SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/1794
ze dne 6. října 2015,
kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES, 2009/38/ES a 2002/14/ES a směrnice Rady 98/59/ES a 2001/23/ES, pokud jde o námořníky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 písm. b) ve spojení s čl. 153 odst. 1 písm. b) a e) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 153 Smlouvy o fungování Evropské unie mohou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem směrnicemi stanovit minimální požadavky, které se uplatní postupně a jejichž cílem je zlepšování pracovních podmínek a informování pracovníků a konzultace s nimi. Tyto směrnice nesmějí působit nepřiměřené náklady ani vytvářet správní, finanční a právní překážky bránící zakládání a rozvoji malých a středních podniků, které jsou hnací silou udržitelného růstu a vytváření nových pracovních míst.
(2)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES (4), 2009/38/ES (5) a 2002/14/ES (6) a směrnice Rady 98/59/ES (7) a 2001/23/ES (8) buď některé námořníky ze své oblasti působnosti vylučují, nebo členským státům toto vyloučení umožňují.
(3)
Komise ve svém sdělení ze dne 21. ledna 2009 nazvaném „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ zdůraznila význam zřízení integrovaného právního rámce za účelem posílení konkurenceschopnosti námořního odvětví.
(4)
Vyloučení nebo možnost vyloučení námořníků z působnosti uvedených směrnic jim může bránit v plném výkonu jejich práv na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a na informování a projednávání, nebo plný výkon těchto práv omezit. Není-li toto vyloučení nebo jeho možnost odůvodněna objektivními důvody a s námořníky není zacházeno stejným způsobem, je třeba ustanovení umožňující takové vyloučení zrušit.
(5)
Současný právní stav, který je zčásti důsledkem zvláštních rysů námořnického povolání, vede k nerovnému zacházení s touž kategorií pracovníků ze strany různých členských států v závislosti na tom, zda uplatňují všeobecná a volitelná vyloučení, jež jim umožňují platné právní předpisy, či nikoliv. Značný počet členských států těchto volitelných vyloučení nevyužil nebo jich využil pouze v omezeném rozsahu.
(6)
Komise ve svém sdělení ze dne 10. října 2007 s názvem „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ uvedla, že tato politika je založena na jasném uznání toho, že všechny záležitosti týkající se evropských moří a oceánů jsou navzájem propojeny, a že mají-li politiky související s mořem dosáhnout kýžených výsledků, musí být vypracovávány ve vzájemném propojení. Rovněž vyzdvihuje potřebu zvýšit počet a kvalitu pracovních příležitostí v námořním odvětví pro občany Unie a význam zlepšení pracovních podmínek na palubě plavidel, mimo jiné investicemi do výzkumu, vzdělávání, odborné přípravy, zdraví a bezpečnosti.
(7)
Tato směrnice je v souladu se strategií Evropa 2020 a jejími cíli v oblasti zaměstnanosti a se strategií, kterou Komise stanovila ve svém sdělení ze dne 23. listopadu 2010 s názvem „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“.
(8)
Tzv. modrá ekonomika se značnou měrou podílí na hospodářství Unie, pokud jde o pracovní místa a hrubou přidanou hodnotu.
(9)
V souladu s čl. 154 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie konzultovala Komise se sociálními partnery na úrovni Unie otázku možného zaměření akce Unie v této oblasti.
(10)
Sociální partneři v námořním odvětví v rámci svého sociálního dialogu dosáhli společné dohody, která je pro tuto směrnici velmi důležitá. V této společné dohodě se podařilo nalézt vhodnou rovnováhu mezi potřebou zlepšit pracovní podmínky námořníků a potřebou přihlížet ke zvláštním rysům tohoto odvětví.
(11)
Vzhledem ke zvláštní povaze námořního odvětví, a zejména ke zvláštním pracovním podmínkám pracovníků, na něž se vztahují vyloučení, která tato směrnice ruší, je nezbytné přizpůsobit některá ustanovení směrnic pozměněných touto směrnicí zvláštním rysům tohoto odvětví.
