PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 208/2013
ze dne 11. března 2013
o požadavcích na sledovatelnost u klíčků a semen určených k produkci klíčků
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na čl. 18 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví obecné zásady použitelné obecně pro potraviny a krmiva, zvláště pak pro bezpečnost potravin a krmiv, a to na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni. Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že ve všech fázích výroby, zpracování a distribuce musí být zajištěna sledovatelnost potravin, krmiv, zvířat určených k produkci potravin a jakékoli jiné látky, která je určena k přimísení do potraviny nebo krmiva nebo u níž se předpokládá, že do nich bude přimísena.
(2)
Uvedený článek rovněž stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků musí být schopni identifikovat každou osobu, která jim dodala potravinu, a zavedou systémy a postupy umožňující identifikovat podniky, kterým byly dodány jejich výrobky. Uvedené informace se na požádání poskytují příslušnému orgánu.
(3)
Jako nejpravděpodobnější původ ohnisek Shiga toxin produkujících E. coli v květnu 2011 byla následně určena konzumace klíčků.
(4)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) přijal dne 20. října 2011 vědecké stanovisko o riziku, které představují Shiga toxin produkující Escherichia coli (STEC) a jiné patogenní bakterie v semenech a naklíčených semenech (2). Ve svém stanovisku dospěl EFSA k závěru, že nejpravděpodobnějším prvotním zdrojem nákazy v souvislosti s klíčky je kontaminace suchých semen bakteriálními patogeny. Kromě toho se ve stanovisku uvádí, že díky vysoké vlhkosti a příznivé teplotě během klíčení se bakteriální patogeny přítomné na suchých semenech dokáží v průběhu klíčení rozmnožit, a tím vznikne riziko pro veřejné zdraví.
(5)
Sledovatelnost je nástroj, který účinně zajišťuje bezpečnost potravin, jelikož umožňuje sledovat potraviny ve všech fázích výroby, zpracování a distribuce a rychle reagovat v případě ohnisek nákaz vyvolaných původcem v potravinách. Zejména sledovatelnost u určitých potravin jiného než živočišného původu může napomoci k odstranění nebezpečných potravin z trhu, a tím k ochraně spotřebitelů.
(6)
Aby se zajistila sledovatelnost podle článku 18 nařízení (ES) č. 178/2002, měla by být vždy k dispozici jména a adresy jak provozovatele potravinářského podniku, který klíčky nebo semena určená k produkci klíčků dodává, tak provozovatele potravinářského podniku, kterému byla taková semena nebo klíčky dodány. Tento požadavek se zakládá na přístupu „jeden krok zpět - jeden krok vpřed“, který předpokládá, že provozovatelé potravinářských podniků používají systém, který jim umožňuje identifikovat jejich přímého dodavatele (přímé dodavatele) a jejich přímého zákazníka (přímé zákazníky), s výjimkou případu, kdy se jedná o konečné spotřebitele.
(7)
Podmínky produkce klíčků mohou představovat potenciálně závažné riziko pro veřejné zdraví, jelikož v jejich důsledku může dojít k významnému rozmnožení patogenů v potravinách. V případě ohniska nákazy vyvolané původcem v potravinách a související s konzumací klíčků má proto rychlé vysledování dotčených komodit zásadní význam, aby bylo možné omezit dopad takového ohniska na veřejné zdraví.
(8)
Kromě toho je obchod se semeny určenými k produkci klíčků velmi rozšířený, a proto je potřeba sledovatelnosti čím dál naléhavější.
(9)
V tomto nařízení by proto měla být stanovena zvláštní pravidla pro sledovatelnost u klíčků a semen určených k produkci klíčků.
(10)
Zejména je vhodné stanovit požadavek, aby provozovatelé potravinářských podniků poskytovali dodatečné informace o objemu nebo množství těchto semen nebo klíčků, datu odeslání spolu s identifikací šarže a podrobný popis těchto semen nebo klíčků.
(11)
Aby se snížila administrativní zátěž pro provozovatele potravinářských podniků, je vhodné umožnit flexibilitu, pokud jde o formát, který mají provozovatelé potravinářských podniků používat pro uchovávání záznamů a předávání příslušných informací v rámci požadavků na sledovatelnost.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro sledovatelnost šarží:
i)
klíčků,
ii)
semen určených k produkci klíčků.
