NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 502/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
(4)
V návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých součástí jízdních kol z ČLR.
(5)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (8) (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
2. Zahájení šetření z moci úřední
(6)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011, měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření uložena, se zřejmě změnily a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)
Z důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(8)
Navíc došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie. Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených dílů.
(9)
V důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)
A nakonec, při výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)
Všechny tyto skutečnosti byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)
Kromě toho rychle roste počet společností, které využívají systém osvobození od cla, přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (9), zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
3. Souběžné šetření obcházení uložených opatření
(14)
Dne 25. září 2012 nařízením (EU) č. 875/2012 (10) zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).
(15)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 501/2013 (11) („nařízení o obcházení“) rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, neboť bylo zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení.
4. Souběžné antisubvenční šetření
(16)
Dne 27. dubna 2012 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (12) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční šetření“).
(17)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (13), že závěry ze šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v 14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (14) zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření.
5. Strany dotčené šetřením
(19)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země, známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(21)
Vzhledem k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodu odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem.
(22)
Navzdory úsilí Komise o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumného šetření“), které je definováno v 37. bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období přezkumného šetření.
(23)
Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(24)
Jak je uvedeno v 63., 64. a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců poklesla následně ještě více.
(25)
Jak je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců v Unii byl vybrán.
(26)
Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům jízdních kol v Unii.
(28)
Odpovědi na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol. Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpověď na dotazník.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
a)
Výrobci jízdních kol v Unii
-
Accell Hunland, Maďarsko
-
Decathlon RGVS, Portugalsko
-
Denver srl, Itálie
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
-
Maxcom Ltd, Bulharsko
-
MIFA, Německo
-
Sprick Rowery, Polsko
b)
Výrobci součástí jízdních kol v Unii
-
Chimsport, Rumunsko
-
Telai Olagnero, Itálie
c)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících společností:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí informací“) některé strany tvrdily, že nedostaly dostatek času na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se proto zamítá.
6. Výběr vzorku výrobců v Unii
(32)
Komise v oznámení o zahájení šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380 výrobců v Unii zejména na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí patřily společnosti zařazené do vzorku k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin. Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových členských států.
(33)
Vzorek představoval kolem 25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)
Některé zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze určité právnické osoby, které patří do skupin společností ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali. Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)
Tyto argumenty byly zamítnuty z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě, ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)
Oznámení o zahájení šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále v tomto šetření nespolupracoval.
8. Období šetření
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(38)
Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(40)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(41)
Jedna strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)
Na podporu toho argumentu tato zúčastněná strana předložila studii o základních fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byli tito respondenti vybráni. Dále se zdá, že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této studie diskutabilní.
(43)
Uvedená zúčastněná strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)
Šetření potvrdilo, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost, základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou podobné.
(45)
Dotyčná strana podobně nepodala žádný konkrétní důkaz, že jízdní kola z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokud jde o zvláštní uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá použití.
(47)
Proto neexistuje žádná zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají různé kategorie, a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)
Kromě toho sami výrobci v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)
Různé typy jízdních kol se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.
(50)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)
Jedna strana upozornila na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění, zatímco předchozí šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění se týkalo tří kódů KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (15) s účinností od 1. ledna 2012.
(52)
V této souvislosti stejná strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)
Tato strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny mezi různými zeměmi a Unií.
(54)
Po poskytnutí informací jedna strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky, a tvrdila, že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a konečném použití, které údajně existují mezi různými typy jízdních kol.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě odůvodnění sporná.
(56)
Strany tvrdily, že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)
Tato tvrzení však nebyla považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími, že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou běžné u dotčeného výrobku - šlapacího dopravního prostředku poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k rámu - jsou mnohem důležitější než případné rozdíly (tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba, prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku, především v tom, že se jedná o šlapací dopravní prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12 palců, která nebyla nutně považována za kola pro děti, ale byla to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost důležitou vlastností.
(58)
Žádost o vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2. Obdobný výrobek
(59)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
1.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(60)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(61)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)
U všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených skupin.
(63)
Navzdory snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou, neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře skupiny.
(64)
Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána, aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta.
(65)
Šetření dále prokázalo, že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z těchto důvodů:
(66)
Žádná ze spolupracujících vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník). Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a nakonec jízdní kola.
(67)
Z šetření vyplynulo, že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců získávaly ocel a hliník používané pro výrobu dotčeného výrobku na čínském domácím trhu.
(68)
Ceny se zakládají na kotaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší (bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(71)
ČLR podporuje zpracování výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %), v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále zpracovávalo, a má to přímý vliv na dostupnost a cenu surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje 17 % daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí a exportní trhy.
(72)
Další narušování obchodu ze strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí s cílem stimulovat cenu této komodity. Jak uvádí Bloomberg (16), Správa státních hmotných rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010. Tisková agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (17). Plán hromadění zásob Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)
To, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na léta 2011-2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření fungovala v průběhu období přezkumného šetření.
(74)
Četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(75)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(76)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)
Antidumpingové šetření, které provedla Komise (18), potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových jízdních kol.
(79)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(80)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)
Pokud jde o další čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)
Komise dotčeným společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2 Připomínky zúčastněných stran
(84)
Po zpřístupnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)
Kromě toho byla vznesena námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních kol týkající se oceli a hliníku je nevýznamné, neboť představuje pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový hliník a ocel představují 20 % - 25 % nákladů na výrobu jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil 7 % během období přezkumného šetření.
(86)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % - 25 % výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku, a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku, což je primární surovina.
(88)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)
Uvádělo se rovněž, že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory, jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a ověřit, a proto bylo zamítnuto.
(91)
Dále bylo také tvrzeno, že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku), cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny, např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka spotřebitelů.
(92)
K těmto vlastnostem a faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)
Dále se tvrdilo, že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC) reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“) ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)
Je třeba poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco FSA (19) a AMF (20) jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je přímo podřízen Státní radě (21). Státní rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem státní správy (22). Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde o dodržování zásad skupiny G-20, společnost pouze vydala prohlášení, aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)
Jedna společnost navíc vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy a cenami na SHFE je prakticky nemožná, a že SHFE tudíž funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)
Je třeba poznamenat, že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)
Kromě toho tato společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě.
(98)
Uvádělo se rovněž, že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)
SHFE je skutečně termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo, a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje čínský trh s hliníkem.
(100)
Uvádělo se rovněž, že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně odůvodněná.
(101)
Jelikož však společnost nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala, že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo prokázáno, že průmyslová politika v ČLR má značný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat, že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje na samostatné burze, když hliník představuje 20-25 % celkových výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech, výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)
Uvádělo se rovněž, že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou v základním nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Kromě toho je třeba připomenout, že Tribunál (23) nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření. Rovněž je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření (24). Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3 Žádost stran
(106)
Jedna strana požadovala, aby byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)
Kromě toho tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora ve věci Brosmann (25) a na tomto základě zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)
Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(110)
Uvádělo se rovněž, že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období přezkumného šetření by se měly určit na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli jiném přiměřeném základě.
(111)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se určuje u výrobců dotčené země v případě, že do Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem, z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“ v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4 Závěr
(112)
Na základě výše uvedených skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2. Individuální zacházení
(113)
Nařízením (EU) č. 765/2012 (26), které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2 nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost. V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne 9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)
Tři spolupracující vývozní skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(116)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)
V oznámení o zahájení šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.
(118)
Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu, že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)
Komise se pokusila získat spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie, Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Šrí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska, Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)
Komise obdržela odpovědi na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol, kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně 1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14 výrobců a několik dovozců působilo v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva ANAFABI mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)
Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(123)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(124)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním množství.
(125)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(126)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období přezkumného šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)
Šetření navíc neodhalilo žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4. Vývozní cena
(129)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(130)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)
Jak je uvedeno v 63. a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(132)
Giant China zpochybnila použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi, které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)
Šetřením se však potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group, která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek do Unie v průběhu období přezkumného šetření, jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“), byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group a které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny, pokud jde o GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala, její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)
Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska existujících těsných finančních, obchodních a řídicích vazeb.
(135)
Důkazy obsažené ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby. Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group, není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny, a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců ani pro Giant Group jako celek.
(136)
Bylo vzneseno tvrzení, že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést, že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)
Giant China tvrdila, že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení případných antidumpingových opatření, například přesouváním výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická osoba / účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem, tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti, které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)
Kromě toho Giant China tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září 2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto riziko nesnížila.
(139)
Kromě toho skupina Giant China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým stadiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(140)
Ve stejném podání poskytla skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení Komise.
(141)
Závěry týkající se použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se skupinou Giant se proto potvrzují.
5. Srovnání
(142)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)
U třech spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.
(144)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)
Proto celostátní dumpingové rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(147)
Odhaduje se, že obdobný výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii. Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců v Unii.
(148)
Ke stanovení celkové výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné informace, včetně údajů získaných od výrobců v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)
Jak je uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1. bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(151)
Prodej výrobního odvětví Unie byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(152)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)
Celková spotřeba Unie klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116 602 kusů v období přezkumného šetření, tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné hospodářské situaci.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
2011
Objem (počet kusů)
+
Celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Spotřeba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu
(154)
Objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522 kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce 2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský dovoz celkem o 38 %.
(155)
Čínský podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008 na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)
Je však nutno zdůraznit, že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat
3. Ceny dotčeného dovozu
3.1 Vývoj cen
(157)
Jak stanoví nařízení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)
Dovozní ceny založené na údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)
Podle údajů Eurostatu vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu) z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné závěry.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Ceny dovozu z ČLR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat
3.2 Cenové podbízení
(160)
Cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného šetření bylo na základě různých typů výrobků definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu, že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti završeného nařízením (ES) č. 1095/2005 a uvedeného v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR, neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(162)
Jak je uvedeno v 8., 9. a 10. bodě odůvodnění, toto šetření analyzovalo, zda došlo k takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo, že: i) Vsouladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo, že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších nákladů na pracovní sílu ve střední a východní Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(164)
Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii, a to na základě informací získaných od vnitrostátních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě informací, které předložili.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala, a to rychlejším tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky 1 v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541 244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)
Výrobní kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky 19 % poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném období o 14 procentních bodů a v období přezkumného šetření dosahovala 74 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výrobní kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využití kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
b) Objem prodeje
(167)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240 kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009 a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2008.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
c) Podíl na trhu
(168)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008 na 56,1 % v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 % v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše), lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz 153. bod odůvodnění).
Tabulka 7
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu Unie (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
d) Zaměstnanost a produktivita
(169)
Přímá zaměstnanost se snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce 2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)
V posuzovaném období poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008 a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles produktivity v období přezkumného šetření.
