)
Spriežot pēc iepriekšējās analīzes, Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies un būtisks kaitējums nav nodarīts. Tomēr, neraugoties uz acīmredzamām pozitīvām tendencēm un nozīmīgiem pārstrukturēšanas centieniem, Savienības ražošanas nozare joprojām ir nenoturīga un neaizsargāta.
F. DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(145)
Kā iepriekš minēts 51. un 52. apsvērumā, ņemot vērā zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, analīze attiecībā uz Ķīnas iekšzemes tirgu un eksportu no ĶTR uz citām trešām valstīm bija jābalsta uz pieejamo informāciju, t. i., uz informāciju, kas bija publicēta saistībā ar 2010. gada jūnija turpināmības pārbaudi, ko veica ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija (“ASV turpināmības pārbaude”).
(146)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares stāvokli raksturoja nenoturība un neaizsargātība, imports par dempinga cenām no ĶTR tai nodarīja kaitējumu.
(147)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika novērtēts imports no attiecīgās valsts, lai noteiktu, vai pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti.
2. Prognozētā importa apjoma un cenu līmeņa ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(148)
Kā minēts iepriekš, attiecībā uz importu no ĶTR pastāvēja dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti. Ja pasākumi netiktu turpināti, tad visticamāk pieaugtu attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR par cenām, kas būtu ievērojami mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Izmeklēšana ir parādījusi, ka galvenie Savienības ražošanas nozares pircēji ir mazumtirgotāji, proti, lieli lielveikali, kam ir stabilas pozīcijas dalībai sarunās un kas arvien vairāk iegādāsies gludināmos dēļus no ĶTR, kura, ļoti iespējams, ienāks tirgū, piedāvājot ļoti zemas dempinga cenas. Tāpēc cenu spiediens uz Savienības ražošanas nozari, iespējams, palielināsies, un tā būs spiesta samazināt savas cenas, dramatiski ietekmējot savu rentabilitāti, kura termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jau bija negatīva.
(149)
Tāpēc, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares nenoturīgo un neaizsargāto situāciju, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoma palielinājums un cenu ietekme varētu radīt smagus finansiālus zaudējumus un samazināt tirgus daļu.
(150)
Ķīnas eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co rīcību, kurš iepriekš guva labumu no maksājuma likmes 0 % apmērā, var uzskatīt par skaidru norādi uz iespējamo Ķīnas eksportētāju rīcību gadījumā, ja maksājumi tiktu atcelti. Tiek atgādināts, ka Since Hardware (Guangzhou) Co, kas iepriekš guva labumu no likmes 0 % apmērā (no 2007. gada aprīļa līdz 2010. gada decembrim), nozīmīgi palielināja savu eksportu par ļoti izteiktām dempinga cenām uz Savienību, kuras šajā laikposmā bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Kā minēts iepriekš, pēc antidempinga izmeklēšanas attiecībā uz šo uzņēmumu tam tika noteikts galīgais antidempinga maksājums 35,8 % apmērā. Šajā izmeklēšanā tika arī secināts, ka importa apjoms no šā uzņēmuma minētajā izmeklēšanas periodā (2009. gads) palielinājās divas reizes salīdzinājumā ar šā paša uzņēmuma importu sākotnējās izmeklēšanas periodā (2005. gads), kura beidzās 2007. gadā. Izmeklēšanā attiecībā uz Since Hardware (Guangzhou) Co tika secināts, ka rezultātā Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu.
(151)
Turklāt izmeklēšana parādīja, ka pirms šīs termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas Ķīnas ražotāji eksportētāji jau vērsās pie potenciālajiem pircējiem Savienībā ar tādu cenu piedāvājumiem, kas bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Tas parāda, ka ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumi vairs netiktu turpināti, Ķīnas ražotāji eksportētāji mēģinātu ienākt Savienības tirgū ar lielākiem daudzumiem, pazeminot savu pašreizējo cenu līmeni.
3. Savienības tirgus pievilcīgums, spēkā esošie pasākumi citās trešās valstīs un neizmantotā jauda
(152)
Kā iepriekš minēts 55.līdz 57. apsvērumā, Ķīnas gludināmo dēļu ražošanas nozare lielā mērā ir orientēta uz eksportu, un pat pēc pasākumu noteikšanas Savienība ir šīs nozares vislielākais un vispievilcīgākais tirgus.