(12)
S ohledem na technologický vývoj posledních let, zejména pokud jde o komunikační technologie, by požadavky týkající se informování a projednávání měly být aktualizovány a měly by být uplatňovány co nejvhodněji, včetně využitím nových technologií dálkové komunikace, zvýšením dostupnosti internetu a zajištěním jeho rozumného využití na palubě plavidel, s cílem zlepšit provádění této směrnice.
(13)
Práva námořníků, na něž se vztahuje tato směrnice a jež členské státy udělily ve vnitrostátních právních předpisech, kterými provádějí směrnice 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES, by neměla být dotčena. Provádění této směrnice by nemělo sloužit k ospravedlnění jakéhokoli zhoršení stavu, který v členských státech existuje ke dni vstupu této směrnice v platnost.
(14)
Cílem Úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci na moři z roku 2006 je dosáhnout důstojných pracovních a životních podmínek pro námořníky stanovením zdravotních a bezpečnostních norem a spravedlivých podmínek pro zaměstnání a odbornou přípravu a současně zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž pro vlastníky lodí prostřednictvím celosvětového uplatňování uvedené úmluvy, jakož i zaručit rovné podmínky na mezinárodní úrovni, pokud jde o některá, nikoliv však všechna práva zaměstnanců, bez ohledu na státní příslušnost nebo stát vlajky plavidla. Uvedená úmluva, směrnice Rady 2009/13/ES (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (10) a 2013/54/EU (11) stanoví práva námořníků na důstojné pracovní podmínky v široké škále oblastí, stanoví soudržná práva a ochranu při práci námořníků a přispívají k rovným podmínkám, a to i uvnitř Unie.
(15)
Unie by měla usilovat o zlepšení pracovních a životních podmínek na palubách lodí a využívat potenciálu inovací k zatraktivnění námořního odvětví pro námořníky z Unie, včetně mladých pracovníků.
(16)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zlepšení pracovních podmínek námořníků a jejich informování a projednávání s nimi, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(17)
Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména pak právo na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a na informování a projednávání v podniku. Tato směrnice by měla být provedena v souladu s těmito právy a zásadami.
(18)
Směrnice 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2008/94/ES
V článku 1 směrnice 2008/94/ES se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Členské státy mohou, pokud je tak již v jejich vnitrostátních právních předpisech stanoveno, i nadále vyloučit z oblasti působnosti této směrnice zaměstnance v domácnosti zaměstnané fyzickou osobou.“
Článek 2
Změny směrnice 2009/38/ES
Směrnice 2009/38/ES se mění takto:
1)
V článku 1 se zrušuje odstavec 7.
2)
V čl. 10 odst. 3 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Člen zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo náhradník tohoto člena, který je členem posádky námořního plavidla, je oprávněn účastnit se schůze zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo všech dalších schůzí pořádaných podle postupů stanovených v čl. 6 odst. 3, není-li v době konání dané schůze na moři nebo v přístavu země jiné než země, v níž má dopravní společnost své sídlo.
Schůze se pokud možno pořádají tak, aby byla usnadněna účast členů nebo jejich náhradníků, kteří jsou členy posádek námořních plavidel.
V případech, kdy se člen zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo náhradník tohoto člena, jenž je členem posádky námořního plavidla, nemůže schůze zúčastnit, musí být zvážena možnost případného využití nových informačních a komunikačních technologií.“
Článek 3
Změna směrnice 2002/14/ES
V článku 3 směrnice 2002/14/ES se zrušuje odstavec 3.
Článek 4
Změny směrnice 98/59/ES
Směrnice 98/59/ES se mění takto:
1)
V čl. 1 odst. 2 se zrušuje písmeno c).