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (v ks/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
e) Růst
(171)
V posuzovaném období se spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně, tj. o + 0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno v 168. bodu odůvodnění. Smršťující se trh Unie svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli příležitost těžit z případného růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(172)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo vysvětleno v 143. až 145. bodě odůvodnění. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz 203. bod odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz 223. a 224. bod odůvodnění) nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
g) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(173)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
h) Zásoby
(174)
Ke konci období přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách 517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce 2008, navzdory 25 % poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)
Někteří výrobci v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto tento ukazatel nelze považovat za významný.
Tabulka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Prodejní ceny a náklady
(176)
Průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008 až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly na úroveň roku 2008.
Tabulka 10
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková prodejní cena v EU (v EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(177)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá z následující tabulky 11.
Tabulka 11
Jednotkové výrobní náklady
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
odpovědi na dotazník
j) Ziskovost
(178)
Úroveň ziskovosti byla stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům. Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na - 0,1 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Investice a návratnost investic
(179)
Během posuzovaného období investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)
Návratnost investic sledovala stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná (14 %), ale poklesla na - 1 % během období přezkumného šetření.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnost investic (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)
Peněžní toky se pohybovaly podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly v kladných číslech. V tabulce 14 níže je to vyjádřeno jako procento obratu.
(182)
Pouze výrobci v Unii, kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly v současných hospodářských podmínkách.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
m) Mzdy
(183)
V posuzovaném období se mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009. Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
Tabulka 15
Mzdy
2008
2009
2010
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. Závěr ohledně újmy
(184)
I přes platná opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (-19 %), výrobní kapacita (-5 %), míra využití kapacity (-14 %) a zaměstnanost (-17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření -0,1 %.
(185)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(186)
Výrobnímu odvětví Unie se nicméně podařilo udržet, a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené investice během posuzovaného období (+ 16 %) svědčí o úsilí výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsanými v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)
Po poskytnutí informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek (27) tvrdily, že Komise byla povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací způsobeného slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6 odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)
Jak je uvedeno v 19. a 21. bodě odůvodnění, Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou stranu méně příznivé.
(190)
V kauze konzervovaných mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)
V tomto šetření je nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření. Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není podložená.
(192)
Komise vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly, aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších dovážejících členských států, které měly provést analýzu různých kategorií výrobků dovážených z ČLR. V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací. Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání druhů výrobku.
(193)
Několik stran rovněž tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit, zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr, že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma.
(194)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím k sortimentní skladbě jejich vývozu během období přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nemohla být zjištění týkající se spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden 3. bodě odůvodnění, nebylo možné změnit.
(195)
Vzhledem k rozsáhlé nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194. bodě odůvodnění nebylo možné použít. Proto, jelikož neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3. bodě odůvodnění, byly použity jako referenční pro účely tohoto šetření.
(196)
Potvrzuje se, že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného nařízením (ES) č. 1095/2005 uvedeným v 3. bodě odůvodnění výše, a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeného prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011.
(197)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání čínských dovozních cen. Je třeba připomenout, že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci, a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1. Dumping
(198)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.
(199)
Na tři spolupracující čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno v 113. a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)
Šetření kromě toho ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR zrušila a jeho opětovné zavedení je nepravděpodobné, zejména také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních kol, o níž se pojednává v 203. bodě odůvodnění. Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné době zásadním způsobem změní.
(201)
Proto se má za to, že změněné okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)
Pokud jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla, jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu.
(203)
Také se zkoumalo, zda již není zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450 000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla 55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000 kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12. pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem 2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období přezkumného šetření).
(204)
Všechny tři spolupracující společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období přezkumného šetření 72 % až 81 %. Extrapolací můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho, jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se, že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat nové kapacity poměrně rychle.
(205)
V objemovém vyjádření je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální poptávku.
(206)
Závěry ze šetření zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 14. bod odůvodnění) potvrzují, že trh Unie je i nadále atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností přesměrovali významný objem do Unie.
(207)
Kromě toho i další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly antidumpingová opatření (Kanada (28)) a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro čínský dovoz bez cla.
(208)
Je třeba připomenout, že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně při roční spotřebě přibližně 16 milionů jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován na 6 miliard USD.
(209)
Závěrem lze konstatovat, že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení ověřit, a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2. Újma
(211)
Pokud jde o důvody pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření zkoumalo následující změny ve struktuře výrobního odvětví jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených součástí, ii) změna výše nákladů v důsledku rozšíření, přemisťování a zřizování nových výrobních zařízení ve střední a východní Evropě, iii) spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny, tj. odklon od oceli a příklon k hliníkovým slitinám. V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě odůvodnění popsaný vývoj stále probíhá a má globální charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné době změnil.
(212)
Pokud jde o posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187. bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic, technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě opatření zrušena.
(213)
Některé strany tvrdily, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma, neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě informací shromážděných a ověřených během šetření od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění jsou proto v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)
Uvádělo se rovněž, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí, zejména ze Šrí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována antidumpingová opatření. V důsledku šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo jiné ze Šrí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(215)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2. Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)
Čínský dovoz klesl v posuzovaném období a představoval v období přezkumného šetření 2,9 % podíl na trhu. Tento relativně nízký a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(217)
Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)
Ve stejné době vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud jde o výrobu (-19 %) a objem prodeje (-9 %), kapacitu (-5 %) a využití kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by přišlo o významný tržní podíl.
(220)
Proto byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(221)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237. bodě odůvodnění, pokles ziskovosti a dalších ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze jej přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)
Tatáž strana také tvrdila, že vývoj podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován, jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout, že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše). Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí. Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3. Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)
Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku a Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. 501/2013, považován za dovoz, který obchází platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)
V rámci analýzy příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být zvažován společně s přímým dovozem z Číny. Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření. V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009 klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně, a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako v roce 2008 a dosáhl 10,6 % podíl na trhu. Nakonec došlo v období přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění) nevedl popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
Tabulka 16
Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu (v kusech)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podíl na trhu (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Zdroj:
Eurostat
(225)
Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem, a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě odůvodnění. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno nepodloženým.
4. Účinek jiných činitelů
4.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(226)
Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vzhledem k poklesu spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období přezkumného šetření činil 34 %.
(228)
Tchaj-wan zůstal hlavní vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)
Thajsko je druhým největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze 7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného šetření.
(230)
Jak je ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(231)
Je však třeba poznamenat, že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu (se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě odůvodnění, a proto na tomto základě nemohly být učiněny žádné závěry.
(233)
Další zúčastněná strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1. ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl údajně významný v porovnání s čínským dovozem a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
Tabulka 17
Dovoz z jiných třetích zemí (29)
2008
2009
2010
OPŠ
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Tchaj-wan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Celkem
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat
4.2 Vývoj spotřeby
(235)
Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, od roku 2008 do období přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %. Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění). Proto smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3 Hospodářská krize a klimatické podmínky
(236)
Některé strany tvrdily, že na nákupním chování spotřebitelů se v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)
Šetření skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění, smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)
Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů újmy.
4.4 Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství, tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR, a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního odvětví Unie.
4.5 Elektrická jízdní kola
(240)
Bylo namítáno, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6 Účinek strukturálních změn
(241)
Po poskytnutí informací jedna strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to, že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7 Závěr
(242)
Navzdory klesající spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění). Dochází se proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)
Byly zváženy další faktory, jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby, hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a způsobenou podstatnou újmou.
(244)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(245)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda, a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu, neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)
Je nutno připomenout, že v původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými opatřeními.
(247)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(248)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému pokračování dumpingu a újmy je velmi pravděpodobné, že by výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)
Výrobní odvětví Unie významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“ výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinutá motorizovaná dvoukolová vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)
Výrobní odvětví Unie je rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)
Výrobní odvětví Unie se pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet, nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií a inovací.
(252)
Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění, lze očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem výrobců součástí jízdních kol
(253)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)
Pro opatření se vyslovilo 53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 % z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží z rozšíření stávajících opatření na základní součásti jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění). Stávající osvobození od cla (viz 1. bod odůvodnění) podněcuje místní výrobu součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty. V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie schopno rozvinout a investovat do nových projektů zaměřených na obnovení výroby některých základních součástí v Unii.
(255)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že bez opatření a po očekávaném uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví součástí jízdních kol.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)
Evropská cyklistická federace (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost, jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)
ECF tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor spotřebitele.
(258)
Dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný, jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové hodnoty použitých součástí.
(259)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze zemí bez opatření, jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad opatření na uživatele v podobě dodatečných nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz 255. bod odůvodnění). Také díky systému osvobození již spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních kol (viz 257. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto shledáno nepodloženým.
5. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(261)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo možné posoudit dopad opatření v průběhu období přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu.
(262)
Je třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou vlastně dovezená jízdní kola.
(263)
Jelikož dovoz se spravedlivými cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6. Účinnost opatření
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20 letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)
Po poskytnutí informací některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena, jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7. Závěr
(266)
Zachování opatření na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající opatření nemají významný negativní dopad na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců součástí jízdních kol v Unii.
(267)
S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření v sazbách uvedených v 279. bodu odůvodnění na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1. Úroveň pro odstranění újmy
(268)
S ohledem na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, platná opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou případů uvedených níže.
(269)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(270)
Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny zachovává tak, jak je stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005.
(272)
Pro dva spolupracující vývozce, u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že 8 % cílový zisk byl stanoven v tržních podmínkách, které neodpovídají současné situaci, a že Komise nebyla schopna poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má použít. Tento argument se proto zamítá.
2. Konečná opatření
(274)
Co se týká tří spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(275)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (30) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(278)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd, vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni rozpětí újmy.
(280)
Individuální celní sazby vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
(281)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod odůvodnění) vztahuje rovněž na dovoz podstatných součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES) č. 71/97 se ponechává v platnosti.
Konečné antidumpingové clo uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 502/2013
(2013. gada 29. maijs),
ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011, ar ko pēc termiņa beigu pārskata atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes velosipēdu importam (“sākotnējā izmeklēšana”). Pēc pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta atbilstoši pamatregulas 13. pantam, šis maksājums ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (3) tika attiecināts arī uz konkrētu ĶTR izcelsmes velosipēdu daļu importu. Turklāt, pamatojoties uz pamatregulas 13. panta 2. punktu, tika nolemts izveidot “atbrīvojumu sistēmu”. Sistēma sīkāk aprakstīta Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97 (4). Lai saņemtu atbrīvojumu no paplašinātā maksājuma, velosipēdu ražotājiem Savienībā ir jāizpilda pamatregulas 13. panta 2. punkta nosacījumi, proti, to Ķīnas izcelsmes velosipēdu daļu īpatsvaram, kuras tie izmanto, jābūt mazākam par 60 % vai arī visu izmantoto daļu vērtība jāpaaugstina vairāk nekā par 25 %. Līdz šim ir piešķirts vairāk nekā 250 atbrīvojumu.