Toto nařízení se nepoužije na klíčky, které byly ošetřeny za účelem odstranění mikrobiologických nebezpečí v souladu s právními předpisy Evropské unie.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„klíčky“ se rozumí produkty získané naklíčením semen a jejich vývojem ve vodě nebo jiném médiu, sklizené před vytvořením pravých listů, které jsou určeny ke konzumaci celé včetně semene;
b)
„šarží“ se rozumí množství klíčků nebo semen určených k produkci klíčků s týmž taxonomickým názvem, odesílané ze stejného zařízení na stejné místo určení ve stejný den. Zásilku může tvořit jedna nebo více šarží. Avšak semena s jiným taxonomickým názvem, která jsou smísena v tomtéž obalu a jsou určena k tomu, aby byla naklíčena společně, a jejich klíčky se rovněž považují za jednu šarži.
Kromě toho se pro účely tohoto nařízení použije definice „zásilky“ podle článku 2 nařízení Komise (EU) č. 211/2013 (3).
Článek 3
Požadavky na sledovatelnost
1. Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byly ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce zaznamenávány níže uvedené informace o šaržích semen určených k produkci klíčků nebo o šaržích klíčků. Provozovatel potravinářského podniku rovněž zajistí, aby byly informace nutné pro splnění těchto ustanovení předány provozovateli potravinářského podniku, kterému jsou uvedená semena nebo klíčky dodávány:
a)
přesný popis semen nebo klíčků včetně taxonomického názvu rostliny;
b)
objem nebo množství dodaných semen nebo klíčků;
c)
pokud jsou semena nebo klíčky odesílány od jiného provozovatele potravinářského podniku, jméno a adresa:
i)
provozovatele potravinářského podniku, který semena nebo klíčky odeslal,
ii)
odesílatele (vlastníka), pokud je jiný než provozovatel potravinářského podniku, který semena nebo klíčky odeslal;
d)
jméno a adresa provozovatele potravinářského podniku, kterému se semena nebo klíčky odesílají;
e)
jméno a adresa příjemce (vlastníka), pokud je jiný než provozovatel potravinářského podniku, kterému se semena nebo klíčky odesílají;
f)
případně odkaz identifikující zásilku;
g)
datum odeslání.
2. Informace uvedené v odstavci 1 mohou být zaznamenávány a předávány v jakékoli vhodné formě, pokud je provozovatel potravinářského podniku, kterému jsou semena nebo klíčky dodávány, může snadno vyhledat.
3. Provozovatelé potravinářských podniků musí předávat příslušné informace uvedené v odstavci 1 denně. Záznamy uvedené v odstavci 1 musí být denně aktualizovány a musí zůstat k dispozici po dostatečně dlouhou dobu poté, co byly klíčky podle předpokladu spotřebovány.
4. Provozovatel potravinářského podniku musí na požádání neprodleně poskytnout informace uvedené v odstavci 1 příslušnému orgánu.
Článek 4
Požadavky na sledovatelnost u dovážených semen a klíčků
1. Zásilky semen určených k produkci klíčků a zásilky klíčků musí být při dovozu do Unie doprovázeny osvědčením v souladu s článkem 3 nařízení (EU) č. 211/2013.
2. Provozovatel potravinářského podniku dovážející semena nebo klíčky musí uchovávat osvědčení uvedené v odstavci 1 po dostatečně dlouhou dobu poté, co byla semena nebo klíčky podle předpokladu spotřebovány.
3. Všichni provozovatelé potravinářských podniků manipulující s dováženými semeny určenými k produkci klíčků musí poskytnout kopie osvědčení uvedeného v odstavci 1 všem provozovatelům potravinářských podniků, kterým se tato semena odesílají, dokud uvedená semena nedorazí k producentovi klíčků.
Pokud jsou semena určená k produkci klíčků prodávána v balení pro maloobchodní prodej, musí všichni provozovatelé potravinářských podniků manipulující s dováženými semeny určenými k produkci klíčků poskytnout kopie osvědčení uvedeného v odstavci 1 všem provozovatelům potravinářských podniků, kterým se tato semena odesílají, dokud nejsou uvedená semena zabalena pro maloobchodní prodej.
