NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1205/2013
(2013. gada 26. novembris),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 28. februārī, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes solārā stikla importu Savienībā.
(2)
Izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad 2013. gada 15. janvārīEU ProSun Glass (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības solārā stikla produkcijas kopapjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekami pamatotiem, lai sāktu izmeklēšanu.
(3)
Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, Komisija tika informēta par to, ka ražojums paziņojuma par procedūras sākšanu 2. punktā bijis definēts nepareizi. Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālajā vēstnesī tika publicēts paziņojuma par procedūras sākšanu labojums (3), kurā nelielā kļūda bija izlabota.
(4)
Komisija 2013. gada 27. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4), paziņoja par paralēlas antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes solārā stikla importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu.
1.2. Reģistrācija
(5)
Kopā ar sūdzību tika saņemts pieprasījums reģistrēt solārā stikla importu no attiecīgās valsts, bet vēlāk, 2013. gada 2. oktobrī, tas tika atsaukts.
1.3. Personas, uz kurām attiecas procedūra
(6)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR, importētājus, tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un ĶTR iestādes. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Komisija informēja par procedūras uzsākšanu arī ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un aicināja tos piedalīties.
1.3.1. Atlase
a) Savienības ražotāju atlase
(7)
Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozari šobrīd veido septiņi aktīvi eksportētāji, no kuriem divi ir MVU. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Izlasē bija iekļauti četri Savienības ražotāji, par kuriem Komisijai pirms izmeklēšanas sākuma bija zināms, ka tie ražo solāro stiklu. Komisija izlasi izvēlējās, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu laikā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 50 % no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Komisija par ierosināto Savienības ražotāju izlasi informēja ieinteresētās personas ar informatīvu dokumentu, kas pieejams ieinteresētajām personām. Komisija arī nosūtīja vēstuli Savienības ražotājiem, informējot tos par ierosināto izlasi. Turklāt ieinteresētās personas paziņojumā par procedūras sākšanu bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi.
(8)
Arī kāds MVU pauda interesi tikt iekļauts izlasē. Komisija nolēma iekļaut to izlasē kopā ar citu uzņēmumu, jo šim citam uzņēmumam bija lielāka pārdošanas apjoma daļa, un izslēgt no izlases uzņēmumu ar viszemāko pārdošanas apjomu. Par pagaidu izlasi netika saņemtas nekādas citas piezīmes. Rezultātā Komisija pievienoja divus uzņēmumus sākotnēji ierosinātajai izlasei un izslēdza no tās vienu citu uzņēmumu.
(9)
Visbeidzot, pēc pārbaudes apmeklējumiem Komisija nolēma izslēgt vienu no pieciem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, jo tika konstatēts, ka šis uzņēmums nav Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvs. Tas bija uzņēmums darbības sākuma posmā (atšķirībā no visas Savienības ražošanas nozares kopumā), un tādējādi rentabilitātes tendence nebūtu sniegusi patiesu priekšstatu par stāvokli Savienības ražošanas nozarē.
(10)
Rezultātā Komisija beigās izveidoja izlasi no četriem Savienības ražotājiem. Galīgā izlase pārstāv 79 % no Savienības nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū. Tādējādi tiek uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.
(11)
Trīs no septiņiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz pamatregulas 19. pantu, pieprasīja neizpaust viņu identitāti. Tie apgalvoja, ka to identitātes atklāšana varētu izraisīt ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi uz to uzņēmējdarbību. To pieprasījums tika pārbaudīts un atzīts par pamatotu. Turklāt, ņemot vērā Savienības ražotāju ierobežoto skaitu, tika nolemts neizpaust arī to Savienības ražotāju nosaukumus, kuri netika pieprasījuši anonimitāti, jo tādējādi netieši varētu tikt atklāta citu ražotāju identitāte. Tomēr uzņēmuma Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“GMB/IF”) identitāte jau ir zināma, jo tas publiski paziņoja, ka ir viens no sūdzības iesniedzējiem.
b) Nesaistīto importētāju atlase
(12)
Lai Komisija varētu lemt, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(13)
Četri nesaistīti importētāji sniedza atbildes atlases veidlapā, kas bija pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu, bet tikai divi importētāji iesniedza atbildes uz jautājumiem konkretizētās aptaujas anketā. Tā kā sadarbojās neliels importētāju skaits, atlasi neuzskatīja par vajadzīgu.
c) Ražotāju eksportētāju atlase
(14)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta atlase dempinga noteikšanai. Lai Komisija varētu lemt, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, ražotājus eksportētājus aicināja paziņot par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.
(15)
Divpadsmit Ķīnas ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas pārstāv vairāk nekā 95 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību šajā laikposmā, sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē.
(16)
Pamatojoties uz saņemto informāciju un saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izveidoja pagaidu izlasi no pieciem ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo solārā stikla eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt.
(17)
Visas ieinteresētās personas, kā arī ĶTR iestādes, tika informētas par ierosināto izlasi un aicinātas izteikt piezīmes. Izanalizējot saņemtās piezīmes, Komisija nolēma saglabāt ierosināto piecu uzņēmumu izlasi, un visas ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas par galīgo izlasi.
(18)
Pēc tam izmeklēšanā atklāja, ka divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija norādījuši pārāk lielu eksporta apjomu uz Savienību un tādējādi tikuši iekļauti izlasē nepamatotu iemeslu dēļ. Tāpēc abus uzņēmumus izslēdza no izlases pēc tam, kad tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Kad Komisija bija pienācīgi izvērtējusi uzņēmumu iesniegtās piezīmes, tā secināja, ka minētie uzņēmumi nav snieguši nepareizus datus ar nodomu, un nolēma, ka tie arī turpmāk būtu jāuzskata par personām, kas sadarbojas, pamatregulas 18. panta nozīmē.
(19)
Pēc šo uzņēmumu izslēgšanas tika apsvērta citu ražotāju eksportētāju iekļaušana izlasē. Tomēr, ņemot vērā faktu, ka abi uzņēmumi tika izslēgti no izlases vēlā izmeklēšanas posmā, tika uzskatīts, ka tas nav iespējams, jo tas varētu apdraudēt izmeklēšanas pabeigšanu noteiktajā termiņā.
(20)
Tāpēc pārskatītā solārā stikla ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu izlase ir šāda:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd. un saistītie uzņēmumi (“Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (“Xinyi”) un tā saistītais tirgotājs;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. un saistītie uzņēmumi (“Hehe Group”).
(21)
Komisija koriģēja attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopapjomu no ĶTR pēc tam, kad tika informēta to, ka divi ražotāji eksportētāji ir norādījuši pārāk lielu eksporta apjomu (skatīt iepriekš 18. apsvērumu). Galīgā izlase pārstāv vairāk nekā 50 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Savienību laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim, kā to paziņojuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tāpēc to uzskata par reprezentatīvu attiecībā uz solārā stikla eksporta apjomiem no ĶTR uz Savienību.
d) Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi
(22)
Komisija nosūtīja anketas visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri to bija pieprasījuši, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, nesaistītiem importētājiem un to apvienībām, kā arī lietotājiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos.
(23)
Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no četriem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, no visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem Savienības importētājiem un 12 lietotājiem.
(24)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos vai uzņēmumu grupās.
(a)
Ražotāji Savienībā:
-
GMB/IF un citi uzņēmumi, uz kuriem attiecas konfidencialitātes režīms.
(b)
Importētāji:
-
Vetrad NV, Nīderlande.
(c)
Lietotāji:
-
Sunerg Solar SRL, Itālija.
(d)
Ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Izlasē iekļautie uzņēmumi:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (“Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd un Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (“Xinyi Group”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), un Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (“Hehe Group”).