(2)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1524/2000 (5) nolēma paturēt spēkā iepriekš minētos pasākumus.
(3)
Pēc starpposma pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam (“starpposma pārskatīšana, pēc kuras izdarīti grozījumi”), Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (6), nolēma palielināt spēkā esošo antidempinga maksājumu līdz 48,5 %.
(4)
Pēc pretapiešanas pasākumu pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 13. panta 4. punktam un 11. panta 3. punktam, Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 171/2008 (7), nolēma paturēt spēkā ĶTR izcelsmes velosipēdu importam noteiktos paplašinātos antidempinga maksājumus, kas attiecināti arī uz konkrētu ĶTR izcelsmes velosipēdu daļu importu.
(5)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, Padome, pieņemot Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 (8) (“iepriekšējā izmeklēšana”), nolēma paturēt spēkā iepriekš minētos pasākumus.
2. Izmeklēšanas sākšana ex officio
(6)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas pabeigšanas 2011. gada oktobrī pierādījumi, kas bija Komisijas rīcībā, liecināja, ka attiecībā uz dempingu un kaitējumu apstākļi, uz kuru pamata tika piemēroti spēkā esošie pasākumi, ir mainījušies un ka šādas pārmaiņas var būt ilglaicīgas.
(7)
Komisijas rīcībā esošie pirmšķietamie pierādījumi liecināja, ka 2011. gada janvārī tika atcelta eksporta kvotu sistēma, ko piemēroja velosipēdu ražotājiem ĶTR un kas starpposma pārskatīšanā, pēc kuras izdarīti grozījumi, liedza piešķirt tirgus ekonomikas režīmu ražotājiem eksportētājiem.
(8)
Turklāt ir mainījusies Savienības ražošanas nozares struktūra. Konkrēti - vairāki Savienības ražotāji ir pārorientējušies no pilna ražošanas cikla uz (daļējas) montāžas operācijām, kurās izmanto importētas daļas.
(9)
Turklāt pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. un 2007. gadā Savienības velosipēdu ražošanas nozarē ir ienācis ievērojams skaits ražotāju. Turklāt vairāki ražotāji, kas pirms abām paplašināšanās kārtām darbojās Savienības ražošanas nozarē, pārvietoja savas ražotnes vai izveidoja jaunas ražotnes jaunajās dalībvalstīs. Tāpēc varētu būt mainījies Savienības ražošanas nozares izmaksu līmenis.
(10)
Visbeidzot, pašreizējais kaitējuma novēršanas līmenis tika aprēķināts, ņemot vērā velosipēdus, kas izgatavoti no tērauda, savukārt pašlaik lielāko daļu velosipēdu izgatavo no alumīnija sakausējumiem.
(11)
Visas šīs pārmaiņas ir bijušas ilglaicīgas, tāpēc tās pamatoja vajadzību atkārtoti novērtēt konstatējumus par kaitējumu un dempingu.
(12)
Turklāt to uzņēmumu skaits, kuri gūst labumu no atbrīvojumu sistēmas, strauji palielinās, un sistēmā nav veikti pielāgojumi kopš tās ieviešanas 1997. gadā. Arī no antidempinga pasākumiem atbrīvoto daļu importa uzraudzības sistēma ir kļuvusi īpaši sarežģīta un apgrūtinoša, un tas varētu apdraudēt tās efektivitāti.
(13)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi izmeklēšanas sākšanai atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam, Komisija paziņojumā (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (9), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2012. gada 9. martā, informēja, ka tā ex officio sāk ĶTR izcelsmes velosipēdu importam piemērojamo antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanu.
3. Vienlaicīgi notiekošā pretapiešanas izmeklēšana
(14)
Komisija 2012. gada 25. septembrī ar Regulu (ES) Nr. 875/2012 (10) sāka izmeklēt, vai Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteiktie antidempinga pasākumi tiek apieti, importējot velosipēdus, kurus nosūta no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas izcelsme, un noteica, ka šāds imports jāreģistrē (“pretapiešanas izmeklēšana”).
(15)
Padome 2013. gada maijā ar Regulu (ES) Nr. 501/2013 (11) (“pretapiešanas regula”) paplašināja antidempinga pasākumus, kas ir spēkā attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu, attiecinot tos arī uz tādu velosipēdu importu, kurus nosūta no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir vai nav deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas izcelsme, jo tika konstatēts, ka šāds imports, kas saistīts ar pārsūtīšanas un/vai montāžas operācijām, izraisa pasākumu apiešanu pamatregulas 13. panta 1. un 2. punkta izpratnē.
4. Vienlaicīgi notiekošā antisubsidēšanas izmeklēšana
(16)
Komisija 2012. gada 27. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (12), informēja, ka sāk antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu Savienībā (“antisubsidēšanas izmeklēšana”).
(17)
Komisija 2012. gada novembrī paziņojumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (13), informēja, ka pretapiešanas izmeklēšanā gūtos konstatējumus var izmantot 14. un 15. apsvērumā minētajā antisubsidēšanas izmeklēšanā.
(18)
Komisija 2013. gada maijā, pieņemot Lēmumu 2013/227/ES (14), beidza antisubsidēšanas izmeklēšanu, nenosakot pasākumus.
5. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(19)
Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja zināmos Savienības ražotājus, zināmās Savienības ražotāju apvienības, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR un Ķīnas ražotāju apvienību, attiecīgās valsts pārstāvjus, zināmos importētājus un importētāju apvienības, zināmos velosipēdu daļu ražotājus Savienībā un to apvienības, kā arī zināmo lietotāju apvienību. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(20)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju lielo skaitu, kas bija acīmredzams, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēts veikt atlasi. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji un to apvienības, kas bija zināmas, visi Savienības ražotāji un nesaistītie importētāji tika lūgti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par to darbībām, kas saistībā ar attiecīgo ražojumu veiktas no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.
(21)
Kad procedūra tika sākta, attiecīgās valsts pārstāvji nepieteicās, tāpēc Komisija sazinājās aptuveni ar 70 Ķīnas uzņēmumiem, kas Komisijas dienestiem jau bija zināmi no iepriekšējās izmeklēšanas. Vēlākā posmā, kad tika sākta 16. apsvērumā minētā antisubsidēšanas izmeklēšana, Komisija apzināja vēl aptuveni 300 Ķīnas ražotāju eksportētāju, ar kuriem tā sazinājās arī saistībā ar šo starpposma pārskatīšanu.
(22)
Lai gan Komisija centās panākt sadarbību, atsaucās tikai astoņas Ķīnas ražotāju eksportētāju grupas, no kurām tikai četras norādīja, ka 37. apsvērumā definētajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”) veikušas eksportu uz Savienību, kura apjoms bijis mazāks nekā 4 % no kopējā ĶTR velosipēdu importa PIP laikā.
(23)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika nolemts, ka ĶTR ražotāju eksportētāju atlase nav jāveic.
(24)
Kā norādīts 63., 64. un 131. apsvērumā, attiecībā uz vienu Ķīnas eksportētāju grupu, proti, Giant China, bija pamatoti piemērot pamatregulas 18. panta 1. punktu. Tādējādi Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis kļuva vēl zemāks.
(25)
Kā paskaidrots 32.-35. apsvērumā, tika izveidota Savienības ražotāju izlase.
(26)
Kā paskaidrots 36. apsvērumā, tika nolemts, ka nesaistīto importētāju atlase nav jāveic.
(27)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kas to pieprasīja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, atlasītajiem Savienības ražotājiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nesaistītajiem importētājiem, kas pieteicās, kā aprakstīts 36. apsvērumā, un zināmajiem velosipēdu daļu ražotājiem Savienībā.
(28)
No četrām Ķīnas ražotāju eksportētāju un to pārstāvju grupām, astoņiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, vienas lietotāju apvienības un astoņām Savienības ražotāju apvienībām, 53 velosipēdu daļu ražotājiem un vienas velosipēdu daļu ražotāju apvienības tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem un cita informācija. Neviens no nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, uz anketas jautājumiem neatbildēja.
(29)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības intereses, un veica pārbaudes turpmāk norādīto uzņēmumu telpās:
a)
velosipēdu ražotāji Savienībā:
-
Accell Hunland, Ungārija,
-
Decathlon RGVS, Portugāle,
-
Denver srl, Itālija,
-
SC Eurosport DHS, Rumānija,
-
Koninklijke Gazelle, Nīderlande,
-
Maxcom Ltd, Bulgārija,
-
MIFA, Vācija,
-
Sprick Rowery, Polija;
b)
velosipēdu daļu ražotāji Savienībā:
-
Chimsport, Rumānija,
-
Telai Olagnero, Itālija;
c)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz tiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem nevarēja piešķirt tirgus ekonomikas režīmu (“TER”), lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz datiem no analogas valsts, tika veikts apmeklējums turpmāk norādīto uzņēmumu telpās:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mehiko, Meksika,
-
Bicicletas Magistroni, Mehiko, Meksika,
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, Sanluisa Potosi, Meksika.
(31)
Pēc būtisko faktu un apsvērumu izpaušanas (“informācijas izpaušana”) dažas personas apgalvoja, ka piezīmju sniegšanai noteikts nepiemērots termiņš. Šajā ziņā tiek norādīts, ka saskaņā ar pamatregulas 20. panta 5. punktu personām tika dots pietiekams laiks, kurā sniegt piezīmes. Tāpēc šī piezīme tiek noraidīta.
6. Savienības ražotāju atlase
(32)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. No vairāk nekā 380 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, izlasē tika iekļauti astoņi uzņēmumi, proti, tie tika atlasīti pēc vislielākā reprezentatīvā ražošanas un pārdošanas apjoma, ko var pamatoti izmeklēt pieejamā laikā, ņemot vērā to dažādo ģeogrāfiskās atrašanās vietu. Izlasē bija iekļautas lielākās ražotājvalstis, kas noteiktas pēc ražošanas apjomiem. Attiecībā uz katru no minētajām valstīm izlasē iekļautie uzņēmumi bija vieni no lielākajiem reprezentatīvajiem ražotājiem, kas sadarbojās. Izlasē bija iekļauti arī tiesību subjekti, kas ietilpst lielākajās grupās, kuras sadarbojās. Šajā gadījumā īpaša uzmanība tika pievērsta tam, lai tiktu atlasīts vienāds skaits uzņēmumu gan no vecajām, gan jaunajām dalībvalstīm.