Článek 5
Vstup v platnost a použití
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 208/2013
(2013. gada 11. marts)
par izsekojamības prasībām attiecībā uz dīgstiem un sēklām, no kurām paredzēts ražot dīgstus
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 18. panta 5. punktu,
tā kā:
(1)
Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteikti vispārīgi principi, kas Savienības un valstu līmenī reglamentē pārtiku un barību kopumā un jo īpaši pārtikas un barības nekaitīgumu. Minētās regulas 18. pantā noteikts, ka visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos ir jānodrošina pārtikas, barības, produktīvo dzīvnieku un jebkuru citu vielu, ko paredzēts pievienot vai ko varētu pievienot pārtikai vai barībai, izsekojamība.
(2)
Minētajā pantā arī paredzēts, ka uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas apritē, jāspēj identificēt jebkuru personu, kas tiem piegādājusi pārtiku, un to rīcībā ir sistēmas un procedūras, ar ko identificē citus uzņēmumus, kam ir piegādāti minēto uzņēmēju produkti. Attiecīgā informācija pēc pieprasījuma jādara zināma kompetentajai iestādei.
(3)
Pēc Šigas toksīnu producējošās E. coli (STEC) uzliesmojuma Savienībā 2011. gada maijā konstatēja, ka, visticamāk, uzliesmojumu avots bija dīgstu patēriņš.
(4)
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EFSA”) 2011. gada 20. oktobrī pieņēma zinātnisko atzinumu par risku, ko izraisa Šigas toksīnu producējošās Escherichia coli (STEC) baktērijas un citas patogēnās baktērijas sēklās un diedzētās sēklās (2). Minētajā atzinumā EFSA secina, ka ar dīgstiem saistīto uzliesmojumu izraisītājs, visticamāk, ir ar patogēnajām baktērijām piesārņotas sausas sēklas. Turklāt atzinumā teikts, ka diedzēšanas laikā valdošā lielā mitruma un labvēlīgās temperatūras ietekmē uz sausām sēklām esošās patogēnās baktērijas var savairoties un tādējādi radīt risku sabiedrības veselībai.
(5)
Izsekojamība ir efektīvs instruments, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu, jo tas ļauj izsekot līdzi visiem pārtikas ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmiem, tādējādi darot iespējamu ātru reakciju pārtikas izraisītu uzliesmojumu gadījumā. Konkrēti, atsevišķas pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika, izsekojamība var palīdzēt izņemt nedrošus produktus no tirgus, tādējādi aizsargājot patērētājus.
(6)
Lai nodrošinātu izsekojamību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 18. pantu, vienmēr būtu jābūt pieejamiem gan pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, kas piegādā dīgstus vai sēklas, no kurām paredzēts ražot dīgstus, gan arī pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, kuram šādas sēklas vai dīgsti piegādāti, nosaukumiem un adresēm. Šī prasība pamatojas uz pieeju “viens posms pirms un viens posms pēc”, kas nozīmē, ka pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem ir sistēma, ar kuras palīdzību tie var identificēt tiešo(-os) piegādātāju(-us) un tiešo(-os) klientu(-us), ja vien tie nav galapatērētāji.
(7)
Dīgstu ražošanas apstākļi var radīt potenciāli augstu risku sabiedrības veselībai, jo to dēļ var būtiski savairoties patogēni pārtikā. Ja pārtikas izraisīts uzliesmojums saistīts ar dīgstu patēriņu, attiecīgo preču ātra izsekošana ir izšķiroši svarīga, lai ierobežotu šāda uzliesmojuma ietekmi uz sabiedrības veselību.
(8)
Turklāt sēklu, no kurām paredzēts ražot dīgstus, tirdzniecība ir plaši izplatīta, palielinot izsekojamības nepieciešamību.
(9)
Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka īpaši noteikumi par dīgstu un sēklu, no kurām paredzēts ražot dīgstus, izsekojamību.
(10)
Jo īpaši lietderīgi ir noteikt prasību, ka pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem ir jāsniedz papildu informācija par šādu sēklu vai dīgstu apjomu vai daudzumu, nosūtīšanas datumu, kam pievienota atsauce, kas identificē partiju, un sīks sēklu vai dīgstu apraksts.
(11)
Lai samazinātu pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju administratīvo slogu, ir lietderīgi pieļaut elastīgumu attiecībā uz formu, kādā pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji tur reģistrus un nosūta attiecīgo informāciju izsekojamības prasības ietvaros.
(12)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu paredz noteikumus par partijas izsekojamību:
i)
dīgstiem;
ii)
sēklām, no kurām paredzēts ražot dīgstus.