(153)
Ķīnas ražotāju eksportētāju otrais lielākais eksporta tirgus ir ASV. Tomēr piekļuve ASV tirgum saglabājas ierobežota, jo spēkā ir stingri antidempinga pasākumi, kuri tika pagarināti līdz 2015. gadam. Tas pastiprina iespējamību, ka imports no ĶTR palielinātā apjomā varētu tikt novirzīts uz Savienības tirgu, ja pasākumi netiktu turpināti.
(154)
Saskaņā ar informāciju, ko Komisija ieguvusi no ASV turpināmības pārbaudes, ĶTR ir pieejama potenciāli būtiska neizmantota jauda, un, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti, jaudu varētu vienkārši palielināt, jo gludināmo dēļu ražošana ĶTR ir darbietilpīga, un ražošanas pieaugums neprasa nozīmīgus ieguldījumus vai īpašas prasmes. Tāpēc, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, tika secināts, ka tad, ja antidempinga pasākumi netiktu turpināti, ĶTR būtu vismaz potenciāli pieejama ievērojama neizmantota jauda, ko varētu atkal novirzīt uz Savienības tirgu.
4. Citi faktori
4.1. Imports, kas no ĶTR netika veikts par dempinga cenām
(155)
Kā minēts iepriekš, TBPIP laikā dempings netika konstatēts tikai attiecībā uz vienu Ķīnas eksportētāju, kurš sadarbojās un kura individuālā likme bija 22,7 %. Tomēr, tā kā šā uzņēmuma imports veidoja tikai minimālu daļu no Ķīnas kopējā importa apjoma, to nevarēja uzskatīt par nozīmīgu un par tādu, kas veicinājis nestabilo situāciju, kurā Savienības ražošanas nozare atradās TBPIP laikā.
(156)
Tika arī konstatēts, ka TBPIP laikā importa cenas no šā uzņēmuma nebija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenas.
4.2. Imports no Ukrainas
(157)
Kā minēts iepriekš, Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 %. Attiecīgajā periodā tas izraisīja nelielu atbilstīgā tirgus palielinājumu.
(158)
Tomēr vidējā svērtā importa cena no 2008. gada līdz TBPIP palielinājās par 14 % un sasniedza to pašu cenu līmeni, kā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū TBPIP laikā.
(159)
Tāpēc Savienības ražošanas nozares neaizsargāto situāciju nevar saistīt ar gludināmo dēļu importu no Ukrainas. Tāpat arī nav domājams, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, imports no Ukrainas veicinātu kaitējuma atkārtošanos.
4.3. Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi
(160)
Importa apjoms no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās, bet no 2010. gada līdz TBPIP nedaudz samazinājās. Tajā pašā laikā šis importa apjoma palielinājums arī izraisīja tirgus daļas palielinājumu no 5-10 % līdz 15-20 %.
(161)
Lai gan citu trešo valstu importa cenu līmenis bija zemāks nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas, tas bija augstāks nekā vidējā cena importam no ĶTR, kas noteikta šajā izmeklēšanā.
(162)
Neraugoties uz iepriekš minēto, Ķīnas imports par dempinga cenām varētu ievērojami palielināties, un cenas būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Izmeklēšanā tika atklāts, ka ĶTR importa vidējās cenas bez antidempinga maksājuma bijušas par aptuveni 20 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Tādējādi ir gaidāms, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, Ķīnas importam Savienības tirgū cenas būtu zemākas nekā citu trešo valstu izcelsmes importa vidējā cena, kā tas jau notika TBPIP laikā. Tāpēc tika secināts - lai gan importam no trešo valstu tirgiem ir zināma ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tas nevar mainīt secinājumu par to, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, Ķīnas imports par dempinga cenām, kas rada kaitējumu, varētu atkārtoties.
4.4. Patēriņa samazinājums
(163)
Tiek noradīts, ka šķietamais patēriņa samazinājums no 2010. gada līdz TBPIP ir skaidrojams ar to, kā importa samazinājums, kuru izraisīja antidempinga pasākumu noteikšana pret uzņēmumu Since Hardware (Guangzhou) Co., ietekmēja statistiku. Šajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare varēja palielināt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tāpēc patēriņa samazinājums nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli.
5. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(164)
Izmeklēšanā tika konstatēta kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti.