-
Uzņēmums, kam piemēro atsevišķu novērtējumu:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd (“Henan Yuhua”).
(e)
Ražotājs analogajā valstī:
-
Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, ja tirgus ekonomikas režīms, kā definēts pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā, netiktu piešķirts, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz Turcijas kā analogās valsts datiem, tika veikta pārbaude šādā uzņēmumā:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turcija.
1.3.2. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(25)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(26)
Ražojums, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, ir solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3) (“attiecīgais ražojums”).
(27)
Attiecīgais ražojums šobrīd atbilst KN kodam ex 7007 19 80.
(28)
Solārais stikls ir viens no kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu, kā arī karstā ūdens sagatavošanai paredzēto plakano termokolektoru ražošanas komponentiem.
2.2. Līdzīgais ražojums
(29)
Izmeklēšanas rezultāti liecināja, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR vietējā tirgū, ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un ražojumam, ko ražo un pārdod par analogo valsti uzskatītās Turcijas vietējā tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī pamatizmantojums. Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par “līdzīgiem ražojumiem” pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
2.3. Apgalvojumi par ražojumu klāstu
(30)
Kāds importētājs pieprasīja izslēgt no izmeklēšanas jomas siltumnīcu būvei paredzētu dārzkopības stiklu, apgalvojot, ka siltumnīcu būvei izmanto ļoti dažādu lielumu stiklu, savukārt solāro stiklu ražo tikai noteiktos izmēros. Turklāt importētājs iesniedza sertifikātu, kas uzrāda, ka daļu no tā importa veido stikls ar vairāk nekā 300 ppm dzelzs saturu. Līdz ar to attiecīgā daļa importētā dārzkopības stikla acīmredzami neietilpst pašreizējās izmeklēšanas jomā.
(31)
Cits importētājs norādīja, ka tā importētajam mēbeļu stiklam (ko izmanto stikla plauktu, paneļu pildījuma, galda virsmu, bīdāmo durvju, virsmas plātņu utt. ražošanai), ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas tehniskās īpašības kā solārajam stiklam, taču pieprasīja tā izslēgšanu no izmeklēšanas jomas, jo tam ir atšķirīgs galīgais izmantojums. Tomēr, pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem, šķiet, ka lielākajai daļai stikla, ko tas importē, nav visu to pašu tehnisko īpašību kā iepriekš 26. punktā aprakstītajam solārajam stiklam. Sešiem importētā stikla veidiem dzelzs saturs ir daudz lielāks nekā 300 ppm, bet viena veida importētā stikla dzelzs saturs ir mazāks nekā 300 ppm, un to saules caurlaidība ir ievērojami zemāka par minimālo 88 % caurlaidību, kas ir vajadzīga, lai ražojumu definētu kā solāro stiklu. Importētājs norādīja, ka, lai gan šādu veidu stikls neatbilst vienam solārā stikla tehniskajam parametram, kā aprakstīts 26. apsvērumā iepriekš, šie ražojumi atbilst solārā stikla pamata klasifikācijai, t.i., “rūdīts nātrijkaļķa lokšņu stikls”. Komisijas pagaidu viedoklis ir tāds, ka izmeklēšana ir attiecināma tikai uz tādu veidu stiklu, kas atbilst visiem solārā stikla tehniskajiem parametriem. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka iepriekš minētie stikla veidi, ko importē šis konkrētais importētājs, neietilpst šīs izmeklēšanas jomā.
(32)
Tomēr šajā posmā attiecīgā ražojuma klāstā paliek jebkāda veida dārzkopības un mēbeļu stikls, kam var būt līdzīgas tehniskās īpašības kā solārajam stiklam, jo tie var tikt izmantoti kā solārais stikls.
(33)
Importētājs arī apgalvoja, ka no ražojuma klāsta būtu jāizslēdz pludinātais stikls, jo tam ir atšķirīgs ražošanas process nekā velmētajam stiklam, kas importētāja uztverē ir vienīgais solārā stikla veids. Turklāt, kā apgalvoja minētais importētājs, pludinātā stikla interjera produkti nevar būt aizvietotāji solārā stikla izstrādājumiem, tāpēc pludināto stiklu nevajadzētu uzskatīt par līdzīgu ražojumu un tas būtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas. Komisija sākotnējais viedoklis ir tāds, ka pludināto stiklu nevar izslēgt no izmeklēšanas jomas, jo tas atbilst visiem tehniskajiem parametriem, kas ietverti iepriekš 26. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pludināto stiklu noteikti var izmantot kā solāro stiklu un ka to ražo gan Savienības ražotāji, gan Ķīnas eksportētāji. Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka pludinātais stikls paliek izmeklēšanas jomā.
3. DEMPINGS
3.1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(34)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz importu no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.-6. punktu.
(35)
Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk ir sniegts šo kritēriju izklāsts:
(1)
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;
(2)
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem;
(3)
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
(4)
juridisku noteiktību un stabilitāti garantē tiesību akti par bankrotu un īpašumu un
(5)
valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.
(36)
Desmit uzņēmumi, kuri sadarbojās, pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajos termiņos sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta d) apakšpunktam tika veikta TER pārbaude izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kā arī uzņēmumam, kam tika piemērota atsevišķs novērtējums (skatīt turpmāk 48. apsvērumā).
(37)
Tādējādi TER noteikšana tika veikta turpmāk norādītajiem četriem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām.
-
Izlasē iekļautie uzņēmumi
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (“Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd un Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (“Xinyi Group”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), un Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (“Hehe Group”).
-
Uzņēmums, kam piemēro atsevišķu novērtējumu
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd (“Henan Yuhua”).
(38)
Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieprasījumos ietverto informāciju, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus.
(39)
Saistīto uzņēmumu gadījumā Komisija pārbauda, vai saistīto uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Tāpēc gadījumos, kad attiecīgā ražojuma ražošanā vai tirdzniecībā tieši vai netieši ir iesaistīts meitasuzņēmums vai jebkurš cits ar pieteikuma iesniedzēju saistīts uzņēmums ĶTR, TER atbilstības pārbaude tiek veikta katram uzņēmumam atsevišķi, kā arī uzņēmumu grupai kopumā.
(40)
Tāpēc tika pārbaudīti četru ražotāju eksportētāju (uzņēmumu grupu), ko veido vienpadsmit juridiskas personas, TER pieprasījumi.
(41)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka neviens no četriem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumu grupām), kas pieprasīja TER, nespēj pierādīt atbilstību visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
(42)
Konkrētāk, trīs ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt - ne atsevišķi, ne grupā -, ka tiem būtu viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents, un tādēļ tie neatbilda TER 2. kritērijam.
(43)
Turklāt neviens no četriem ražotājiem eksportētājiem - ne atsevišķi, ne grupā - nespēja pierādīt, ka uz tiem neattiecas nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Tādējādi šie uzņēmumi vai uzņēmumu grupa neatbilda TER 3. kritērijam. Konkrētāk, visi četri ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas izmantoja preferenciālu nodokļu režīmu.
(44)
Turklāt viens no šiem ražotājiem eksportētājiem neatbilda 3. kritērijam arī tāpēc, ka vairāki grupas uzņēmumi, neraugoties uz to slikto finanšu stāvokli, izmeklēšanas periodā (un pirms tam) saņēma ievērojamu finansējumu ar likmēm, kas parastos tirgus ekonomikas apstākļos tiktu rezervētas finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Cita ražotāju eksportētāju grupa arī neatbilda 3. kritērijam, pamatojoties uz faktu, ka šīs grupas uzņēmumi pērk dabasgāzi no valstij piederoša piegādātāja, piemērojot samazinātu likmi.