(33)
Izlasē bija pārstāvēti aptuveni 25 % no kopējā lēstā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā PIP laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt piezīmes par izvēles piemērotību. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(34)
Konkrētas ieinteresētās personas izteica iebildumus par Savienības ražotāju izlases izveidi. Tās norādīja, ka i) provizoriskajā izlasē iekļauti tikai konkrēti tiesību subjekti, kas pieder pie saistīto uzņēmumu grupām, nevis visi tiesību subjekti, kas kopā veido veselu saimniecisko vienību, kura ražo attiecīgo ražojumu; un ii) priekšlikumā ir ietverts uzņēmums, kas nesen darbojies ar zaudējumiem, savukārt Savienības ražotāji attiecīgajā periodā piedzīvojuši izaugsmi. Turklāt tika apgalvots, ka šādi zaudējumi nav saistīti ar attiecīgo ražojumu.
(35)
Šie apgalvojumi tika noraidīti, pamatojoties uz to, ka i) tiesību subjekti, kas pieder pie lielākām grupām un kas, kā tika konstatēts, darbojas neatkarīgi no citiem tās pašas grupas uzņēmumiem, tika atzīti par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozarei, tāpēc nebija vajadzības konsolidēti izmeklēt visu grupu; ii) attiecīgā ieinteresētā persona nepamatoja savu apgalvojumu, ka atlasē iekļautais uzņēmums, kas esot darbojies ar zaudējumiem, patiešām nav Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvs. Visbeidzot, kaut arī izveidotajai izlasei būtu jābūt Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvam, atlasītajiem uzņēmumiem nav noteikti jābūt viendabīgiem. Tāpēc šīs ieinteresētās personas apgalvojums bija jānoraida.
7. Nesaistīto importētāju atlase
(36)
Paziņojumā par procedūras sākšanu bija arī paredzēta nesaistīto importētāju atlase. Sākot procedūru, notika saziņa ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem. Ņemot vērā to, cik maz atbilžu tika saņemts saistībā ar atlases procesu, izlase netika izveidota. Visi nesaistītie importētāji, kas atsaucās, tika aicināti sadarboties un saņēma anketu. Neviens nesaistītais importētājs neatbildēja uz anketas jautājumiem un arī turpmāk šajā izmeklēšanā nesadarbojās.
8. Izmeklēšanas periods
(37)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma analīzi aptvēra laikposmu no 2008. gada janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(38)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšanas izmeklēšana, ir ĶTR izcelsmes nemotorizēti divriteņi un citi velosipēdi (ieskaitot kravas trīsriteņus, bet ne vienriteņus), uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (“pārskatāmais ražojums”).
(39)
Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā velosipēdi tika klasificēti šādās kategorijās:
-
(A) ATB (universālie velosipēdi, tostarp 24″ vai 26″ kalnu velosipēdi),
-
(B) 26″ vai 28″ treka/pilsētas/hibrīdu/VTC/tūrisma velosipēdi,
-
(C) 16″ vai 20″ jauniešu (BMX) un bērnu velosipēdi,
-
(D) citi divu un vairāku riteņu velosipēdi (bet ne vienriteņi).
(40)
Visiem iepriekš definētajiem velosipēdu veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības. Turklāt Savienības tirgū tos pārdod, izmantojot līdzīgus izplatīšanas kanālus, piemēram, specializētus mazumtirgotājus, sporta preču veikalu ķēdes un lielus tirdzniecības centrus. Velosipēdu pamatlietojums ir identisks, tāpēc tie lielā mērā ir savstarpēji aizstājami, un dažādu kategoriju modeļi savstarpēji konkurē. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka visas kategorijas ir viens ražojums.
(41)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka šiem dažādajiem velosipēdu veidiem būtiski atšķiras īpašības un paredzētais lietojums, kā arī cena, savukārt no patērētāju viedokļa šie dažādie velosipēdu veidi nav savstarpēji aizstājami. Turklāt tika apgalvots, ka tērauda un alumīnija velosipēdi nav uzskatāmi par savstarpēji aizstājamiem un ka atšķiras arī to cena.
(42)
Lai pamatotu savu apgalvojumu, attiecīgā ieinteresētā persona iesniedza pētījumu par piecu dažādu ražojuma veidu fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām un lietojumiem, kā arī to savstarpējo aizstājamību. Būtu jāatgādina, ka pētījuma pamatā, kā tika apgalvots, bija 36 personu atbildes, tomēr nav skaidrs, kā tika izvēlēti respondenti. Turklāt šķiet, ka pētījums tika veikts tieši pašreizējai izmeklēšanai. Pētījumā nav iekļauti kvantificējami dati. Tiek norādīts, ka minētā pētījuma saturs acīmredzot ir pamatots ar klientu un/vai velosipēdu ražotāju atsauksmēm, nevis pārbaudāmiem pierādījumiem. Tāpēc minētā pētījuma rezultātu reprezentativitāte ir apšaubāma.
(43)
Attiecīgā persona nav iesniegusi citus pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumu.
(44)
Izmeklēšanā ir apstiprināts, ka visiem iepriekš definētajiem velosipēdu veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības. Proti, tika secināts, ka atšķirīgu izejvielu izmantošana neietekmē velosipēda pamatīpašības. Lai gan tēraudam un alumīnijam ir dažas atšķirīgas tehniskās īpašības, piemēram, svars, no tērauda un no alumīnija izgatavoto velosipēdu pamatīpašības joprojām ir līdzīgas.
(45)
Līdzīgā kārtā minētā persona nebija sniegusi arī konkrētus pierādījumus, ka velosipēdiem, kas ražoti no tērauda, un velosipēdiem, kas ražoti no alumīnija, patiešām ir atšķirīgas fizikālās un tehniskās pamatīpašības.
(46)
Attiecībā uz konkrēto lietojumu un patērētāju uztveri pašreizējā izmeklēšanā ir apstiprināts, ka visiem velosipēdiem ir vienāds pamatlietojums un ka tie visi veic būtībā vienu un to pašu funkciju. Lai gan atšķirīgas kategorijas patiešām ir paredzētas atšķirīgu galalietotāju prasību apmierināšanai, galalietotāji tomēr konkrētas kategorijas velosipēdus regulāri izmanto dažādiem lietojumiem.
(47)
Tāpēc nav skaidra nodalījuma, kas būtu pamatots ar to, kā galalietotāji un patērētāji uztver dažādas ražojuma kategorijas.
(48)
Turklāt Savienības ražotāji paši bieži vien nenodala atšķirīgās kategorijās klasificētus velosipēdus pēc ražošanas, izplatīšanas un grāmatvedības kritērijiem. Tie patiešām bieži izmanto līdzīgu ražošanas procesu visām velosipēdu kategorijām.
(49)
Turklāt Savienības tirgū dažādo kategoriju velosipēdus pārdod, izmantojot līdzīgus izplatīšanas kanālus, piemēram, specializētus mazumtirgotājus, sporta preču veikalu tīklus un lielus tirdzniecības centrus.
(50)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka visas kategorijas ir viens ražojums.
(51)
Viena persona norādīja, ka pašreizējā izmeklēšana attiecas uz ražojumu ar diviem KN kodiem, kas norādīti 38. apsvērumā, savukārt iepriekšējā izmeklēšana, kas minēta 5. apsvērumā, attiecās uz ražojumiem ar trim KN kodiem, t. i., ex 8712 00 10, 8712 00 30 un ex 8712 00 80. Šajā ziņā tiek norādīts, ka kodi tika mainīti, ņemot vērā grozījumus, kas kombinētajā nomenklatūrā no 2012. gada 1. janvāra noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1006/2011 (15).
(52)
Šajā kontekstā attiecīgā persona apgalvoja, ka velosipēdi bez lodīšu gultņiem un velosipēdi ar lodīšu gultņiem nebūtu uzskatāmi par vienu un to pašu ražojumu. Tomēr izmeklēšanā tika parādīts, ka velosipēdiem ar lodīšu gultņiem un velosipēdiem bez lodīšu gultņiem ir vienādas tehniskās īpašības un lietojumi. Turklāt attiecīgā persona nav pamatojusi apgalvojumu ar apstiprinošiem pierādījumiem, tāpēc tas tiek noraidīts.
(53)
Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka starp abiem KN kodiem, kas piešķirti attiecīgajam ražojumam, pastāv būtiska vidējās importa cenas atšķirība, ko reģistrējis Eurostat. Šajā ziņā tiek uzsvērts 157. apsvērumā norādītais, ka ražojuma daudzveidības dēļ Eurostat reģistrēto vidējo cenu var izmantot tikai par cenu tendenču indikatoru, bet tā nav izmantojama, lai salīdzinātu cenas dažādās valstīs un Savienībā.
(54)
Pēc informācijas izpaušanas viena persona atkārtoti norādīja, ka dažādie velosipēdu veidi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, nav līdzīgi ražojumi, un apgalvoja, ka ir iesniegusi apstiprinošus pierādījumus, kas pamato izejvielu, fizikālo īpašību, tehnoloģisko īpatnību un galalietojumu atšķirības, kuras, kā tika apgalvots, esot raksturīgas dažādu veidu divriteņiem.
(55)
Šajā ziņā būtu jānorāda, ka apstiprinošie pierādījumi, ko minētā persona esot iesniegusi, faktiski ir pētījumus, ko Komisija izvērtējusi 42. apsvērumā. Pētījumu pienācīgi izvērtējusi, Komisija secināja, ka 42. apsvērumā minēto iemeslu dēļ šā pētījuma rezultātu reprezentativitāte ir apšaubāma.
(56)
Personas pieprasīja, lai no ražojumu klāsta izslēgtu bērnu velosipēdus, kas saskaņā ar vienas personas definīciju ir velosipēdi, kuru riteņa izmērs nepārsniedz 16 collas. Šīs prasības tika balstītas uz pieņēmumu, ka jo īpaši lietošanas ilguma un vienkāršības dēļ šie velosipēdi viegli nošķirami no citiem velosipēdu veidiem, kas ietilpst pašreizējās izmeklēšanas jomā.
