NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/523
ze dne 25. března 2015,
kterým se mění nařízení (EU) č. 43/2014 a (EU) 2015/104, pokud jde o některá rybolovná práva
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EU) 2015/104 (1) neobsahuje omezení rybolovných práv pro populaci mořčáka obecného (Dicentrarchus labrax) v severovýchodním Atlantiku.
(2)
V červnu roku 2014 vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vědecké doporučení týkající se populace mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku a potvrdila, že se její velikost od roku 2012 prudce zmenšuje. Kromě toho Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství zhodnotil zavedená vnitrostátní opatření na ochranu mořčáka evropského a obecně dospěl k závěru, že jsou neúčinná. Mořčák evropský je druh, který pomalu roste a pozdě dospívá. Míra úmrtnosti mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku způsobená rybolovem dosahuje v současnosti čtyřnásobku úrovně maximálního udržitelného výnosu.
(3)
Komise na základě článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (2) přijala prováděcí nařízení (EU) 2015/111 (3) ke zmírnění vážného ohrožení zachování populace mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře.
K úmrtnosti této populace způsobené rybolovem významně přispívá také rekreační rybolov. Je proto vhodné stanovit rybolovná práva pro tuto populaci ve formě denního limitu pro počet kusů, které si mohou rekreační rybáři ponechat. Rekreační rybolov má několik forem, například rybolov z rekreačního plavidla nebo rybolov na pobřeží.
(4)
Aby se předešlo výkladovým obtížím, je třeba čl. 7 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2015/104 formulovat obdobně znění článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013.
(5)
Omezení odlovu smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa, IIIa a IV byla v příloze IA nařízení (EU) 2015/104 stanovena na nulovou hodnotu, dokud nebude vydáno doporučení ICES. Doporučení ICES pro tuto populaci je k dispozici od 23. února 2015, a nyní je tak možno pro smačky rodu Ammodytes stanovit celkový přípustný odlov (dále jen „TAC“) pro sedm oblastí řízení, aby nedocházelo k lokálnímu vyčerpání populace.
(6)
Je vhodné stanovit jistou flexibilitu mezi oblastmi pro pakambaly, které tvoří touž biologickou populaci, pro všechny členské státy s kvótou v relevantních oblastech.
(7)
Nařízení (EU) 2015/104 obsahuje chybu ohledně TAC a kvóty pro krevetu severní v oblasti Severního moře, kde by mělo být přijato zachování úrovně TAC z roku 2014. Příloha IA nařízení (EU) 2015/104 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(8)
Pro některé populace jsou rybolovná práva a podmínky přístupu k rybolovným zdrojům pro plavidla ve vodách pobřežního státu stanovena každý rok na základě konzultací o rybolovu mezi příslušnými pobřežními státy. Jelikož nebylo dosaženo dohody o sdílení kvóty pro atlantsko-skandinávského sledě obecného pro rok 2015, je vhodné stanovit autonomní kvótu na základě podílu Unie pro tuto populaci v posledních letech. Příloha IB nařízení (EU) 2015/104 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(9)
Na svém třetím výročním zasedání v roce 2015 určila Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) rybolovná práva sestávající z TAC pro kranase Murphyho. Toto opatření by mělo být provedeno v právu Unie.
(10)
Poznámka pod čarou v příloze III nařízení (EU) 2015/104 chybně odkazovala na zastaralou dohodu, a měla by být proto opravena.
(11)
S cílem správně odrážet stávající rozdělení zařízení mezi francouzské a španělské rybářské loďstvo zabývající se odlovem tuňáka obecného v roce 2015 je nutné změnit přílohu IV nařízení (EU) 2015/104, která stanoví omezení rybolovu, chovu a výkrmu tuňáka obecného.
(12)
Je třeba opravit chybu v tabulce TAC pro makrelu obecnou (Scomber scombrus) v oblastech VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe, vodách Unie a mezinárodních vodách oblasti Vb, jakož i mezinárodních vodách oblastí IIa, XII a XIV (MAC/2CX14-).