(45)
Komisija paziņoja TER izmeklēšanas rezultātus attiecīgajiem uzņēmumiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējam un aicināja tos sniegt piezīmes.
(46)
Saņemtās piezīmes nespēja mainīt Komisijas sākotnējos konstatējumus. Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm saskaņā ar 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu visiem pieprasījumu iesniedzējiem 2013. gada 13. septembrī tika atsevišķi un oficiāli paziņots Komisijas galīgais lēmums par to attiecīgajiem TER pieprasījumiem.
(47)
Neviens no četriem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām ĶTR, kas bija pieprasījuši TER, nevarēja pierādīt atbilstību visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, tāpēc to TER pieprasījumi tika noraidīti.
3.2. Atsevišķs novērtējums
(48)
Viens no abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sākotnēji bija iekļauti izlasē, bet pēc tam izslēgti no tās (skatīt 18. apsvērumu), bija pieprasījis veikt atsevišķu novērtējumu atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam gadījumā, ja tas netiktu iekļauts izlasē. Pēc tā izslēgšanas no izlases un ņemot vērā faktu, ka TER pārbaudes apmeklējums jau bija noticis (skatīt 37. apsvērumu), tika uzskatīts, ka atsevišķa novērtējuma (AN) piešķiršana šim uzņēmumam radītu nevajadzīgu apgrūtinājumu. Neviens cits ražotājs eksportētājs, kuru neiekļāva izlasē, nepieprasīja AN.
3.3. Normālā vērtība
3.3.1. Analogās valsts izvēle
(49)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja, ka normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku vai, ja piemērotu tirgus ekonomikas trešo valsti neatrod, normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz Savienības cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Pirms Savienības cenu izmantošanas Komisija izvērtēja visas iespējas, lai izvēlētos piemērotu analogo valsti.
(50)
Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par analogās valsts izvēli un Savienības cenu izmantošanu.
(51)
Piezīmes tika saņemtas no Ķīnas Vieglās rūpniecības ražojumu un amatniecības produktu eksporta/importa palātas (“CCCLA”), no nesaistīta importētāja, kā arī no diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem - visi piezīmju iesniedzēji iebilda pret Savienības cenu izmantošanu normālās vērtības noteikšanai. Kā atbilstošas analogās valstis tika ieteiktas Turcija un Indija.
(52)
Tikmēr, lai izpētītu visas iespējas atbilstošas analogās valsts izvēlei, Komisijas dienesti bija noteikuši vienpadsmit trešās valstis, kurās ir tirgus ekonomika un kurās, iespējams, ražo solāro stiklu, un, pamatojoties uz publiski pieejamu informāciju, aicināja 24 šo valstu uzņēmumus sadarboties ar Komisiju. Šīs valstis bija: Austrālija, Indija, Indonēzija, Japāna, Saūda Arābija, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja, Taivāna, Taizeme, Turcija un ASV.
(53)
Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, izņemot ĶTR un Eiropas Savienību, līdzīgo ražojumu ražo tikai Indijā un Turcijā. Lai pienācīgi novērtētu Turcijas un Indijas kā analogās valsts piemērotību, Komisija analizēja informāciju par līdzīgo ražojumu un konkrētāk - par ražotāju skaitu, iekšzemes tirgus lielumu, importa apjomu un to, cik nozīmīgi ir tirdzniecības un ar tirdzniecību nesaistīti šķēršļi abās valstīs. Tomēr pieteicās un vēlmi sadarboties ar Komisiju pauda tikai viens Turcijas uzņēmums, neraugoties uz daudziem Komisijas centieniem sadarboties arī ar Indijas ražotājiem.
(54)
Turcija ir trešā valsts, kurā ir tirgus ekonomika. Ievedmuita, ko piemēro līdzīgajam ražojumam, ir vislielākās labvēlības tarifs 3 %. Turcijas un ES muitas savienības dēļ abpusēji piemērojamais ievedmuitas maksājums ir 0 %. Šķiet, ka nav citu nodokļu vai citu būtisku ar tirdzniecību nesaistītu šķēršļu attiecībā uz līdzīgo ražojumu.
(55)
Saskaņā ar informāciju, kuru sniedza Turcijas ražotājs, kas pauda vēlmi sadarboties izmeklēšanā, tas ir vienīgais uzņēmums, kas ražo līdzīgo ražojumu Turcijā. Uzņēmuma ražošanas apjoms ir ievērojams, un tas līdzīgo ražojumu gan eksportē, gan pārdod iekšzemes tirgū - eksporta daudzums ir lielāks nekā iekšzemes tirgū pārdotais daudzums.
(56)
Neraugoties uz to, ka nav tirdzniecības un ar tirdzniecību nesaistītu šķēršļu, izmeklēšanas periodā solārais stikls Turcijas tirgū praktiski nav ticis importēts. Tajā pašā laikā Komisijas veiktajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka analogās valsts ražotājs, kurš sadarbojās, izmeklēšanas periodā ir guvis saprātīgu un ne pārmērīgu peļņu.
(57)
Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā visu šajā izmeklēšanas posmā pieejamo informāciju, Turcija tika provizoriski izraudzīta kā analogā valsts atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam.
3.3.2. Normālā vērtība
(58)
Ņemot vērā faktu, ka visi TER pieprasījumi tika noraidīti, normālā vērtība attiecībā uz visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja sniegto informāciju atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam.
(59)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Turcijā neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko Turcijas līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis Turcijas iekšējā tirgū, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību.
(60)
Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas Turcijas ražotāja ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā.
(61)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai šī pārdošana bijusi rentabla.
(62)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % (ieskaitot) no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto cenu vienīgi rentablajam pārdošanas apjomam IP laikā.
(63)
Normālo vērtību nerentablajiem ražojuma veidiem noteica, izmantojot Turcijas ražotāja ražošanas izmaksas, kam tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa par rentablajiem Turcijas ražotāja ražojuma veidiem.
(64)
Tā kā Turcijā ražotajam solārajam stiklam izmeklēšanas periodā netika izmantota pārklāšanas tehnoloģija un neviens no Turcijā ražotā solārā stikla veidiem netika ražots, izmantojot pludināšanas procesu, Turcijas iekšējā tirgū netika pārdoti vairāku veidu ražojumi. Tāpēc attiecībā uz ražojuma veidiem, kas izmeklēšanas periodā netika pārdoti Turcijā, bet tika eksportēti no ĶTR uz Savienību, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz Turcijas analogā ražotāja ražošanas izmaksām un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņu. Pārklājuma izmaksas un izmaksas saistībā ar pludināšanas procesu tika noteiktas, balstoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem.
3.4. Eksporta cenas
(65)
Eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu.
3.5. Salīdzinājums
(66)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās atlasē iekļauto eksportētāju EXW cenas ar analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību.
(67)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(68)
Tādējādi tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, izvedmuitu un komisijas maksu visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
3.6. Dempinga starpība
(69)
Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika salīdzināta līdzīgā ražojuma katra veida vidējā svērtā saliktā normālā vērtība ar atbilstošā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.
(70)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un uzņēmumam, kuram veica atsevišķu novērtējumu, noteica, salīdzinot vidējo svērto salikto normālo vērtību katram līdzīgā ražojuma veidam Turcijā ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam, izsakot kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas.
(71)
Vidējā svērtā dempinga starpība izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. To noteica, balstoties uz starpībām, kas bija noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(72)
Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica sadarbības līmeni no ĶTR puses. Sadarbības līmenis ir tā eksporta apjoma, ko uz Savienību veikuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, proporcionālā daļa no visa attiecīgās valsts eksporta kopapjoma uz Savienību, kā norādīts sūdzībā (skatīt iepriekš 15. apsvērumu).