(57)
Tomēr šīs prasības netika uzskatītas par pietiekamām, lai attiecīgā ražojuma definīciju neattiecinātu uz velosipēdiem, kuru riteņa izmērs nepārsniedz 16 collas, jo tās nebija pamatotas ar pietiekamiem pierādījumiem, kas liecinātu, ka šajā izmeklēšanā var nepārprotami nošķirt velosipēdus, kuru riteņa izmērs nepārsniedz 16 collas, no citiem velosipēdu veidiem, kas ietilpst izmeklēšanas jomā. Faktiski tika konstatēts gluži pretējais: velosipēdiem, kuru riteņa izmērs nepārsniedz 16 collas, būtiskās fizikālās un tehniskās īpašības ir tādas pašas kā attiecīgajam ražojumam - tos darbina cilvēka spēks, tie darbojas ar pedāļu mīšanu, pie rāmja ir piestiprināts vairāk nekā viens ritenis -, un šīs īpašības ir daudz svarīgākas nekā atšķirības (proti, lielākoties ir runa par riteņa izmēru). Turklāt noskaidrojies, ka ražošana, pārdošanas kanāli un klientu apkalpošana nav būtiski atšķirīga kā citiem velosipēdu veidiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Pat fakts, ka velosipēdi, kuru riteņa izmērs nepārsniedz 16 collas, ir ražojuma apakšgrupa, kas ražojumu klāstā atšķiras, nenosaka, ka tā būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Faktiski tika konstatēts, ka nevar skaidri nošķirt velosipēdus, kuru riteņa izmērs nepārsniedz 16 collas, no attiecīgā ražojuma, bet ka daudzos aspektos šie velosipēdi atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai: tos darbina cilvēka spēks, tie darbojas ar pedāļu mīšanu, pie rāmja ir piestiprināts vairāk nekā viens ritenis, tos izmanto galvenokārt pārvadāšanai un sportam. Šajā ziņā izmeklēšanā tika atklāts, ka viens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, faktiski eksportē uz Savienību velosipēdus, kuru riteņa izmērs ir 12 collas un kuri ne vienmēr tiek uzskatīti par bērnu velosipēdiem, bet ietver velosipēdus, ko izmanto pieaugušie, kuriem ir svarīgi, cik daudz vietas tie aizņem.
(58)
Tāpēc prasība no ražojumu klāsta izslēgt velosipēdus, kuru riteņa izmērs nepārsniedz 16 collas, tiek noraidīta.
2. Līdzīgais ražojums
(59)
Velosipēdiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, velosipēdiem, ko ražo un pārdod analogās valsts tirgū, un ĶTR izcelsmes velosipēdiem, ko importē Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un lietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms
1.1. TER novērtējums
(60)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu nosaka tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Vienīgi ērtības labad šeit sniegts īss šo kritēriju kopsavilkums:
-
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību,
-
uzņēmumiem ir viena skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem,
-
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas,
-
tiesību akti par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, un
-
valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.
(61)
Šajā izmeklēšanā visas eksportētāju grupas, kas sākotnēji izmeklēšanā sadarbojās, pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un norādītajos termiņos atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapā iekļautajiem jautājumiem.
(62)
Par visām eksportētāju grupām, kas sākotnēji sadarbojās izmeklēšanā, Komisija pieprasīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, un pārbaudīja TER pieprasījumā sniegto informāciju, apmeklējot attiecīgo grupu uzņēmumu telpas.
(63)
Vienas grupas, proti, Giant China, atbilde tika uzskatīta par ļoti nepilnīgu, jo tajā nebija iekļauta visa prasītā informācija par grupas struktūru, lai gan Komisija no tās centās iegūt vajadzīgo informāciju.
(64)
Kā paredz pamatregulas 18. panta 1. punkts, Giant China tika informēta, ka attiecībā uz to varētu izmantot pieejamos faktus, un tā tika aicināta iesniegt piezīmes. Tomēr Giant China atteicās sniegt Komisijai nepieciešamo informāciju, tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts un TER pieprasījums tika noraidīts.
(65)
Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka TER nevar piešķirt nevienai Ķīnas uzņēmumu grupai, jo turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ neviena no tām neatbilda visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
1. kritērijs
(66)
Neviena no eksportētāju grupām, kas sadarbojās, nevarēja pierādīt, ka atbilst 1. kritērijam, jo lēmumu pieņemšanā par galvenajām izejvielām (tēraudu un alumīniju) iejaucās valsts. Eksportētāju grupām, kas sadarbojās, tērauda un alumīnija izmaksas bija vismaz aptuveni 20-25 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām. Daudzi uzņēmumi ir pilnībā vertikāli integrēti, proti, tie iepērk alumīnija lietņus vai tēraudu, lai izgatavotu caurules, ko pēc tam izmanto, lai izgatavotu rāmjus/dakšas un, visbeidzot, velosipēdus.
(67)
Izmeklēšanā tika parādīts, ka trīs Ķīnas ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, tēraudu un alumīniju, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai, iegādājas Ķīnas iekšzemes tirgū.
(68)
Cenas tiek noteiktas, pamatojoties uz alumīnija cenām valsts kontrolētajā Šanhajas Krāsaino metālu biržā (turpmāk “birža” jeb “SHFE”). SHFE ir slēgta birža Ķīnā reģistrētiem uzņēmumiem un Ķīnas pilsoņiem, un to kontrolē Valsts vērtspapīru regulatīvā komisija. Vairāki noteikumi, kas regulē biržas darbību, nodrošina mazu svārstīgumu un cenas, kas biržā neatspoguļo tirgus vērtību, - dienas cenas svārstības ir ierobežotas līdz 4 % virs vai zem iepriekšējās tirdzniecības dienas norēķinu cenas, tirdzniecība notiek reti (līdz katra mēneša 15. datumam), nākotnes līgumi tiek noslēgti uz ierobežotu laiku līdz 12 mēnešiem, un darījumu maksu iekasē gan birža, gan brokeri.
(69)
Turklāt atšķirībā no starptautiskajām biržām, kur piegāde var notikt visā pasaulē, SHFE darījumos fiziskas piegādes var notikt tikai apstiprinātā noliktavā ĶTR teritorijā. Turklāt SHFE ir tikai fiziskās apmaiņas platforma (netiek pārdoti atvasinātie produkti), tāpēc Ķīnas alumīnija tirgus ir pilnīgi izolēts. Rezultātā praktiski nav iespējama arbitrāža ar pasaules references biržu - Londonas Metāla biržu (“LME”) - vai citiem tirgiem, un birža darbojas izolēti no citiem pasaules tirgiem. Tāpēc arbitrāža starp šiem tirgiem nav iespējama. PIP laikā primārā alumīnija cenas, tās salīdzinot pēc tūlītējās cenas, SHFE bija aptuveni par 7 % zemākas (neskaitot PVN) nekā LME (arī neskaitot PVN).
(70)
Valsts iejaucas arī SHFE cenu noteikšanas mehānismos, jo tā ar Valsts rezervju biroja un citu valsts struktūru starpniecību ir gan primārā alumīnija pārdevēja, gan pircēja. Turklāt valsts ar valsts regulatora, proti, Ķīnas Vērtspapīru regulatoru komisijas (“CSRC”), apstiprinātajiem SHFE noteikumiem nosaka dienas cenas ierobežojumus.
(71)
ĶTR atbalsta alumīnija ražojumu pārstrādi, piešķirot daļēju PVN atmaksu par daudzu alumīnija ražojumu eksportu (velosipēdiem šī likme ir 15 %), savukārt, ja primāro alumīniju eksportē, šāda atmaksa netiek piešķirta. Tas ir stimuls Ķīnas ražošanas nozarei turpināt alumīnija pārstrādi, un tas tieši ietekmē primārā alumīnija pieejamību un cenu iekšzemes tirgū. Turklāt izmeklēšanā tika parādīts, ka eksportam paredzētajam primārajam alumīnijam piemēro 17 % nodokli, savukārt velosipēdu eksportam izvedmuitas nodokli nepiemēro. Tas nostiprina konstatējumu, ka Ķīnas valsts iejaucas alumīnija iekšzemes tirgū. Šie instrumenti samazina iekšzemes cenas, tādējādi iedrošinot iekšzemes ražošanas nozari ražot gatavās preces, kuru sastāvā ir alumīnijs (piemēram, attiecīgo ražojumu), gan iekšzemes tirgum, gan eksporta tirgiem.
(72)
Vēl viens Ķīnas valsts radīts izkropļojums ir Valsts attīstības reformu komisijā (“NDRC”) ietilpstošā Valsts rezervju biroja (“SRB”) iejaukšanās tirgū. SRB 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā sāka iepirkt primārā alumīnija krājumus no Ķīnas alumīnija lietuvēm, lai tādējādi paaugstinātu šīs preces cenu.SRB pārdeva primāro alumīniju atpakaļ tirgū, piemēram, kā ziņo Bloomberg (16), 2010. gada novembra sākumā. Ziņu aģentūra Xinhua 2008. gada decembrī ziņoja par krājumu uzkrāšanas pasākumiem, skaidrojot, ka, īstenojot cenu uzturēšanas pasākumu, plānots uzkrāt 300 000 tonnu alumīnija, kuru iepērk par cenām, kas par 10 % pārsniedz tirgus cenu (17). Īstenojot krājumu uzkrāšanas plānu, SRB veica iepirkumus no vairākām Ķīnas lietuvēm, tomēr aptuveni puse bija jāiepērk no Aluminium Corporation of China Ltd. Iepriekš minētais parāda, ka Ķīnas valsts ir galvenā, kas nosaka primārā alumīnija cenas, un ka tā iejaucas tirgū.
(73)
To, ka iepriekš aprakstītā valsts iejaukšanās ir acīmredzami mērķtiecīga, cita starpā apstiprina 12. piecgades alumīnija nozares attīstības plāns (2011.-2015. gadam), kurā ĶTR valdība skaidri izsaka nodomu “koriģēt nodokļu un izvedmuitas nodokļu atlaides un citas ekonomiskās sviras un stingri kontrolēt primāro produktu kopējo nozares paplašināšanos un eksporta apjomu”. Šis plāns ir turpinājums politikai, kas aizsākta ar iepriekšējo alumīnija nozares plānu. Turklāt šie plāni tiek īstenoti jau daudzus gadus, un, kā parādīts iepriekš, PIP laikā tika veikti vairāki īstenošanas pasākumi.
(74)
Tādējādi daudzie valsts izraisītie Ķīnas primārā alumīnija cenu izkropļojumi ietekmē izejvielu cenas. Turklāt ražotājiem šie izkropļojumi sniedz priekšrocības, jo tie iegādes parasti veic Ķīnas tirgū no vietējiem piegādātājiem, par mērķkritēriju izmantojot Ķīnas tūlītējās tirgus (vai SHFE) cenas. PIP laikā šīs cenas bija aptuveni par 7 % zemākas nekā cenas pasaules tirgū. Teorētiski Ķīnas uzņēmumi var arī iegādāties konkrētus daudzumus par LME cenām, ja valsts iejaukšanās dēļ cenas Ķīnas tirgū ir augstākas, savukārt tirgus dalībniekiem no citām valstīm nav iespējas rīkoties pretēji.
(75)
Tāpēc tika secināts, ka Ķīnas alumīnija tirgus ir izkropļots valsts būtiskās iejaukšanās dēļ.