2)
V čl. 3 odst. 1 se za druhý pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„Jestliže se návrh na hromadné propouštění týká členů posádky námořního plavidla, oznámí zaměstnavatel tuto skutečnost příslušnému orgánu státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje.“
Článek 5
Změna směrnice 2001/23/ES
V článku 1 směrnice 2001/23/ES se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Tato směrnice se vztahuje na převod námořního plavidla, které je součástí převodu podniku, závodu nebo části podniku nebo závodu ve smyslu odstavců 1 a 2, jestliže se nabyvatel nachází nebo převedený podnik, závod nebo část podniku nebo závodu zůstává v oblasti územní působnosti Smlouvy.
Tato směrnice se nepoužije, je-li předmětem převodu výhradně jedno nebo více námořních plavidel.“
Článek 6
Úroveň ochrany
Provádění této směrnice nesmí být za žádných okolností důvodem ke snížení obecné úrovně ochrany osob, na něž se tato směrnice vztahuje, kterou členské státy již poskytují v oblastech působnosti směrnic 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES.
Článek 7
Podávání zpráv Komisí
Komise po konzultaci s členskými státy a sociálními partnery na úrovni Unie předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění a uplatňování článků 4 a 5 do 10. října 2019.
Článek 8
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 10. října 2017. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 9
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 10
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 6. října 2015.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2015/1794
(2015. gada 6. oktobris),
ar kuru attiecībā uz jūrniekiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/94/EK, 2009/38/EK un 2002/14/EK un Padomes Direktīvas 98/59/EK un 2001/23/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu saistībā ar 153. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. pants paredz, ka Eiropas Parlaments un Padome, rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, ar direktīvām var noteikt minimālās prasības, kuras pakāpeniski jāievieš un kuru mērķis ir uzlabot darba apstākļus un darba ņēmēju informēšanu un apspriešanos ar tiem. Ar šādām direktīvām ir jāizvairās uzlikt tādas nesamērīgas izmaksas vai administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, kas traucētu veidoties un attīstīties mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas ir ilgtspējīgas attīstības un darbvietu radīšanas virzītājspēks.
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/94/EK (4), 2009/38/EK (5) un 2002/14/EK (6) un Padomes Direktīvas 98/59/EK (7) un 2001/23/EK (8) vai nu neattiecina, vai dod tiesības dalībvalstīm neattiecināt to piemērošanas jomas uz konkrētiem jūrniekiem.
(3)
Komisija 2009. gada 21. janvāra paziņojumā “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” uzsvēra, ka ir svarīgi izveidot integrētu tiesisko regulējumu, lai uzlabotu jūrniecības nozares konkurētspēju.
(4)
Minētā neattiecināšana un/vai iespēja tādu noteikt var liegt jūrniekiem iespējas pilnībā izmantot tiesības uz godīgiem un taisnīgiem darba apstākļiem un uz informāciju un konsultācijām vai arī ierobežot minēto tiesību pilnīgu izmantošanu. Ciktāl minētajai neattiecināšanai un/vai iespējai to noteikt nav objektīva pamata un attieksme pret jūrniekiem nav vienlīdzīga, noteikumi, kas pieļauj šādu neattiecināšanu, būtu jāsvītro.
(5)
Šā brīža juridiskā situācija, ko daļēji ir radījis jūrnieka profesijas specifiskais raksturs, rada pamatu nevienlīdzīgai attieksmei pret vienas kategorijas darba ņēmējiem dažādās dalībvalstīs atkarībā no tā, vai valsts piemēro vai nepiemēro spēkā esošos tiesību aktos atļauto neattiecināšanu un fakultatīvo neattiecināšanu. Būtisks skaits dalībvalstu minēto fakultatīvo neattiecināšanu nav izmantojušas vai to ir izmantojušas tikai ierobežoti.
(6)
Komisija 2007. gada 10. oktobra paziņojumā “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” norādīja, ka šāda politika ir balstīta uz skaidru atziņu, ka visi ar Eiropas okeāniem un jūrām saistītie jautājumi ir savstarpēji saistīti un ka dažādu jūrniecības jomu politika, lai tā sasniegtu vēlamos rezultātus, ir jāizstrādā saskaņoti. Minētajā dokumentā ir arī uzsvērta nepieciešamība radīt Savienības valstspiederīgajiem vairāk kvalitatīvāku darbvietu jūrniecības nozarē un tas, cik svarīgi ir uzlabot darba apstākļus uz kuģiem, cita starpā veicot ieguldījumus pētniecībā, izglītībā, apmācībā, veselībā un drošībā.