(73)
Sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktais imports izmeklēšanas perioda laikā veido vairāk nekā 80 % no kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Tādējādi atlikusī dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, tika noteikta tādā līmenī, kas atbilst augstākajai dempinga starpībai, kādu konstatēja izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.
(74)
Noteiktās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmuma nosaukums
Pagaidu dempinga starpība
Izlasē iekļautie uzņēmumi
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Uzņēmums ar individuālo dempinga starpību
Henan Yuhua
31,9 %
Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās un attiecībā uz kuriem piemēros izlasei noteikto vidējo dempinga starpību
79,8 %
Visi pārējie uzņēmumi
86,2 %
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(75)
Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja astoņi ražotāji. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un turpmāk tekstā ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(76)
Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija, makroekonomikas dati, ko sniegusi Savienības ražošanas nozares apvienība (Glass for Europe), un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. Tā kā solāro stiklu Savienībā importē, deklarējot ar muitas pozīciju 7007 19 80 - Citi - Laminēts neplīstošais stikls, kas aptver arī citus ražojumus, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas, Eurostat datus importa apjomu un vērtību noteikšanai nevarēja izmantot. Importa apjomus un vērtības noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Savienības ražošanas nozares apvienības sniegtajiem datiem. Ja tas bija iespējams, datus pārbaudīja, salīdzinot ar atbildēm uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to, tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā Savienībā bijis apmēram 21 734 000 m2.
(77)
Kā norādīts iepriekš 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas kopā saražo 79 % no līdzīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā.
4.2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(78)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka neviena izlasē iekļautā Savienības ražotāja saražotais nav paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām.
(79)
Tāpēc šīs izmeklēšanas nolūkā nav vajadzības veikt īpašu analīzi par pārdošanu pašu vajadzībām.
4.3. Patēriņš Savienībā
(80)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju Savienības pārdošanas kopapjomu Savienības tirgū, no kura atņemts to veiktais eksports un pieskaitīts imports no ĶTR un citām trešām valstīm. Kā skaidrots iepriekš 76. apsvērumā, Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Savienības ražošanas nozares apvienības (Glass for Europe) sniegtajiem datiem, ja iespējams, tos salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.
(81)
Patēriņa Savienībā dinamika bija šāda.
1. tabula.
Patēriņš Savienībā (1 000 m2)
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Kopējais Savienības patēriņš
19 440
28 504
35 258
29 040
Indekss
100
147
181
149
Avots: “Glass for Europe” un sūdzības iesniedzējs
(82)
Attiecīgajā periodā no 2009. gada līdz IP kopējais Savienības patēriņš palielinājās par 87 %, taču IP laikā salīdzinājumā ar 2011. gadu tas samazinājās. Kopumā solārā stikla patēriņš Savienībā būtiski palielinājās, salīdzinot ar 2009. gadu. Tas galvenokārt ir saistīts ar gatavo izstrādājumu, jo īpaši saules enerģijas moduļu, patēriņa pieaugumu (skatīt turpmāk 142. apsvērumu).
4.4. Imports no attiecīgās valsts
4.4.1. No attiecīgās valsts par dempinga cenām veiktā importa apjoms un tirgus daļa
(83)
No attiecīgās valsts par dempinga cenām veiktā importa uz Savienību dinamika bija šāda.
2. tabula.
Importa apjoms (1 000 m2) un tirgus daļa
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
ĶTR importa apjoms (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indekss
100
171
513
696
Tirgus daļa
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indekss
100
117
283
466
Avots: “Glass for Europe” un sūdzības iesniedzējs
(84)
Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms uz Savienību ievērojami palielinājās, pieaugot par 596 %. Tāpēc būtiski palielinājās arī tirgus daļa attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām uz Savienību. Konkrēti, šāda importa tirgus daļa pieauga no 6,1 % līdz 28,7 %. Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām būtiski palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē.
(85)
Importa par dempinga cenām pieaugums no attiecīgās valsts ievērojami pārsniedza attiecīgā ražojuma un līdzīgo ražojumu patēriņa pieaugumu Savienībā. Līdz ar to ražotāji eksportētāji daudz lielākā mērā spēja gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma un būtiski nostiprināja savu pozīciju tirgū.
4.4.2. Cenas importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts un cenu samazinājums
(86)
Vidējās cenas dinamika importam par dempinga cenām Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.
3. tabula.
Importa cenas (EUR/m2)
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
ĶTR
6,02
6,10
4,96
4,38
Indekss
100
101
82
73
Avots:
sūdzības iesniedzējs un Ķīnas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem
(87)
Attiecīgā ražojuma vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās. Vidējā importa cena IP laikā samazinājās par 27,2 % - no 6,02 EUR/m2 2009. gadā līdz 4,38 EUR/m2.
(88)
Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju izcelsmes importa atbilstošajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, koriģētām uz augšu, ņemot vērā muitošanas, nodokļa, apkalpošanas un kraušanas izmaksas. Piemērojot šo korekciju, cena paaugstinājās par 7 līdz 15 % atkarībā no ražojuma kontroles numura.
(89)
Cenu salīdzinājums tika veikts, sadalot darījumus pa ražojuma veida numuriem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, kā izklāstīts iepriekš 88. apsvērumā, un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot salīdzinājumu procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, tas liecināja, ka attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām vidējā svērtā cena ir no 10,6 % līdz 26,7 % zem izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām.
4.5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(90)
Atbilstoši pamatregulas 3. panta 5. punktam importa par dempinga cenām ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika analizēta, novērtējot visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē šīs Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(91)
Kā skaidrots iepriekš 7. un 8. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.
(92)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem, Komisija analizēja attiecīgā perioda makroekonomiskos rādītājus par visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija analizēja, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.
(93)
Šīs izmeklēšanas nolūkā tika novērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.
(94)
Tika novērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.
4.6. Makroekonomiskie rādītāji
4.6.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(95)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.
4. tabula.
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Ražošanas jauda (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indekss - 2009. gads
100
114
124
140
Ražošanas apjoms (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indekss
100
167
178
124
Jaudas izmantojums
45 %
66 %
64 %
40 %
Indekss
100
146
143
88
Avots:
sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(96)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi patēriņam. Ražošanas apjoms sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad IP laikā samazinājās par 30 %. Kad patēriņš būtiski palielinājās, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja savu ražošanas jaudu par 40 %. Lai gan ražošanas apjoms bija augstāks, Savienības ražotāju jaudas izmantojums samazinājās par 5 procentu punktiem, jo Savienības ražošanas nozare bija palielinājusi ražošanas jaudu, reaģējot uz lielo pieprasījumu; ražošanas jaudas palielinājums IP laikā sasniedza 40 %.
(97)
Lai gan Savienības ražošanas nozare palielināja savu ražošanas jaudu, reaģējot uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga lēnāk nekā patēriņš, un jaudas izmantojums pēc būtiska pieauguma attiecīgā perioda pirmajos trīs gados izmeklēšanas periodā samazinājās, vienlaikus pieaugot importa par dempinga cenām no attiecīgās valsts tirgus daļai.
4.6.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(98)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
5. tabula.
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Pārdošanas apjoms (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
indekss
100
146
159
112
Tirgus daļa
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
indekss
100
99
87
75
Avots: “Glass for Europe” un sūdzības iesniedzējs
(99)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. Tomēr, kaut arī Savienības patēriņš palielinājās par 49 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 90,2 % 2009. gadā līdz 67,7 % IP laikā; attiecīgajā periodā samazinājums bija būtisks - par 25 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās mazāk nekā imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Tāpēc Savienības ražotāji nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma, un tādējādi to tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās.