(13)
Vědecké doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství ze dne 2. března 2015 uvádí, že v souladu se zásadou předběžné opatrnost lze přidělit malou kvótu pro vedlejší úlovky rejnoka vlnitého (Raia undulata) v oblastech ICES VIa, VIb, VIIa-c, VIId, VIIe-k, VIII a IX. Příloha IA nařízení Rady (EU) 2015/104 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(14)
Vzhledem k tomu, že v souladu s postupem stanoveným v dohodě o vztazích v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy uskutečnila Unie konzultace týkající se vzájemných ujednání s Faerskými ostrovy ohledně rybolovných práv pro atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresku modravou pro rok 2015, je vhodné určit pro tyto populace rybolovná práva.
(15)
Nařízení (EU) 2015/104 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(16)
Podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (4), pokud je více než 75 % preventivního TAC vyčerpáno do 31. října roku, na který se TAC vztahuje, může každý členský stát, který má k dispozici kvótu na danou populaci, požádat o zvýšení TAC. Komise obdržela žádost o 10 % zvýšení TAC pro rok 2014 pro rejnokovité v Severním moři. Podpůrné biologické údaje připojené k žádosti byly ověřeny a potvrzeny odborníky Společného výzkumného střediska Komise.
(17)
Nařízení (EU) č. 43/2014 (5) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(18)
Omezení odlovu stanovená v nařízení (EU) 2015/104 se použijí ode dne 1. ledna 2015. Ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení odlovu by se proto měla rovněž použít od uvedeného data. Touto zpětnou působností nebude dotčena zásada právní jistoty a ochrany legitimního očekávání, neboť dotčená rybolovná práva dosud nebyla vyčerpána. Nové omezení odlovů pro mořčáka evropského by se však mělo používat ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Vzhledem k tomu, že změna omezení odlovu má vliv na hospodářské činnosti a plánování rybářské sezony pro plavidla Unie, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost neprodleně po vyhlášení. Z důvodů uvedených v 16. bodě odůvodnění by se ustanovení o větších rybolovných právech pro rejnokovité v Severním moři měla použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) 2015/104 se mění takto:
1)
Článek 2 se nahrazuje tímto:
„Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla Unie;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách Unie.
2. Pro účely článku 11a se toto nařízení vztahuje rovněž na rekreační rybolov.“
2)
V článku 3 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„m)
‚rekreačním rybolovem‘ neobchodní rybolovné činnosti využívající mořské živé vodní zdroje například pro rekreační, turistické nebo sportovní účely.“
3)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
1. Na úlovky druhů podléhajících omezením odlovů, které byly uloveny při rybolovu uvedeném v čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013, se vztahuje povinnost vykládky stanovená v článku 15 uvedeného nařízení (dále jen ‚povinnost vykládky‘).
2. Ryby podléhající omezením odlovů, které byly uloveny při rybolovu nepodléhajícím povinnosti vykládky, se uchovávají na palubě nebo vykládají pouze tehdy, pokud:
a)
úlovky byly uloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která není vyčerpána, nebo
b)
úlovky představují tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
3. V příloze I jsou pro účely výjimky z povinnosti započítat úlovky do příslušných kvót stanovených v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 uvedeny populace necílových druhů nacházejících se v bezpečných biologických mezích podle čl. 15 odst. 8 uvedeného nařízení.“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Rekreační rybolov mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku
Při rekreačním rybolovu v divizích ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj a VIIk si lze ponechat nejvýše tři jedince mořčáka evropského na osobu a den.“
5)
Příloha I nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
6)
Příloha IA nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
7)
Příloha IB nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
8)
Znění přílohy IJ nařízení (EU) 2015/104 se nahrazuje zněním přílohy V tohoto nařízení.
9)
Příloha III nařízení (EU) 2015/104 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze VI tohoto nařízení.
10)
Příloha IV nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou VII tohoto nařízení.
11)
Příloha VIII nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Článek 2
Příloha IA nařízení (EU) č. 43/2014 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 1 bodů 3, 6, 7, 8, 9, 10 a 11 se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Článek 2 se použije od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. března 2015.
PADOMES REGULA (ES) 2015/523
(2015. gada 25. marts),
ar ko groza Regulas (ES) Nr. 43/2014 un (ES) 2015/104 attiecībā uz dažām zvejas iespējām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Padomes Regulā (ES) 2015/104 (1) nav noteikts jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) krājuma zvejas iespēju limits Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā.