(7)
Šī direktīva ir saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” un tās mērķiem nodarbinātības jomā, kā arī ar stratēģiju, ko Komisija izklāstījusi 2010. gada 23. novembra paziņojumā “Jaunu prasmju un darba vietu programma. Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību”.
(8)
Tā saucamā “jūras nozaru ekonomika” veido būtisku Savienības ekonomikas daļu darbvietu un bruto pievienotās vērtības ziņā.
(9)
Saskaņā ar LESD 154. panta 2. punktu Komisija Savienības līmenī ir apspriedusies ar sociālajiem partneriem par Savienības rīcības iespējamo ievirzi šajā jomā.
(10)
Sociālā dialoga ietvaros jūrniecības nozares sociālie partneri ir vienojušies par kopīgu izpratni, kas ir ļoti svarīgi šai direktīvai. Ar minēto kopīgo izpratni ir panākts labs līdzsvars starp nepieciešamību uzlabot jūrnieku darba apstākļus un nepieciešamību ņemt vērā nozares īpatnības.
(11)
Ņemot vērā jo īpaši jūrniecības nozares specifiku un to darba ņēmēju īpašos darba apstākļus, kurus skar ar šo direktīvu atceltā neattiecināšana, ir jāpielāgo daži ar šo direktīvu grozīto direktīvu noteikumi, lai atspoguļotu attiecīgās nozares specifiskās iezīmes.
(12)
Ņemot vērā tehnoloģisko attīstību pēdējo gadu laikā, jo īpaši komunikāciju tehnoloģiju jomā, prasības par informēšanu un apspriešanos būtu jāatjaunina un jāpiemēro visatbilstīgākajā veidā, tostarp izmantojot jaunās tehnoloģijas attālinātai komunikācijai, veicinot interneta pieejamību un nodrošinot tā saprātīgu izmantošanu uz kuģa, lai uzlabotu šīs direktīvas īstenošanu.
(13)
Nebūtu jāskar jūrnieku tiesības, kas ietvertas šajā direktīvā un ko dalībvalstis piešķīrušas ar valstu tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvas 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EK. Šīs direktīvas īstenošanai nebūtu jākalpo par pamatojumu jebkādai tāda stāvokļa pasliktināšanai, kāds jau pastāv katrā dalībvalstī.
(14)
Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada Konvencijas par darbu jūrniecībā mērķis ir gan panākt pienācīgus jūrnieku darba un dzīves apstākļus, paredzot veselības un drošības standartus, taisnīgus nodarbinātības noteikumus un profesionālo apmācību, gan nodrošināt godīgu konkurenci kuģu īpašniekiem, piemērojot to visās pasaules valstīs, kā arī starptautiskā līmenī nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus attiecībā uz dažām, bet ne visām darbinieku tiesībām neatkarīgi no viņu valstspiederības vai kuģa karoga. Minētajā konvencijā, Padomes Direktīvā 2009/13/EK (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2009/16/EK (10) un 2013/54/ES (11) ir noteiktas jūrnieku tiesības uz pienācīgiem darba apstākļiem daudzās dažādās jomās, saskaņotas tiesības un darba aizsardzība jūrniekiem un veicināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, tostarp Savienībā.
(15)
Savienībai būtu jācenšas uzlabot darba un dzīves apstākļus uz kuģiem un izmantot inovācijas potenciālu, lai padarītu jūrniecības nozari pievilcīgāku Savienības jūrniekiem, tostarp gados jauniem darba ņēmējiem.
(16)
Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, uzlabot jūrnieku darba apstākļus un viņu informēšanu un apspriešanos ar viņiem - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ka šīs rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(17)
Šajā direktīvā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības un tajā atzītie principi, jo īpaši tiesības uz godīgiem un taisnīgiem darba apstākļiem un tiesības uz informāciju un konsultācijām uzņēmumā. Šī direktīva būtu jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.