4.6.3. Izaugsme
(100)
Par Savienības ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoms, bet jo īpaši tās tirgus daļa. Kaut arī analizējamajā periodā pieauga patēriņš, Savienības ražotāju tirgus daļa nepalielinājās atbilstīgi patēriņam. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa šajā laikposmā samazinājās, jo pieauga importa apjoms. Tajā pašā laikā tirgus daļa importam no ĶTR pieauga par 366 %. Tas, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja savā labā pilnībā izmantot tirgus izaugsmi, kopumā negatīvi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli.
4.6.4. Nodarbinātība un produktivitāte
(101)
Nodarbinātības un produktivitātes dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
6. tabula.
Nodarbinātība un produktivitāte
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Nodarbinātība: pilnslodzes ekvivalents (FTE)
565
792
932
857
indekss
100
140
165
152
Produktivitāte (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
indekss
100
119
108
82
Avots:
sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(102)
Kopumā nodarbinātība laikā no 2009. gada līdz IP pieauga par 52 %. Tomēr palielinājums notika laikposmā līdz 2011. gadam, kad tas sasniedza savu augstāko rādītāju - 932 pilna laika ekvivalentus (FTE) un pēc tam IP laikā samazinājās līdz 857 FTE. Produktivitāte visā laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam bija diezgan stabila. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka līdzīga ražojuma ražošana ir lielā mērā automatizēta un tai vajadzīgs neliels darbinieku skaits. Tomēr salīdzinājumā ar 2011. gadu IP tā samazinājās par 24,4 %. Tas bija saistīts ar to, ka ražošanas apjoms tajā pašā laikposmā samazinājās par aptuveni 30 %.
(103)
Tādējādi nodarbinātība IP laikā samazinājās, reaģējot uz līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma tendencēm Savienībā izmeklēšanas periodā.
4.6.5. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(104)
Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā importa apjomu un cenas no attiecīgās valsts, faktisko dempinga starpību lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par būtisku.
(105)
Tā kā šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu, atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav novērtēšanai svarīgs jautājums.
4.6.6. Mikroekonomiskie rādītāji
(106)
Kā norādīts iepriekš 92. apsvērumā, mikroekonomikas rādītāji ir analizēti, balstoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Lielākajai daļai izlasē iekļauto Savienības ražotāju 2009. gads bija gads, kad tie veica sākotnējos ieguldījumus un sāka ražot līdzīgo ražojumu. Tādējādi visus turpmāk analizētos rādītājus lielā mērā ir ietekmējis šis darbības sākuma posms 2009. gadā. Lai parādītu attīstības tendences bez izlasē iekļauto uzņēmumu darbības uzsākšanas posma kropļojošas ietekmes, ir norādīti arī indeksi no 2010. gada.
4.6.7. Cenas un faktori, kas tās ietekmē
(107)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.
7. tabula.
Vidējā pārdošanas cena Savienībā
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indekss - 2009. gads
100
85
84
77
Indekss - 2010. gads
117
100
98
90
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/ m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indekss - 2009. gads
100
64
65
72
Indekss - 2010. gads
156
100
101
112
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(108)
Vienības pārdošanas cenas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, bet cenu samazinājums bija īpaši izteikts IP laikā, kad tās samazinājās par 7,9 % salīdzinājumā ar 2011. gadu, par 9,5 % salīdzinājumā ar 2010. gadu un par 23 % salīdzinājumā ar 2009. gadu.
(109)
Neraugoties uz lielo atšķirību starp Savienības ražošanas nozares vidējo vienības pārdošanas cenu un Ķīnas izcelsmes importa cenām, kā paskaidrots iepriekš 89. apsvērumā, reālais cenu samazinājums, salīdzinot par katru ražojuma veidu, izmeklēšanas periodā bija daudz zemāks, t. i., no 10,6 %, līdz 26,7 %.
(110)
Vienības ražošanas izmaksas laikā no 2011. gada līdz IP palielinājās par vairāk nekā 10 %, bet saglabājās relatīvi stabilas laikā no 2010. līdz 2011. gadam. Kopumā ražošanas izmaksas mainījās atbilstoši pārdošanas cenu tendencēm laikā no 2009. gada līdz IP. Vienības ražošanas izmaksu pieaugums bija saistīts ar ražošanas apjoma kritumu, bet kopējās ražošanas izmaksas faktiski samazinājās laikā no 2011. gada līdz IP.
4.6.8. Darbaspēka izmaksas
(111)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
8. tabula.
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indekss - 2009. gads
100
98
107
112
Indekss - 2010. gads
102
100
109
114
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(112)
No 2009. gada līdz IP vidējās darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto nepārtraukti palielinājās - kopumā par 12 %. Tomēr būtiskākais palielinājums, t. i., par 4,8 %, notika laikā no 2011. gada līdz IP. Darbaspēka izmaksu vispārējo palielinājumu var daļēji izskaidrot ar inflāciju un darbinieku atlaišanas izmaksām, kuras radās dažiem Savienības ražotājiem saistībā ar ražošanas nozares samazināšanos laikā no 2011. gada līdz IP.
4.6.9. Krājumi
(113)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula.
Krājumi
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Noslēguma krājumi (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indekss - 2009. gads
100
122
108
115
Indekss - 2010. gads
82
100
88
95
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(114)
Krājumi laikā no 2011. gada līdz IP palielinājās par 7,3 % un laikā no 2009. gada līdz IP - par 15 %, bet 2010.-2011. gadā tie samazinājās par 11,6 %.
(115)
Izmeklēšanas rezultāti liecināja, ka, ņemot vērā pārdošanas apjomu samazinājumu gan apjoma, gan vērtības izteiksmē, Savienības ražotāji uzturēja ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus. Tāpēc līdzīgā ražojuma krājumu palielināšanās attiecīgajā periodā ir būtisks rādītājs, nosakot, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.
4.6.10. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(116)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
10. tabula.
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Rentabilitāte
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indekss - 2009. gads
100
241
240
129
Indekss - 2010. gads
- 244
100
99
- 174
Naudas plūsma (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indekss - 2009. gads
100
337
355
229
Indekss - 2010. gads
-73
100
113
21
Ieguldījumi (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indekss - 2009. gads
100
40
17
23
Indekss - 2010. gads
253
100
42
59
Ienākums no ieguldījumiem
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indekss - 2009. gads
100
339
393
66
Indekss - 2010. gads
-72
100
139
- 120
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(117)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.
(118)
2009. gadā lielākajai daļai izlasē iekļauto Savienības ražotāju radās zaudējumi, kas, kā iepriekš paskaidrots, galvenokārt ir saistīts ar to, ka tajā laikā šie uzņēmumi sāka ražot līdzīgo ražojumu. 2010. gadā vidējā peļņa jau bija 8,31 %. Pēc tam rentabilitāte nedaudz samazinājās 2011. gadā, kad sāka palielināties imports par dempinga cenām. Visbeidzot, IP laikā ražošanas nozare cieta būtiskus zaudējumus, t. i., par 276,6 % salīdzinājumā ar 2011. gadu.
(119)
Naudas plūsma, kas ir izlasē iekļauto Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, laikposmā no 2011. gada līdz IP ieguva izteikti negatīvu tendenci, sarūkot par 81 %. Tā pakāpeniski palielinājās no 2010. gada, un attiecīgajā periodā kopumā pieauga.
(120)
Ienākums no ieguldījumiem tika izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības.