(2)
Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2014. gada jūnijā nāca klajā ar zinātnisko ieteikumu par jūrasasara (labraka) krājumu Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā un apstiprināja, ka šis krājums kopš 2012. gada strauji samazinās. Turklāt Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir novērtējusi jūrasasara (labraka) aizsardzībai pieņemtos valstu pasākumus un visā visumā secinājusi, ka minētie pasākumi ir neiedarbīgi. Jūrasasaris (labraks) aug lēni un dzimumbriedumu sasniedz vēlu. Jūrasasara (labraka) zvejas izraisītā mirstība Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā patlaban ir četras reizes lielāka par līmeni, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
(3)
Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 12. pantu, ir pieņēmusi Īstenošanas regulu (ES) 2015/111 (3) ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumus jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) krājuma saglabāšanai Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā.
Zvejas izraisīto zivju mirstību minētajā krājumā ievērojami veicina arī atpūtas zveja. Tāpēc ir lietderīgi noteikt zvejas iespējas, kas izteiktas kā dienas limits, proti, zivju skaits, kuru drīkst paturēt personas, kas nodarbojas ar atpūtas zveju. Atpūtas zveja var notikt dažādi, tā var būt zveja no atpūtas kuģa vai zveja no krasta.
(4)
Lai izvairītos no interpretācijas problēmām, Regulas (ES) 2015/104 7. panta 1. un 2. punkts būtu jāformulē tā, lai tas atbilstu formulējumam Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā.
(5)
Kamēr nebija saņemts ICES ieteikums, Regulas (ES) 2015/104 IA pielikumā tūbīšu nozvejas limiti Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā bija noteikti nulles apjomā. Kopš 2015. gada 23. februāra ir pieejams ICES ieteikums par attiecīgo krājumu, un tagad ir iespējams noteikt tūbīšu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) šajā apgabalā; lai nepieļautu krājuma lokālu noplicināšanu, šī KPN būtu jāsadala septiņiem pārvaldības apgabaliem.
(6)
Ir lietderīgi paredzēt noteiktu elastību starp apgabaliem tiem megrimiem, kas veido vienu un to pašu bioloģisko krājumu visām dalībvalstīm ar kvotu attiecīgajos apgabalos.
(7)
Regulā (ES) 2015/104 ir kļūda Ziemeļjūras ziemeļu garneles KPN un kvotā, jo vajadzēja pieņemt 2014. gada KPN saglabāšanu. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IA pielikums.
(8)
Attiecībā uz dažiem krājumiem zvejas iespējas un zvejas resursu pieejamības nosacījumi kuģiem piekrastes valstī tiek noteikti katru gadu, ņemot vērā attiecīgo piekrastes valstu savstarpējas apspriešanās zivsaimniecības jomā. Tā kā nav panākta nekāda vienošanās par kvotas sadales kārtību 2015. gadam attiecībā uz Ziemeļatlantijas siļķi, ir atbilstīgi noteikt autonomu kvotu, kura balstīta uz šā krājuma Savienības daļu iepriekšējos gados. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IB pielikums.
(9)
Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) trešajā gadskārtējā sanāksmē 2015. gadā tika noteiktas zvejas iespējas, kas izteiktas kā stavridas KPN. Šis pasākums būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos.
(10)
Zemsvītras piezīmē Regulas (ES) 2015/104 III pielikumā bija kļūdaina atsauce uz nolīgumu, kas vairs nav spēkā, un tāpēc tā būtu jālabo.
(11)
Lai pareizi atspoguļotu pašreizējo Francijas un Spānijas 2015. gada zilās tunzivs zvejas flotes zvejas rīku sadalījumu, ir jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IV pielikums, ar kuru nosaka zilās tunzivs zvejas, audzēšanas un nobarošanas ierobežojumus.
(12)
Ir jālabo kļūda makreles (Scomber scombrus) KPN tabulā VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe apgabalā; Vb apgabala Savienības un starptautiskajos ūdeņos; IIa, XII un XIV (MAC/2CX14-) apgabala starptautiskajos ūdeņos.