(76)
Par Ķīnas valsts iejaukšanos tērauda rūpniecībā liecina tas, ka vairākums lielo Ķīnas tērauda ražotāju pieder valstij un tērauda ražošanas jaudu un produkcijas izlaidi ietekmē dažādie piecgades rūpniecības plāni, jo īpaši pašreizējais 12. piecgades plāns (2011.-2015. gadam) dzelzs un tērauda rūpniecībai.
(77)
Valsts arī ievērojami kontrolē izejvielu tirgu. Koksam (kas kopā ar dzelzsrūdu ir galvenā tērauda ražošanas izejviela), to eksportējot, piemēro kvantitatīvus ierobežojumus un izvedmuitas nodokli 40 % apmērā. Tāpēc var secināt, ka Ķīnas tērauda tirgus tiek izkropļots valsts būtiskās iejaukšanās dēļ.
(78)
Antidempinga izmeklēšanā, ko veica Komisija (18), tika apstiprināts, ka valsts iejaukšanās būtiski ietekmē arī to cauruļu un caurulīšu ražošanas nozari, kuras ir galvenā izejviela tērauda velosipēdu ražošanai.
(79)
Tāpēc tika secināts, ka Ķīnas tērauda tirgus ir izkropļots valsts būtiskās iejaukšanās dēļ.
(80)
Šādos apstākļos neviens no uzņēmumiem nav varējis pierādīt, ka ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi par izejvielu iegādi pieņemti bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un ka svarīgāko izejvielu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtību. Tāpēc tie nevarēja pierādīt, ka atbilst 1. kritērijam.
(81)
Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, varēja pierādīt, ka tie atbilst pārējiem četriem kritērijiem.
(82)
Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus par 1. kritēriju, pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju tika uzskatīts, ka TER piešķiršana minētajām trim Ķīnas ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās, būtu jāatteic.
(83)
Komisija attiecīgajiem ĶTR uzņēmumiem un sūdzības iesniedzējam oficiāli izpauda konstatējumus par TER. Tiem arī tika dota iespēja rakstiski paust viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tai būtu īpaši iemesli.
1.2. Ieinteresēto personu piezīmes
(84)
Pēc tam, kad bija izpausta informācija par TER, viens uzņēmums apgalvoja, ka TER piešķiršana ir noraidīta, spriežot pēc Ķīnas velosipēdu ražošanas nozares kopumā, nevis atsevišķiem uzņēmumiem. Šajā ziņā tiek norādīts, ka neatkarīgi no tā, ka Komisija veica Ķīnas tērauda un alumīnija rūpniecības nozaru novērtējumu, ĶTR pastāv acīmredzama saikne starp tērauda un alumīnija tirgiem un tērauda un alumīnija ražojumu iegādi izmantošanai par izejvielu, ko veic grupas, kuras sadarbojās.
(85)
Turklāt tika apgalvots, ka Ķīnas velosipēdu ražotājiem radītā priekšrocība izmaksu ziņā attiecībā uz tēraudu un alumīniju ir nenozīmīga, jo tā ir tikai no 1,4 % līdz 1,75 %, ņemot vērā, ka primārā alumīnija un tērauda izmaksas ir 20-25 % no velosipēdu ražošanas izmaksām un ka PIP laikā atšķirība starp LME un SHFE cenām bija 7 %.
(86)
Šajā ziņā tiek uzsvērts, ka izšķirošais faktors analīzē ir izejvielu īpatsvars attiecībā pret ražošanas izmaksām (kas šajā gadījumā bija ievērojams, jo tas bija vismaz 20-25 % no ražošanas izmaksām) un ka izejvielu tirgus ĶTR ir izkropļots. Izkropļojumu precīza kvantitatīvā ietekme uz uzņēmuma izmaksām netika uzskatīta par izšķirošu faktoru.
(87)
Tika arī apgalvots, ka citā izmeklēšanā Komisija ir analizējusi to tiešo izejvielu cenas, kuras izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, nevis primārās izejvielas cenas un tāpēc šajā gadījumā Komisijai būtu vajadzējis novērtēt valsts iejaukšanos attiecībā uz tiešo izejvielu, t. i., alumīnija sakausējumu ekstrūzijas, cenām, nevis primārās izejvielas - primārā alumīnija - cenām.
(88)
Šajā ziņā tiek norādīts, ka katrā izmeklēšanā analīze tiek veikta atbilstoši konkrētajiem apstākļiem. Turklāt tas, ka valsts kontrolē primārā alumīnija tirgu, liecina, ka arī alumīnija starpproduktu tirgū nedarbojas tirgus ekonomikas nosacījumi, t. i., tas nereaģē uz pieprasījumu un piedāvājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
(89)
Tika arī apgalvots, ka primārā alumīnija cenu atšķirības starp SHFE un LME nevar izraisīt alumīnija sakausējumu ekstrūziju cenu atšķirības starp attiecīgajiem tirgiem un ka ir jāņem vērā tādi faktori kā ražošanas efektivitāte, atlikusī jauda un ekoloģisko saistību izmaksas.
(90)
Šajā ziņā jāuzsver, ka netika iesniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Apstiprinoši pierādījumi netika sniegti, tāpēc Komisija nevarēja analizēt un pārbaudīt šo apgalvojumu un tas tika noraidīts.
(91)
Tika arī apgalvots, ka, neņemot vērā faktu, ka pastāv vairāki starpproduktu atvasinājumi, Komisija ir ignorējusi faktiskās raksturīgās īpašības un faktorus, kas saistīti ar gatavo velosipēdu cenu noteikšanu. Proti, velosipēdus (atšķirībā no primārā alumīnija) pārdod tieši galapatērētājiem, tāpēc velosipēdu cenu nosaka ne vien izejvielu cena, bet arī citi faktori, piemēram, velosipēda konkrētie tehniskie parametri un patērētāju pieprasījums.
(92)
Tomēr par šiem parametriem un faktoriem netika sniegta konkrētāka informācija, kura būtu ņemama vērā, tāpēc Komisijai nebija iespējams tos komentēt.
(93)
Tika arī apgalvots, ka Komisija ir kļūdaini novērtējusi SHFE darbības principus. Tika apgalvots, ka CSRC reglamentē SHFE funkcijas līdzīgi kā, piemēram, Autorité des marchés financiers (“AMF”) Francijā vai Finanšu pakalpojumu iestāde (“FSA”) Apvienotajā Karalistē un ka CSRC uzdevums un īpašie reglamentācijas/uzraudzības pasākumi atbilst G-20 principiem. Tāpēc secinājumiem par TER, kas izdarīti, pamatojoties uz CSRC uzdevumu un SHFE darbību, nav nozīmes.
(94)
Tiek norādīts, ka attiecīgais uzņēmums nav ņēmis vērā, ka FSA (19) un AMF (20) ir neatkarīgas nevalstiskas iestādes, bet CSRC ir ministrijas līmeņa struktūrvienība, kas ir tieši pakļauta Valsts padomei (21). Valsts padome ir visaugstākā valsts varas izpildiestāde un arī visaugstākā valsts pārvaldes iestāde (22). Šis ir vēl viens piemērs, kas pierāda, ka valsts aktīvi iesaistījusies ĶTR alumīnija tirgus regulēšanā. Attiecībā uz atbilstību G-20 principiem minētais uzņēmums tikai izteica apgalvojumu, reāli neizskaidrojot principus, uz kuriem tas atsaucās. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
(95)
Turklāt viens uzņēmums nepiekrita Komisijas novērtējumam, ka arbitrāža starp pasaules references biržu LME vai citiem tirgiem un SHFE cenām ir praktiski neiespējama un ka tāpēc SHFE darbojas izolēti no citiem pasaules tirgiem.
(96)
Jānorāda, ka tas ir pretrunā faktam, ka attiecīgais uzņēmums atzina cenu atšķirību starp SHFE un LME laikposmā, kad SHFE cena bija augstāka nekā LME cenas, apgalvojot, ka minētajā laikposmā Ķīnas ražotāji par alumīnija izstrādājumiem maksāja vairāk nekā Savienības ražotāji.
(97)
Turklāt attiecīgais uzņēmums apgalvoja, ka kopš 2010. gada SHFE atļauj veikt alumīnija fiziskas piegādes uz muitas noliktavām Šanhajas brīvās tirdzniecības zonā. No tā izriet, ka šis apgalvojums nav pretrunā Komisijas novērtējumam, ka fiziskas piegādes var notikt tikai uz SHFE apstiprinātu noliktavu ĶTR atšķirībā no starptautiskām biržām, kur piegādes var notikt visā pasaulē, bet drīzāk apstiprina šo novērtējumu.
(98)
Tika arī apgalvots, ka SHFE ir standartizētu nākotnes līgumu tirgus un ka tirdzniecība ar standartizētiem alumīnija nākotnes līgumiem SHFE ir notikusi kopš 1991. gada, un tāpēc Komisijas novērtējums, ka SHFE netiek pārdoti atvasinātie produkti, ir kļūdains.
(99)
SHFE patiešām ir standartizētu nākotnes līgumu tirgus. Tomēr standartizētie nākotnes līgumi, ar kuriem notiek tirdzniecība SHFE, tiek noslēgti, veicot fizisku piegādi. Atvasinātie produkti bez fiziskas piegādes, t. i., tādi, kas netiek faktiski izmantoti, bet tiek tirgoti pirms to piegādes dienas, ĶTR ir ierobežoti, un tāpēc SHFE ir tikai platforma fiziskai apmaiņai, kas izolē Ķīnas alumīnija tirgu.
(100)
Tika arī apgalvots, ka Komisijas argumentācija par to, kā PVN/nodokļu pasākumi un ar primāro alumīniju saistītie inventarizācijas pasākumi ietekmē velosipēdu cenas, ir ekonomiski apšaubāma un nepietiekami pamatota.
(101)
Tomēr, tā kā attiecīgais uzņēmums nepaskaidroja, kādus elementus Komisija savā analīzē nav ņēmusi vērā, un arī nepamatoja savu apgalvojumu, Komisijai nebija iespējams to komentēt.
(102)
Turklāt tika apgalvots, ka pastāv līdzības starp rūpniecības politiku ĶTR un ES politikas virzieniem un ka Komisija nav pierādījusi, ka rūpniecības politika ĶTR jebkādā veidā tieši vai netieši ietekmē Ķīnas velosipēdu ražotāju eksportētāju lēmumus par izejvielām, velosipēdu ražošanu vai pārdošanu.