(121)
Iepriekšējā tabula liecina, ka pēc darbības sākšanas posma 2009. gadā, kad ražošanas nozare veica lielus ieguldījumus līdzīgā ražojuma ražošanā, ieguldījumi laikā no 2009. līdz 2011. gadam nepārtraukti samazinājās un tad IP laikā pieauga. Tomēr ieguldījumi izmeklēšanas periodā palika zemā līmenī salīdzinājumā ar 2009. gada līmeni. IP laikā veiktie ieguldījumi lielākoties saistīti ar pētniecību un izstrādi, kā arī ar ražošanas tehnoloģiju un procesa uzlabošanu un saglabāšanu, lai uzlabotu efektivitāti. Jo īpaši ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunos ražojuma veidos, kas tajā pašā laikposmā netika importēti no ĶTR un kas saistīti ar būtiskiem ieguldījumiem pētniecībā un inovācijās.
(122)
Turpretim ienākums no ieguldījumiem laikā no 2009. līdz 2012. gadam par 34 % samazinājās. Tomēr tas pirms IP bija pastāvīgi pieaudzis - laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam tas palielinājās par 293 %, bet IP laikā salīdzinājumā ar 2011. gadu tas samazinājās par 186 %.
(123)
Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu tika konstatēts, ka pastāvīgi pasliktinājās Savienības ražošanas nozares spēja ģenerēt naudas plūsmu attiecībā uz līdzīgo ražojumu, attiecīgi pavājinoties arī Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklim.
4.7. Secinājums par kaitējumu
(124)
Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīze rāda acīmredzamu visu galveno kaitējuma rādītāju lejupejošu tendenci. Laikā, kad patēriņš pārsvarā palielinājās, kopējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Lai gan pārdošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās, attiecīgajā periodā vairāk palielinoties patēriņa pieaugumam. Vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā strauji samazinājās, nelabvēlīgi ietekmējot visus finanšu stāvokļa rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu.
(125)
Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās. Tomēr līdz ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielināšanos ievērojami samazinājās vidējā pārdošanas cena, kā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.
(126)
Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām un tādējādi nelabvēlīgi ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas IP laikā kļuva ievērojami negatīva.
(127)
Tomēr ražošanas jaudas attīstības tendences laikā no 2009. gada līdz IP bija pozitīvas. Turklāt, lai gan ieguldījumu apjoms laikā no 2009. gada līdz IP kritās, no 2011. gada līdz IP tas palielinājās. Skaidrojums tam ir šāds - kā izklāstīts 121. apsvērumā, izlasē iekļautie uzņēmumi turpināja ieguldīt līdzīgajā ražojumā, cita starpā koncentrējoties uz tādiem ražojuma veidiem tirgus nišās, kuri vēl netika eksportēti no attiecīgās valsts un kuri saistīti ar būtiskiem ieguldījumiem pētniecībā un inovācijās. Vienlaikus ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozarei jāspēj arī saražot un pārdot lielus apjomus vienkāršāku ražojumu (kuri patlaban konkurē ar importu par dempinga cenām no ĶTR), lai samazinātu nemainīgās izmaksas un gūtu apjomradītus ietaupījumus.
(128)
Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare IP laikā ne tikai ir piedzīvojusi būtisku kaitējumu, bet arī aktīvi meklējusi iespējas mazināt tādas situācijas ietekmi, kurā jākonkurē ar attiecīgo ražojumu, kas importēts par dempinga cenām, - izstrādājuši inovatīvus ražojumus, kuri no attiecīgās valsts vēl netiek importēti.
(129)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
(130)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā līmenī, ko var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.
5.1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(131)
Izmeklēšanā atklājās, ka imports par dempinga cenām attiecīgajā periodā ļoti būtiski palielinājās, tā apjomam ievērojami pieaugot par 596 % un tā tirgus daļai - par 366 %. Tādējādi ir apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā krasi palielinājās. Ir pilnīgi skaidrs, ka importa par dempinga cenām palielināšanās un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana notika vienlaicīgi. Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka IP laikā, kā minēts iepriekš 89. apsvērumā, par dempinga cenām veiktā importa cenas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
(132)
Izmeklēšanā atklājās, ka par dempinga cenām veiktā importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 27,2 %, radot lielākas cenu samazinājuma starpības. Izjūtot šo ārkārtīgi spēcīgo cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare īstenoja ievērojamus centienus samazināt savas ražošanas izmaksas. Tomēr, neraugoties uz šiem centieniem, Ķīnas izcelsmes importa ārkārtīgi zemā cenu līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta vēl vairāk samazināt savu pārdošanas cenu līdz nerentablam līmenim. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā krasi samazinājās un izmeklēšanas periodā radās zaudējumi.
(133)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka importam par dempinga cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un tā tirgus daļas lielajam pieaugumam bija noteicoša nozīme, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
5.2. Citu faktoru ietekme
5.2.1. Imports no trešām valstīm
(134)
Importa apjoma no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
11. tabula.
Imports no trešām valstīm (1 000 m2)
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Apjoms (m2)
700
886
1 287
1 023
Indekss
100
127
184
146
Tirgus daļa
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indekss
100
86
101
98
Vidējā cena EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indekss
100
96
91
80
Avots:“Glass for Europe” un sūdzības iesniedzējs
(135)
Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, kas atbilda Savienības patēriņa pieaugumam. Tā tirgus daļa IP laikā nedaudz samazinājās, salīdzinot ar 2011. gadu (3,5 %), bet kopumā tā attiecīgajā periodā palika stabila. Turcija ir otrā lielākā eksportētājvalsts pēc ĶTR; tai seko Indija.
(136)
Pieejamā informācija par importu no visām trešām valstīm liecina, ka vidējā importa cena bija augstāka nekā vidējā Ķīnas izcelsmes importa cena. Tas attiecas arī uz vienības cenu konkrētiem attiecīgā ražojuma veidiem. No otras puses, trešo valstu izcelsmes vidējā importa cena bija līdzīga vai augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena.
(137)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, jo īpaši ņemot vērā no trešām valstīm ievesto ražojumu apjomu un tirgus daļas, kā arī to cenu līmeni, var provizoriski secināt, ka imports no trešām valstīm nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5.2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
(138)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
12. tabula.
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji
2009. gads
2010. gads
2011. gads
IP
Eksporta pārdošanas vērtība (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indekss
100
103
142
36
Eksporta pārdošanas apjoms (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indekss
100
117
185
52
Vidējā cena (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indekss
100
87
77
70
Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
(139)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms no 2009. līdz 2011. gadam palielinājās, bet IP laikā pēkšņi saruka par 74 % vērtības izteiksmē un par 71,9 % apjoma ziņā. Pamatojoties uz izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju atbildēm, tas visticamāk ir saistīts ar ļoti zemajām Ķīnas eksporta cenām, eksportējot uz Savienības ražošanas nozares galvenajiem eksporta galamērķiem (t. i., ASV, Kanādu).