(18)
Tādēļ Direktīvas 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EK būtu attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Grozījums Direktīvā 2008/94/EK
Direktīvas 2008/94/EK 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Ja šāds noteikums jau ir spēkā dalībvalstu tiesību aktos, tās var turpināt neattiecināt šīs direktīvas piemērošanas jomu uz mājkalpotājiem, ko nodarbina fiziska persona.”
2. pants
Grozījumi Direktīvā 2009/38/EK
Direktīvu 2009/38/EK groza šādi:
1)
direktīvas 1. panta 7. punktu svītro;
2)
direktīvas 10. panta 3. punktam pievieno šādas daļas:
“Īpašās pārrunu grupas vai Eiropas Uzņēmumu padomes loceklim vai šāda locekļa aizstājējam, kas ir jūras kuģa apkalpes loceklis, ir tiesības piedalīties īpašās pārrunu grupas vai Eiropas Uzņēmumu padomes sanāksmē vai jebkurā citā sanāksmē jebkurā no procedūrām, kas izveidotas saskaņā ar 6. panta 3. punktu, ja minētais loceklis vai viņa aizstājējs sanāksmes laikā nav jūrā vai ostā valstī, kas nav tā valsts, kurā ir kuģniecības sabiedrības domicils.
Ja iespējams, sanāksmes plāno tā, lai atvieglinātu to locekļu vai viņu aizstājēju dalību, kuri ir jūras kuģu apkalpes locekļi.
Ja īpašās pārrunu grupas vai Eiropas Uzņēmumu padomes loceklis vai šāda locekļa aizstājējs, kas ir jūras kuģa apkalpes loceklis, nevar piedalīties sanāksmē, apsver jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas iespēju, ja tas ir iespējams.”
3. pants
Grozījums Direktīvā 2002/14/EK
Direktīvas 2002/14/EK 3. panta 3. punktu svītro.
4. pants
Grozījumi Direktīvā 98/59/EK
Direktīvu 98/59/EK groza šādi:
1)
direktīvas 1. panta 2. punkta c) apakšpunktu svītro;
2)
direktīvas 3. panta 1. punktā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:
“Ja plānotā kolektīvā atlaišana attiecas uz jūras kuģa apkalpes locekļiem, darba devējs par to paziņo tās valsts kompetentajai iestādei, ar kuras karogu kuģis kuģo.”
5. pants
Grozījums Direktīvā 2001/23/EK
Direktīvas 2001/23/EK 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Šo direktīvu piemēro tādai jūras kuģa īpašumtiesību pārejai, kas ir daļa no uzņēmuma, uzņēmējsabiedrības vai uzņēmuma vai uzņēmējsabiedrības daļas īpašumtiesību pārejas 1. un 2. punkta nozīmē, ar noteikumu, ka īpašumtiesību saņēmējs atrodas vai uzņēmums, uzņēmējsabiedrības vai uzņēmuma vai uzņēmējsabiedrības daļa, kuras īpašumtiesības nodod, paliek Līguma piemērošanas teritorijā.
Šo direktīvu nepiemēro, ja tiesību pārejas objekts ir tikai viens vai vairāki jūras kuģi.”
6. pants
Aizsardzības līmenis
Šīs direktīvas īstenošana nekādos apstākļos nav iemesls, lai mazinātu ar šo direktīvo aptverto personu vispārējo aizsardzības līmeni, ko dalībvalstis tām jau noteikušas jomās, ko aptver Direktīvas 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EK.
7. pants
Komisijas ziņojums
Komisija, apspriedusies ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem Savienības līmenī, līdz 2019. gada 10. oktobrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas 4. un 5. panta īstenošanu un piemērošanu.
8. pants
Transponēšana
1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2017. gada 10. oktobrim. Tās nekavējoties par tiem informē Komisiju.
Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
10. pants
Adresāti
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2015. gada 6. oktobrī