(165)
Ņemot vērā gan līmeni, kādā Ķīnas ražotāji eksportētāji turpināja īstenot dempingu, gan Savienības tirgus pievilcīgumu, gan Ķīnas ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co iepriekšējo rīcību, kas tika pierādīta izmeklēšanā, kura tika beigta 2010. gada decembrī, gan Ķīnas ražotāju iespēju viegli palielināt jaudu gadījumā, ja palielinātos pieprasījums, gan Ķīnas ražotāju stingro orientēšanos uz eksportu, gan arī viņu cenu noteikšanas stratēģiju, gadījumā, ja pasākumi netiktu turpināti, Savienības ražošanas nozare varētu saskarties ar Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājumu, kas būtu ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Šādā gadījumā gaidāms, ka ne tikai pasliktinātos jau pašlaik rentabilitātes ziņā sarežģītais Savienības ražošanas nozare stāvoklis, bet varētu tikt neitralizēti arī daži nesenie Savienības ražošanas nozares kopējās darbības uzlabojumi.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(166)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes gludināmo dēļu importu pēc šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem būtu pretrunā ar Savienības interesēm kopumā. Savienības interešu noteikšana tika balstīta uz visu dažādo iesaistīto interešu novērtējumu. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(167)
Šī izmeklēšana ir pārskatīšana, kurā tiek analizēta situācija, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā. Tāpēc tā ir iespējams novērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz personām, uz kurām tie attiecas.
(168)
Tiek arī norādīts, ka tiek ierosināts izbeigt antidempinga procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu, kas palielina trešo valstu importa piekļuvi Savienības tirgum bez ierobežojumiem.
(169)
Pamatojoties uz šo, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāvēja nepārvarami iemesli, lai secinātu, ka Savienības interesēs nav turpināt pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(170)
Ir pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare ir dzīvotspējīga nozare. To apstiprina nozares ekonomiskā stāvokļa labvēlīgā attīstība attiecīgajā periodā, kura daļēji skaidrojama ar to, ka nozare centās uzlabot konkurētspēju un ka spēkā bija konkrētie pasākumi. Ir pamatoti cerēt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pasākumu turpināšanas. Ja netiktu turpināti pasākumi attiecībā uz importu no ĶTR, iespējams, Savienības ražošanas nozare ciestu būtisku kaitējumu, ko izraisītu ĶTR veiktais nozīmīga apjoma imports par dempinga cenām, kas secīgi izraisītu nopietnu finanšu situācijas pasliktināšanos, ņemot vērā cenu samazinājuma starpības, kas tika noteiktas TBPIP laikā. Jau šobrīd negatīvā rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un krājumi turpinās samazināties un galu galā varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares izzušanu.
(171)
Attiecīgi tiek secināts, ka antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz ĶTR noteikti būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Citu personu intereses
(172)
Neviens no 15 importētājiem/tirgotājiem, ar kuriem tika nodibināti kontakti, nesadarbojās. Neviena no citām iespējamajām ieinteresētajām personām izmeklēšanas laikā nepieteicās. Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi varētu būtiski ietekmēt attiecīgā ražojuma importētājus vai patērētājus. Šajā kontekstā var pamatoti uzskatīt, ka galvenie pircēji, t. i., lieli lielveikali, varēs pārnest antidempinga maksājumu dēļ radītu cenu pieaugumu uz galapatērētāju, būtiski neietekmējot patērētāja uztveri.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(173)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas skaidri norādītu, ka pasākumu turpināšana attiecībā uz ĶTR būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(174)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu, bet attiecībā uz Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu - atcelt. Tām tika dots arī laiks iesniegt piezīmes.
(175)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2.un 3. punktu būtu jāturpina antidempinga pasākumi, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam, un būtu jābeidz piemērot spēkā esošos antidempinga maksājumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes, patlaban ar KN kodiem ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00 (TARIC kodi 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 un 8516900051 klasificētu gludināmo dēļu - brīvi stāvošu vai uzmontējamu, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar virsmas ventilāciju, ietverot piedurkņu gludināmos dēļus, vai bez šiem elementiem - un to svarīgāko daļu, t. i., kāju, virsmas un gludekļa paliktņu, importam.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, attiecībā uz ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Ražotājs
Maksājuma likme (%)
TARIC papildu kods
Ķīnas Tautas Republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Visi pārējie uzņēmumi
42,3
A999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu un atceļ antidempinga pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 noteikti attiecībā uz Ukrainu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 15. jūlijā