(140)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms 2009. gadā (darbības uzsākšanas posmā) veidoja 20 % no to kopējā pārdošanas apjoma, 2010. gadā 11 % un 2011. gadā tikai 14 %. 2012. gadā notika turpmāks samazinājums līdz 5 %, kad konkurenci sāka radīt Ķīnas zemo cenu eksports uz lielākajiem trešo valstu galamērķiem. Līdz ar to, tā kā Savienības ražošanas nozares galvenais tirgus ir Savienības tirgus - arī tāpēc, ka solārais stikls ir relatīvi smags un trausls, kas nozīmē papildu izmaksas, pārvadājot to lielākos attālumos (lūzumu un sagrūšanas risks), - šajā posmā nevar izdarīt secinājumu, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rezultātu pasliktināšanās izjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5.3.2. Patēriņa pārmaiņas
(141)
Kā minēts iepriekš, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP palielinājās par 49 %. Tas sasniedza maksimumu 2011. gadā, kad salīdzinājumā ar 2009. gadu tā palielinājums bija par 81 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. Tās tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, sasniedzot samazinājumu par 25 % izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2009. gadu (- 14,1 % salīdzinājumā ar 2011. gadu). Savukārt Ķīnas izcelsmes ražojuma tirgus daļa strauji pieauga pat tad, kad patēriņš laikā no 2011. gada līdz IP samazinājās, kā rezultātā tās palielinājums laikā no 2011. gada līdz IP bija 64,8 % un visā periodā kopumā tā palielinājās par 366 %. Ķīnas izcelsmes importa pieaugums attiecīgajā periodā bija milzīgs -par 596 %.
(142)
Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, tā dinamika ir tāda, kas pastiprina cēloņsakarību starp pieaugošo importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu; pats par sevi tas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt pat IP laikā, kad patēriņš samazinājās, Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām spēja vēl vairāk palielināt savu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Tāpēc var provizoriski secināt, ka patēriņa samazinājums izmeklēšanas periodā nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5.4.2. Tendences saistībā ar saules enerģijas moduļiem
(143)
Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju aptuveni 80-85 % solārā stikla tiek pārdots saules enerģijas moduļu (kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu) ražotājiem un aptuveni 15-20 % tiek pārdoti karstā ūdens sagatavošanai paredzēto saules plakano paneļu termokolektoru ražotājiem. Tāpēc saistībā ar saules enerģijas moduļiem novērotajām tendencēm ir būtiska ietekme uz solārā stikla patēriņu. Saules enerģijas moduļu patēriņš tajā pašā periodā, t. i., 2009.-2012. gadā, pastāvīgi palielinājās, un, lai gan 2012. gadā tas samazinājās, patēriņa līmenis joprojām bija par 221 % augstāks nekā 2009. gadā un par 44 % augstāks nekā 2010. gadā (5). Turklāt tika konstatēts, ka, lai gan pieprasījumu pēc moduļiem Savienībā sākotnēji radīja iepirkuma tarifi, nevar secināt, ka iepirkuma tarifu samazinājums (2011. gada beigās un 2012. gada sākumā) ir izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu (6). Tas izskaidrojams ar to, ka pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem tajā pašā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam saglabājās salīdzinoši augstā līmenī.
(144)
Tādējādi attiecīgajā periodā saglabājās augsts saules enerģijas moduļu patēriņa līmenis un rezultātā arī solārā stikla pieprasījums. Tā nelielo samazinājumu 2012. gadā pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
5.2.5. Secinājums
(145)
Izmeklēšanā ir konstatēta cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Tika analizēti citi iespējamie kaitējuma cēloņi, piemēram, imports no citām trešām valstīm, patēriņš un dažu to lietotāju, piemēram, saules enerģijas paneļu, tirgus situācija, un neviens no tiem -analizējot gan atsevišķi, gan kopumā, - netika atzīts par tādu, kas varētu izjaukt konstatēto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(146)
Tādējādi, pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
(147)
Lai gan ir provizoriski secināts, ka pastāv dempings, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, izejvielu piegādātāju un lietotāju intereses.
6.1. Savienības ražošanas nozares intereses
(148)
Savienības ražošanas nozare IP laikā līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja aptuveni 860 cilvēku. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt savas ražotnes, bet daži citi kļuva maksātnespējīgi. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.
(149)
Paredzams, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām, lai tā tādējādi uzlabotu savu rentabilitāti. Tāpat ir gaidāms, ka pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt tirgus daļu, kas zaudēta attiecīgajā periodā, un tas pozitīvi ietekmētu tās vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj vieglāk piekļūt kapitālam un veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē un inovācijās solārā stikla tirgū. Visbeidzot, ir iespējams, ka Savienības eksportētāji, kuri bija spiesti pārtraukt ražošanu ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām radītā spiediena rezultātā, varētu atsākt uzņēmējdarbību. Kopumā, īstenojot šo scenāriju, ne tikai tiktu saglabātas esošās darbavietas, bet arī būtu pamatotas izredzes vēl vairāk paplašināt ražošanu un palielināt nodarbinātību.
(150)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties īstermiņā un vidējā termiņā. Rezultātā papildus lielam skaitam Savienības ražotāju, kuri jau tika izspiesti no tirgus, arī citi ražotāji varētu piedzīvot maksātnespēju, kas īsā un vidējā termiņā varētu novest pie Savienības ražošanas nozares izzušanas, kas attiecīgi būtiski ietekmētu esošās darbavietas.
(151)
Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
6.2. Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses
(152)
Divu importētāju, kuri sadarbojās, galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Abiem importētājiem bija dažādi attiecīgā ražojuma piegādes avoti, t. i., to importēja ne tikai no ĶTR, bet arī no Savienības un trešām valstīm.
(153)
Tika izteikts arguments, ka pasākumu noteikšana attiecībā uz attiecīgo ražojumu nelabvēlīgi ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību. Pirmkārt, maksājumu noteikšanai nevajadzētu izraisīt visa ĶTR izcelsmes importa apstāšanos. Otrkārt, lai gan ir gaidāms, ka pasākumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt to importētāju finanšu stāvokli, kuri importē tikai no ĶTR, tomēr, ņemot vērā iespēju importēt no citām valstīm, no importētājiem var sagaidīt elastīgu pieeju, nepieciešamības gadījumā nomainot savus piegādes avotus.
(154)
Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai piedāvātajā līmenī var būt zināma negatīva ietekme uz nesaistītajiem attiecīgā ražojuma importētājiem, bet to ietekmi mazina tas, ka importētāji un tirgotāji var izmantot citus piegādes avotus, importējot gan no trešām valstīm, gan no Savienības, kuras ražotāji spēj palielināt ražošanu, un jebkurā gadījumā pasākumu negatīvā ietekme nebūtu lielāka par pozitīvo ietekmi uz citām personām.
6.3. Izejvielu piegādātāju intereses
(155)
Izmeklēšanā nesadarbojās neviens izejvielu piegādātājs. Tā kā nebija datu no šādiem piegādātājiem, nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar šo personu interesēm.
6.4. Lietotāju intereses
(156)
Visi lietotāji, kuri sniedza atbildes, ir saules enerģijas moduļu un/vai termokolektoru ražotāji. Trīs lietotāji noteikti atbalsta antidempinga maksājumu noteikšanu, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare ražo labākas kvalitātes solāro stiklu, kādu ne vienmēr spēj piegādāt Ķīnas uzņēmumi. Turpretim trīs citi lietotāji bija pret antidempinga pasākumu noteikšanu. Šie lietotāji uzskata, ka antidempinga maksājumu noteikšanai varētu būt negatīva ietekme uz to uzņēmējdarbību. Kā uzskata šie lietotāji, ņemot vērā saules enerģijas moduļu ražošanas nozares slikto stāvokli, tie nespēs panākt, ka cenu pieaugumu nosedz galapatērētāji.