(13)
Zinātniskajā ieteikumā, kas 2015. gada 2. martā saņemts no ZZTEK, ir norādīts, ka ir piesardzīgi atļaut mazu piezvejas kvotu cirtainajai rajai (Raia undulata) ICES VIa, VIb, VIIa-c, VIId, VIIe-k, VIII un IX apgabalā. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IA pielikums.
(14)
Ievērojot to, ka saskaņā ar procedūru, kura paredzēta nolīgumā par attiecībām zvejniecības jomā ar Fēru salām, Savienība ir sarīkojusi papildu apspriešanās par savstarpējo kārtību ar Fēru salām saistībā ar Ziemeļatlantijas siļķes un putasa zvejas iespējām 2015. gadam; tādējādi ir piemēroti noteikt šo krājumu zvejas iespējas.
(15)
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2015/104.
(16)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 (4) 3. panta 1. punktu, ja vairāk nekā 75 % no kvotas krājumiem, uz ko attiecas piesardzīga KPN, izmantoti līdz kvotas piemērošanas gada 31. oktobrim, dalībvalsts, kurai šī kvota krājumam piešķirta, var lūgt palielināt KPN. Komisija ir saņēmusi lūgumu par 2014. gada KPN palielinājumu 10 % apmērā rajveidīgajām zivīm Ziemeļjūrā. Lūgumam pievienoto papildinošo bioloģisko informāciju ir pārbaudījuši un apstiprinājuši Komisijas Kopīgā pētniecības centra eksperti.
(17)
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula (ES) Nr. 43/2014 (5).
(18)
Regulā (ES) 2015/104 noteiktos nozvejas limitus piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tāpēc no minētā datuma būtu jāpiemēro arī šīs regulas noteikumi par nozvejas limitiem. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav izmantotas. Tomēr jaunais nozvejas limits jūrasasarim būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Tā kā nozvejas limitu grozīšana ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā uzreiz pēc tās publicēšanas. To iemeslu dēļ, kas izklāstīti 16. apsvērumā, noteikumi par augstākiem nozvejas limitiem rajveidīgajām zivīm Ziemeļjūrā būtu jāpiemēro ar 2014. gada 1. janvāri,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) 2015/104 groza šādi:
1)
regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
“2. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:
a)
Savienības kuģiem;
b)
trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.
2. Piemērojot 11.a pantu, šī regula attiecas arī uz atpūtas zveju.”
;
2)
regulas 3. pantam pievieno šādu punktu:
“m)
“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto tādos nolūkos kā atpūta, tūrisms vai sports.”
;
3)
regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
“7. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
1. Uz tādu zivju sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas ierobežojumi un kuras ir nozvejotas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās zvejniecībās, attiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts minētās regulas 15. pantā (“izkraušanas pienākums”).
2. Zivis, uz kurām attiecas nozvejas ierobežojumi un kuras ir nozvejotas zvejniecībās, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, tiek paturētas uz klāja vai tiek izkrautas tikai tad, ja:
a)
nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai
b)
nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.
3. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie nemērķa sugu krājumi drošās bioloģiskās robežās, lai varētu noteikt minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozveju no attiecīgajām kvotām.”
;
4)
iekļauj šādu pantu:
“11.a pants
Jūrasasara (labraka) atpūtas zveja Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā
Atpūtas zvejā ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk rajonā viena persona drīkst paturēt ne vairāk kā trīs jūrasasara (labraka) īpatņus dienā.”
;
5)
Regulas (ES) 2015/104 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;
6)
Regulas (ES) 2015/104 IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu;
7)
Regulas (ES) 2015/104 IB pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu;
8)
Regulas (ES) 2015/104 IJ pielikumu aizstāj ar šīs regulas V pielikumu;
9)
Regulas (ES) 2015/104 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas VI pielikumu;
10)
Regulas (ES) 2015/104 IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas VII pielikumu;
11)
Regulas (ES) 2015/104 VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VIII pielikumu.
2. pants
Regulas (ES) Nr. 43/2014 IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. panta 3., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Šīs regulas 2. pantu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 25. martā