(103)
Šajā ziņā tiek norādīts, ka netika precizēts, uz kuru no ES politikas virzieniem uzņēmums atsaucas, tāpēc Komisija nevar komentēt šo apgalvojumu. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka nav parādīta ĶTR rūpniecības politikas būtiskā ietekme uz Ķīnas velosipēdu ražotāju eksportētāju lēmumiem par izejvielām, ražošanu vai pārdošanu, tiek norādīts, ka piecgades plāns ĶTR alumīnija rūpniecībā, alumīnija cenas izkropļojumi un tas, ka alumīniju tirgo izolētā biržā, tam veidojot 20-25 % no velosipēda kopējām ražošanas izmaksām, liecina par nepārprotamu saikni starp rūpniecības politiku un Ķīnas velosipēdu ražotāju eksportētāju lēmumiem par izejvielām, ražošanu un pārdošanu.
(104)
Tika arī apgalvots, ka Komisija nav ievērojusi pamatregulā norādīto trīs mēnešu termiņu. Šajā ziņā tiek norādīts, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija ļoti zems, tāpēc Komisija centās sadarbību palielināt, sazinoties vēl ar daudziem citiem eksportētājiem, kas tika apzināti vēlāk izmeklēšanā. Tāpēc noteiktajā termiņā nebija iespējams pieņemt lēmumu par TER. Turklāt tiek atgādināts, ka Vispārējā tiesa (23) nesen lēma, ka lēmuma par TER pieņemšana, neiekļaujoties pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, pati par sevi nav pietiekams faktors, lai atceltu regulu, ar ko nosaka antidempinga pasākumus. Jānorāda arī, ka pamatregulas 2. panta 7. punkts pa to laiku ir grozīts un paredz, ka Komisija pieņem lēmumus par TER tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas iekļauti izlasē, un ka šādu lēmumu parasti pieņem septiņu mēnešu laikā, tomēr nekādā ziņā ne ilgāk kā astoņu mēnešu laikā no izmeklēšanas sākuma (24). Minētais grozījums ir piemērojams visām jaunajām un iesāktajām izmeklēšanām, tostarp pašreizējai. Lēmumi tika pieņemti astoņu mēnešu laikā no izmeklēšanas sākšanas dienas.
(105)
Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums par trīs mēnešu termiņa neievērošanu ar šo tiek noraidīts.
1.3. Ieinteresēto personu prasība
(106)
Viena ieinteresētā persona prasīja, lai tiktu analizēti arī to ĶTR ražotāju pieprasījumi piešķirt tirgus ekonomikas režīmu, kuri pārtraukuši eksportu uz Savienību. Tika apgalvots, ka minētie ražotāji eksportu uz Savienību pārtraukuši tikai kopš 2005. gada ieviesto antidempinga maksājumu dēļ.
(107)
Šajā ziņā jāuzsver, ka konstatējumi par dempingu un kaitējumu attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas noteikts atbilstoši pamatregulas 6. panta 1. punktam. Tas nozīmē, ka arī dati, kas savākti no ražotājiem eksportētājiem, lai noteiktu normālo vērtību un eksporta cenu, attiecas tikai uz minēto periodu. TER analīze tiek veikta, vienlaikus nosakot normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuru tad salīdzina ar eksporta cenu tajā pašā periodā. Ja ražotājs PIP laikā attiecīgo ražojumu nav eksportējis, tad eksporta cenu nevar noteikt un dempinga starpību nevar aprēķināt. Tāpēc nav iemesla izvērtēt TER ražotājam, kas PIP laikā attiecīgo ražojumu nav eksportējis. Tomēr tiek atgādināts, ka visiem ražotājiem eksportētājiem ir iespēja pieprasīt “starpposma pārskatīšanu”, kurā to stāvoklis tiktu pārskatīts atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam, vai arī ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanas periodā, pēc kura analīzes noteikti pasākumi, nav eksportējuši attiecīgo ražojumu, ir iespēja pieprasīt “jauna eksportētāja pārskatīšanu” atbilstoši tās pašas regulas 11. panta 4. punktam.
(108)
Turklāt prasībā attiecīgā persona arī minēja Tiesas spriedumu lietā Brosmann (25), tādējādi, šķiet, vēlēdamās norādīt, ka, pamatojoties uz minēto spriedumu, būtu jāļauj ražotājiem ĶTR iesniegt TER pieprasījumu veidlapas pat tad, ja tie pašreizējās izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu uz Savienību nav eksportējuši. Tiek norādīts, ka minētais spriedums neattiecas uz situāciju, kad TER pieprasījumus iesniedz ražotāji eksportētāji, kas nav veikuši eksportu izmeklēšanas periodā, tāpēc šajā kontekstā tas nav būtisks.
(109)
Tāpēc prasība tika noraidīta.
(110)
Tika arī apgalvots, ka eksporta cenas uzņēmumiem, kas PIP laikā nav veikuši eksportu uz Savienību, būtu jānosaka, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu, t. i., izmantojot jebkuru citu pienācīgu pamatojumu.
(111)
Šajā ziņā tiek norādīts, ka pamatregulas 2. panta 9. punkts nav interpretējams tādējādi, ka jānosaka eksporta cena attiecīgās valsts ražotājiem gadījumā, ja tie nav eksportējuši nekādus daudzumus uz Savienību. Tieši pretēji - pamatregulas 2. panta 9. punktā ir norāde uz importētā ražojuma tālākpārdošanas cenu kā pamatojumu eksporta cenas noteikšanai un uz visu to izmaksu koriģēšanu, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un tas netieši nozīmē pieņēmumu, ka faktiski ir noticis imports uz Savienību. “Jebkurš cits pienācīgs pamatojums” minētā noteikuma pirmajā teikumā attiecas uz konkrētiem gadījumiem, kad tajā iepriekš minētās metodes nevar izmantot. Tas neatspēko faktu, ka minētais pants nozīmē, ka PIP laikā ir noticis imports uz Savienību.
1.4. Secinājums
(112)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, neviena no Ķīnas grupām, kas pieprasījušas TER, nav varējusi pierādīt atbilstību pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Tāpēc tika uzskatīts, ka TER piešķiršana būtu jāatsaka visām minētajām grupām.
2. Individuālais režīms
(113)
Ar Regulu (ES) Nr. 765/2012 (26), kas stājās spēkā 2012. gada 6. septembrī, Eiropas Parlaments un Padome grozīja pamatregulas 9. panta 5. punktu. Regulas (ES) Nr. 765/2012 2. pantā paredzēts, ka grozījums attiecas tikai uz izmeklēšanu, kas sākta pēc regulas stāšanās spēkā. Pašreizējā izmeklēšana tika sākta 2012. gada 9. martā, tāpēc attiecīgais grozījums uz to neattiecas.
(114)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts, nosaka valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu, ka to eksporta cenas un daudzumi, kā arī pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, ka valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei un ka valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(115)
Trīs ražotāju eksportētāju grupas, kas pieprasīja TER, prasīja arī individuālo režīmu gadījumā, ja tām netiktu piešķirts TER. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tiek secināts, ka visas trīs uzņēmumu grupas ĶTR atbilst visām individuālā režīma piešķiršanas prasībām.
3. Normālā vērtība
3.1. Analogā valsts
(116)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību analogajā valstī.
(117)
Šajā nolūkā paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ierosināja par analogo valsti izvēlēties Meksiku, kas tika izmantota par analogo valsti arī iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR.
(118)
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes par paredzētās analogās valsts izvēli.
(119)
Viena persona apgalvoja, ka Meksika nav vislabākā analogās valsts izvēle un ka labāka izvēle ir Taivāna, jo tā ir liela velosipēdu ražotājvalsts, tai ir vairāk kopīga ar ĶTR nekā Meksikai un, izmantojot Taivānu par analogo valsti, ir lielāka iespēja noteikt uzticamāku normālo vērtību.
(120)
Komisija centās panākt, lai ar to sadarbotos 15 valstis, proti, ASV, Bangladeša, Filipīnas, Indija, Indonēzija, Kambodža, Kanāda, Malaizija, Meksika, Norvēģija, Šrilanka, Taivāna, Taizeme, Tunisija un Turcija.
(121)
Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem tikai no trim Meksikas velosipēdu ražotājiem, kas arī piekrita, ka to atbildes tiek pārbaudītas, apmeklējot uzņēmumus. Citi uzņēmumi no valstīm, ar kurām sazinājās, nesadarbojās. Minēto trīs ražotāju iekšzemes pārdošanas apjomi bija vairāk nekā 30 % no Meksikas tirgus, un 2011. gadā tie tika lēsti 1,7 miljonu vienību apmērā. Tika konstatēts, ka vairāk nekā 14 ražotāji un vairāki importētāji darbojas konkurences apstākļos. Saražotajiem velosipēdiem 2011. gadā lielākoties bija ĶTR izcelsme (vairāk nekā 60 %) un Taivānas izcelsme (20 %). Šis imports bija aptuveni 5 % no iekšzemes tirgus (avots: Meksikas velosipēdu ražotāju apvienības ANAFABI gada pārskats).
(122)
Attiecīgā ražojuma tirgus struktūra Meksikā, tirgus dalībnieku skaits, konkurence iekšzemē un ražošanas procesa īpatnības apstiprināja, ka Meksiku vēl aizvien var uzskatīt par piemērotu analogo valsti. Ņemot vērā iepriekš minēto, Meksikas tirgu varētu uzskatīt par reprezentatīvu un konkurētspējīgu. Tāpēc tika secināts, ka Meksika ir atbilstīga analogā valsts.
3.2. Normālās vērtības analogajā valstī noteikšana
(123)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotājiem analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk.
(124)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka attiecīgais ražojums Meksikas iekšzemes tirgū tika pārdots reprezentatīvos daudzumos.
(125)
Turklāt tika analizēts, vai var uzskatīt, ka tas tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(126)
Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū PIP laikā neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana bijusi rentabla.
(127)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu.
(128)
Turklāt izmeklēšanā netika konstatēts neviens ražojuma veids, kas netika pārdots rentabli.
4. Eksporta cena
(129)
Visos gadījumos, kad attiecīgais ražojums tika eksportēts neatkarīgiem klientiem Savienībā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz eksporta cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.
(130)
Gadījumos, kad pārdošana notika ar saistīta importētāja vai tirgotāja starpniecību, eksporta cenas tika noteiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz attiecīgā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem klientiem Savienībā. Tika koriģētas visas izmaksas, kas veiktas laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas, vispārējie un administratīvie izdevumi un peļņa. Attiecībā uz peļņas normu tika izmantota attiecīgā ražojuma nesaistītā importētāja/tirgotāja saņemtā peļņa, jo, ņemot vērā saistību starp ražotājiem eksportētājiem un saistīto importētāju/tirgotāju, saistītā importētāja/tirgotāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu.
(131)
Kā norādīts 63. un 64. apsvērumā, Giant China atteicās sniegt Komisijas dienestiem vajadzīgo informāciju par grupas struktūru un būtisko informāciju par ražošanu, eksporta pārdošanas apjomiem un Jinshan Development un Construction Ltd grupā (“Jinshan Group”), kas ĶTR ražo un pārdod attiecīgo ražojumu, ietilpstošo uzņēmumu PIP laikā uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenām, tādēļ attiecībā uz eksporta cenu tika piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts.