(157)
Saskaņā ar lietotāju sniegto informāciju ar solāro stiklu saistītās izmaksas veido tikai aptuveni 6-8 % no kopējām izmaksām par saules enerģijas moduļiem. Tādējādi solārais stikls veido tikai nelielu daļu no izmaksām un no fotoelektrisko moduļu galīgās vērtības. Turklāt sagaidāms, ka gadījumā, ja tiks noteikti antidempinga maksājumi par solāro stiklu, ko importē no ĶTR, ietekmei uz saules enerģijas moduļu kopējām izmaksām vajadzētu būt mazākai par 1 %. Tas ir galvenokārt saistīts ar to, ka lietotāji, kas sadarbojās, iepērk ievērojamu daudzumu solārā stikla no Savienības ražotājiem. Tādējādi, kaut gan iespējamā antidempinga maksājumu ieviešana visticamāk nedaudz paaugstinās saules enerģijas paneļu ražošanas cenas, tiem nevajadzētu radīt ievērojamu negatīvu ietekmi uz Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozares izmaksām un galīgajām cenām.
(158)
Turklāt dažiem lietotājiem jau ir citi piegādes avoti, piemēram, Turcijā un Indijā, kurus negatīvi neietekmētu antidempinga maksājumu noteikšana. Arī citi lietotāji var nomainīt piegādes avotus, pērkot vai nu no trešām valstīm vai no Savienības ražošanas nozares.
(159)
Ņemot vērā iepriekš minēto, dažu lietotāju izvirzītie argumenti pret pasākumu piemērošanu ir provizoriski noraidīti.
6.5. Konkurences aspekti
(160)
Viens importētājs norādīja, ka, tā kā daži Savienības ražotāji piedalījās pasaules plakanā stikla (tostarp solārā stikla) kartelī un 2007. gadā Eiropas Komisija tiem noteica soda naudu, tie izmanto antidempinga pasākumus, lai atgūtu zaudējumus, kas radās saistībā ar karteļa soda naudām un tirgus daļas zaudēšanu Savienībā. Turklāt, ja piekļuvi Savienības tirgum ierobežotu ar antidempinga maksājumiem, Savienības ražotājiem būtu vēl lielāks stimuls iesaistīties kartelī vai veikt citu pret konkurenci vērstu rīcību attiecībā uz ražojumiem, saistībā ar kuriem Savienībā ir maz iespēju izmantot apjomradītās priekšrocības, piemēram, interjera produktiem.
(161)
Šie argumenti tiek provizoriski noraidīti. Pirmkārt, kartelis beidza darboties vēlākais 2007. gadā. Tāpēc karteļa iepriekš radītā ietekme neietekmēja ražošanas nozari attiecīgajā periodā. Otrkārt, kartelis neattiecas ne uz vienu no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un uz vairumu pašreizējo Savienības ražotāju ar lielākajiem pārdošanas apjomiem. Treškārt, nav domājams, ka iespējamā antidempinga maksājumu piemērošana ietekmēs Savienības ražošanas nozares darbības saistībā ar konkurenci, jo, no vienas puses, tā nemainīs Savienības tirgus struktūru un, no otras puses, uzņēmumiem ir vispārējs pienākums ievērot piemērojamos Savienības un valsts noteikumus konkurences jomā, neatkarīgi no tā, vai tiek piemēroti maksājumi.
(162)
Kāds importētājs arī apgalvoja, ka maksājumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt solārā stikla neatstarojoša pārklājuma Savienības tirgu. Saskaņā ar šā importētāja apgalvojumu šajā tirgū, kuru tas raksturoja kā saistīto tirgu, dominē Savienības ražotāji, un pasākumu noteikšana nostiprinātu to pozīciju, kaitējot konkurējošiem neatstarojoša pārklājuma piegādātājiem. Turklāt šis importētājs norādīja, ka importētāji ir saskārušies ar grūtībām veikt pasūtījumus no Savienības ražotājiem vai panākt šādu pasūtījumu piegādi pieņemamā laikposmā un par saprātīgām cenām.
(163)
Pirmkārt, neatstarojoša pārklājuma tirgus ir nevis saistīts tirgus, bet gan ietilpst izmeklēšanas jomā. Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražotāji, neraugoties uz salīdzinoši augstākām cenām, joprojām ir konkurētspējīgi šajā tirgus nišā, no ĶTR importētā pārklātā solārā stikla šķietami zemākas kvalitātes dēļ. Tomēr netika sniegti nekādi pierādījumi tam, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu spējīga nodrošināt ražošanu atbilstoši iespējamajam neatstarojoša solārā stikla pārklājuma pieprasījuma pieaugumam. Tāpēc šis arguments šajā posmā tiek noraidīts. Attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienības ražotāji ir atteikušies izpildīt pasūtījumus vai veikt savlaicīgu piegādi par samērīgām cenām, jānorāda, ka katrs ražotājs pilnībā var izvēlēties savu uzņēmējdarbības stratēģiju, ciktāl šāds ražotājs vai ražotāji atsevišķi vai kopīgi nedominē attiecīgajā tirgū. Savienības tirgū pastāv pietiekama konkurence, lai varētu nomainīt un/vai dažādot piegādātājus. Tāpēc arī šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
6.6. Secinājums par Savienības interesēm
(164)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka, izvērtējot visas dažādās intereses kopumā, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses, nav neapstrīdamu iemeslu, lai nenoteiktu pagaidu pasākumus pret ĶTR izcelsmes solārā stikla importu.
7. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(165)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(166)
Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apjoms, kas vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.
(167)
Aprēķinot maksājuma apjomu, kas nepieciešams, lai novērstu dempinga kaitējošo ietekmi, tika atzīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā sektorā varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām.Tiek uzskatīts, ka peļņas procentu 8,3 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Šis peļņas procents ir balstīts uz vidējo peļņu, ko guva izlasē iekļautie Savienības ražotāji 2010. gadā, kad attiecīgā ražojuma imports joprojām bija neliels un tāpēc vēl nevarēja izkropļot normālus konkurences apstākļus.
(168)
Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika aprēķināta, ražošanas izmaksām, kuras radās IP laikā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieskaitot iepriekšminēto peļņas procentu 8,3 % apmērā.
(169)
Pēc tam tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar vidējo svērto cenu, par kuru izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū pārdeva līdzīgo ražojumu un kura nerada kaitējumu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.
7.2. Pagaidu pasākumi
(170)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes solārā stikla importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpības un kaitējuma starpības - saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(171)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpības un dempinga starpības. Tādēļ pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena pie Savienības robežas pirms muitas nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Pagaidu antidempinga maksājums
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Visi pārējie uzņēmumi
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo šīs izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tiek piemērotas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražo minētie uzņēmumi, tātad konkrēti nosaukti tiesību subjekti. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajam attiecīgajam ražojumam, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar norādītu nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. Saistībā ar to, ka pastāvēja augsts ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis (vairāk nekā 80 %, skatīt iepriekš 15. apsvērumu), šī maksājuma likme ir balstīta uz visaugstāko individuālo kaitējuma starpību, kas noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Maksājums, ko piemēro “pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās”, ir balstīts uz izlasē iekļauto eksportētāju vidējo svērto rādītāju un attiecas uz visiem izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās (izņemot Henan Yuhua, kam individuāli noteikts maksājums pēc tās pieprasījuma veikt atsevišķu novērtējumu (skat. iepriekš 48. apsvērumā).
(173)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveides) būtu jāadresē Komisijai (7), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
7.3. Nobeiguma noteikumi
(174)
Pienācīgas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas ir pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Pagaidu antidempinga maksājumu nosaka šāda ražojuma importam: Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3); patlaban tiek klasificēts ar KN kodu ex 7007 19 80 (TARIC kods 7007198010).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Pagaidu antidempinga maksājums
TARIC papildu kods
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Pārējie I pielikumā minētie uzņēmumi, kas sadarbojās
38,4 %
Visi pārējie uzņēmumi
42,1 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
5. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neierobežojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šās regulas spēkā stāšanās dienas var lūgt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 26. novembrī