Šo regulu nepiemēro dīgstiem pēc tam, kad tie ir apstrādāti tā, lai novērstu mikrobioloģisko apdraudējumu, atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā lieto turpmāk minētās definīcijas:
a)
“dīgsti” ir produkts, ko iegūst no sēklu diedzēšanas un to attīstības ūdenī vai citā līdzeklī, kas novākti pirms īsto lapu izveidošanās un ko paredzēts ēst veselā veidā, ar visu sēklu;
b)
“partija” ir noteikts daudzums dīgstu vai sēklu, no kurām paredzēts ražot dīgstus, ar vienu un to pašu taksonomisko nosaukumu, ko nosūta no viena uzņēmuma uz vienu un to pašu galamērķi tajā pašā dienā. Sūtījumu var veidot viena vai vairākas partijas. Tomēr sēklas ar atšķirīgu taksonomisko nosaukumu, kas sajauktas vienā iepakojumā un paredzētas diedzēšanai kopā, un no tām iegūtie dīgsti arī tiek uzskatīti par vienu partiju.
Turklāt šīs regulas vajadzībām piemēro Komisijas Regulas (ES) Nr. 211/2013 (3) 2. pantā iekļauto “sūtījuma” definīciju.
3. pants
Izsekojamības prasības
1. Uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos, nodrošina, ka uzskaitē tiek turēta šāda informācija par sēklu partiju, no kuras paredzēts ražot dīgstus, vai dīgstu partiju. Pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs arī nodrošina, ka informācija, kas vajadzīga, lai izpildītu šos noteikumus, ir nosūtīta pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam, kuram piegādā sēklas vai dīgstus:
a)
precīzs sēklu vai dīgstu apraksts, tostarp auga taksonomiskais nosaukums;
b)
piegādāto sēklu vai dīgstu tilpums vai daudzums;
c)
ja sēklas vai dīgsti ir nosūtīti no cita pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, vārds vai nosaukums un adrese:
i)
pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam, no kura sēklas vai dīgsti ir nosūtīti;
ii)
nosūtītājam (īpašniekam), ja atšķiras no tā pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, no kura sēklas vai dīgsti ir nosūtīti;
d)
pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, kuram sēklas vai dīgsti ir nosūtīti, nosaukums un adrese;
e)
saņēmēja (īpašnieka) nosaukums un adrese, ja atšķiras no tā pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja, kuram sēklas vai dīgsti nosūtīti;
f)
atbilstoša atsauce partijas identifikācijai;
g)
nosūtīšanas datums.
2. Šā panta 1. punktā minēto informāciju var turēt reģistrā un nosūtīt jebkādā atbilstīgā veidā ar nosacījumu, ka tā ir viegli iegūstama pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam, kuram piegādā sēklas vai dīgstus.
3. Pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem attiecīgā 1. punktā minētā informācija ir jānosūta katru dienu. Šā panta 1. punktā minēto dokumentāciju atjaunina katru dienu, un tā ir pieejama pietiekami ilgu laiku pēc tam, kad var uzskatīt, ka dīgsti ir patērēti.
4. Pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs 1. punktā minēto informāciju pēc pieprasījuma sniedz kompetentajai iestādei bez liekas kavēšanās.
4. pants
Importētu sēklu un dīgstu izsekojamības prasības
1. Tādu sēklu sūtījumiem, no kurām paredzēts ražot dīgstus, un dīgstu sūtījumiem, tos importējot Savienībā, ir pievienots sertifikāts, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 211/2013 3. pantā.
2. Pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs, kas importē sēklas vai dīgstus, glabā 1. punktā minēto sertifikātu pietiekami ilgu laiku pēc tam, kad var uzskatīt, ka dīgsti ir patērēti.
3. Visi pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji, kas manipulē importētās sēklas, no kurām paredzēts ražot dīgstus, iesniedz 1. punktā minētā sertifikāta kopijas visiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, kuriem sēklas nosūta, līdz šīs sēklas saņem dīgstu ražotājs.
Ja dīgstu ražošanai paredzētas sēklas pārdod iepakojumos mazumtirdzniecībā, visi pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji, kas manipulē importētās sēklas, iesniedz 1. punktā minētā sertifikāta kopijas visiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, kuriem sēklas nosūta, līdz tās ir iepakotas pārdošanai mazumtirdzniecībā.
5. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 11. martā