(132)
Giant China apstrīdēja pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu gan attiecībā uz atteikumu piešķirt TER, gan pieejamo faktu izmantošanu eksporta cenas aprēķinos. Tā apgalvoja, ka Komisijas pieprasītā informācija dempinga starpības aprēķināšanai nav nepieciešama. Šajā sakarā Giant China apgalvoja, ka informācija, kas tika pieprasīta no Jinshan Group, kas atrodas ĶTR, nav būtiska ne TER novērtējumam, ne eksporta cenu aprēķiniem, jo ar Giant China un tā saistītajiem uzņēmumiem (Giant Group) saistīta ļoti netieši.
(133)
Tomēr izmeklēšanā tika apstiprināts, ka daļā PIP viens no Giant Group uzņēmumiem attiecīgo ražojumu aktīvi ražojis un eksportējis uz Savienību, proti, Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (“GP”), kas ar kopīgu akciju paketi, strukturālām un vadības saitēm ir saistīts ar Jinshan Group, kas bija iesaistīta attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā. Aizpildīta TER pieprasījuma veidlapa un antidempinga anketa no Jinshan Group uzņēmumiem, kas ĶTR bija iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā, netika saņemta, tāpēc nebija iespējams novērtēt, kāda mērā Jinshan Group produkcija un pārdevumi ietekmējuši eksporta cenas noteikšanu attiecībā uz GP un tādējādi arī uz visu Giant Group. Nebija iespējams izmeklēt, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nosacījumi. Šajā aspektā sadarbības nebija, tādēļ bija jānoraida Giant China prasības.
(134)
Turklāt Giant China apgalvoja, ka, aprēķinot ražotāja eksportētāja individuālo starpību, nav jāņem vērā cenu informācija par pārējiem ražotājiem eksportētājiem, ja vien, ņemot vērā ciešās finansiālās, komerciālās un vadības saites, Giant Group un Jinshan Group nav viens tiesību subjekts.
(135)
Lietas materiāli apstiprina konstatējumu, ka GP un Jinshan Group ir cieši saistīti un tos saista kopīga akciju pakete, strukturālas un vadības saites. Visaptverošas informācijas par visām personām, kas saistītas ar GP, nav, jo īpaši par Ķīnas velosipēdu ražotājiem eksportētājiem, kas ietilpst Jinshan Group, nav iespējams veikt pilnīgus un uzticamus eksporta cenas aprēķinus un pēc tiem noteikt individuālo starpību nedz attiecībā uz GP, nedz uz visai Giant Group.
(136)
Tika arī apgalvots, ka prasība sniegt informāciju uzliek nesamērīgu slogu uzņēmumam Giant China un ka uzņēmums izmeklēšanā rīkojies atbilstīgi savām iespējām. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka līdz brīdim, kad tika iesniegtas piezīmes par izpausto galīgo informāciju, netika iesniegti pierādījumi, kas parādītu, ka Giant China vispār ir mēģinājis vākt MET pieprasījuma veidlapā un antidempinga anketā prasīto informāciju par Jinshan Group uzņēmumiem, kuri iesaistīti attiecīga ražojuma ražošanā un pārdošanā. Izmeklēšanas laikā Giant China apgalvoja, ka nav nepieciešams sniegt pieprasīto informāciju, nevis ka šādas informācijas ieguve būtu nesamērīgs slogs. Apgalvojumam par nesamērīgo slogu Giant China iesniedza pierādījumus tikai pēc galīgās informācijas izpaušanas, proti, tad, kad šādu informāciju vairs nevarēja pārbaudīt. Tāpēc to vairs nevarēja ņemt vērā.
(137)
Giant China apgalvoja, ka nekādā ziņā nepastāv risks, ka kādu no potenciālajiem antidempinga pasākumiem varētu apiet, piemēram, pārvietojot ražošanu no vienas grupas uz otru, jo GP, kas vienīgais bija saistīts ar abām grupām, 2011. gada septembrī pārtraucis darbību. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka PIP beigās, GP kā tiesību subjekts vēl pastāvēja, un to apstiprina arī Giant China. Tāpēc tas nākotnē jebkurā brīdī varētu atsākt ražošanu un tas, ka 2011. gada septembrī GP visu darbību esot pārtraucis, nav būtiski. Turklāt Giant China apgalvoja, ka pasākumu apiešanas risku varētu novērst citādi, proti, ar 276. un 277. apsvērumā minēto uzraudzības noteikumu. Šajā ziņā būtu jāatzīmē, ka uzraudzības noteikums attiecas tikai uz nesaistītiem uzņēmumiem, tāpēc ar to saistītie riski nav līdzīgi un nevar izmantot tādus pašus aizsardzības līdzekļus.
(138)
Turklāt Giant China apgalvoja, ka ir veikta pārbaude uzņēmumā GP Ķīnas Tautas Republikā, lai pārbaudītu GP veikto ražošanu un pārdošanu pēc 2011. gada septembra. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka netika uzskatīts par būtisku tas, vai pēc 2011. gada septembra GP pārtraucis savu darbību. Faktiski, pat ja darbība būtu bijusi pārtraukta, GP būtu varējis atsākt velosipēdu ražošanu un pārdošanu jebkurā laikā, un pārbaude uzņēmumā šādu risku nebūtu samazinājusi.
(139)
Turklāt Giant China iesniedza pierādījumus, ka Giant Group2013. gada 30. martā pārdevis uzņēmuma GP akcijas. Tomēr būtu jānorāda, ka šis darījums notika pēc PIP un agrākam izmeklēšanas posmam šo informāciju nevar pārbaudīt, un šajā izmeklēšanā tā nav būtiska. Šajā ziņā, ja Giant pieprasītu pārskatīt tā stāvokli pēc akciju pārdošanas, to var apsvērt pienācīgā laikā atbilstoši pamatregulas noteikumiem.
(140)
Tajā pašā iesniegtajā informācijā Giant China sniedza vēl citus precizējumus par Komisijas novērtējumu, kura dēļ bija jāpiemēro pamatregulas 18. panta 1. punkts. Tomēr tie nebija tādi, kas varētu grozīt Komisijas sākotnējo novērtējumu.
(141)
Tādēļ tiek apstiprināti konstatējumi par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu attiecībā uz Giant Group.
5. Salīdzinājums
(142)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad pieprasījumi tika atzīti par pienācīgiem, precīziem un pamatotiem ar pierādījumiem, vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, atlaidēm, tirdzniecības līmeni, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksu.
6. Dempinga starpība
6.1. Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(143)
Trim uzņēmumiem, kas sadarbojās, dempinga starpības tika noteiktas, vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta Meksikas ražotājiem, kuri sadarbojās, salīdzinot ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.
(144)
Dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd
0 %
6.2. Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(145)
Ņemot vērā 22. un 24. apsvērumā norādīto, ka ĶTR sadarbības līmenis bija ļoti zems, konstatējumus par uzņēmumiem, kas sadarbojās, nevar uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz valsti. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, nevar pārskatīt.
(146)
Tāpēc saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 noteiktā valsts mēroga dempinga starpība, t. i., 48,5 %, ar šo netiek mainīta.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(147)
Tiek lēsts, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražo aptuveni 380 zināmu ražotāju. Turklāt ir pieteikušās arī sešas Savienības valstu ražotāju apvienības.
(148)
Lai noskaidrotu Savienības kopējo produkciju, kuras apjoms PIP laikā bija aptuveni 11 miljoni velosipēdu, tika izmantota visa pieejamā informācija, tostarp no Savienības ražotājiem un valsts apvienībām savāktie dati, kā arī Komisijai pieejamie ražošanas statistikas dati.
(149)
Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē veido Savienības ražotāji, kas ražo visu produkciju Savienībā, turpmāk - “Savienības ražošanas nozare”.
(150)
Kā norādīts iepriekš, ņemot vērā to, cik liels skaits Savienības ražotāju sadarbojās, izlasē tika iekļauti astoņi Savienības ražotāji, kas pārstāv aptuveni 25 % no līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozares kopējās produkcijas un pārdošanas apjoma PIP laikā. Visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji izmantoja 1. apsvērumā aprakstīto atbrīvojuma sistēmu.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(151)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi tika novērtēti, pamatojoties uz datiem no ražotāju aizpildītajām atlases anketām un datiem no dažādām velosipēdu ražotāju apvienībām Savienībā.
(152)
Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas aplēsti 151. apsvērumā, un importu no visām valstīm, par kurām ir Eurostat dati.
(153)
Attiecīgajā periodā kopējais patēriņš Savienībā samazinājās no 22 459 062 vienībām 2008. gadā līdz 20 116 602 vienībām PIP laikā, t. i., par 10 %. Šo samazinājumu izraisīja galvenokārt kritums par 8 % laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam, lai gan patēriņš pēc tam saglabājās stabils un PIP laikā samazinājās tikai nedaudz (par 2 %). Tirgu 2009. gadā īpaši ietekmēja ekonomikas krīze, un kopš tā laika tas nav atveseļojies. Krituma turpināšanos 2011. gadā izraisīja galvenokārt pašreizējos ekonomikas apstākļos raksturīgā patērētāju pastāvīgā piesardzība tēriņos.
1. tabula
Patēriņš
2008
2009
2010
2011
Apjoms (vienības)
+
kopējais imports
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Savienības tirgū pārdotā Savienības produkcija
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
patēriņš
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Indekss (2008. gads = 100)
100
92
92
90
Avots:
Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem.
2. Imports no ĶTR
2.1. Importa par dempinga cenām apjoms un ĶTR izcelsmes velosipēdu tirgus daļa
(154)
Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjoms tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat iesniegto statistikas informāciju. ĶTR importa apjoms laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam strauji samazinājās no 941 522 vienībām līdz attiecīgi 597 339 vienībām, t. i., par 37 %. Importa apjoms 2010. gadā nedaudz palielinājās, bet PIP laikā tas atkal samazinājās līdz 581 459 vienībām. Šis ievērojamais Ķīnas importa samazinājums notika vienlaikus ar ekonomikas krīzi, un kopš tā laika imports nav atguvies. Ķīnas importa apjoms attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 38 %.
(155)
Ķīnas tirgus daļa attiecīgi samazinājās no 4,2 % 2008. gadā līdz 2,9 % PIP laikā. Tirgus daļas samazinājumu daļēji neitralizēja patēriņa samazināšanās Savienībā.
(156)
Tomēr jāuzsver, ka salīdzinoši mazā Ķīnas importa tirgus daļa, kas samazinās, jāskata kontekstā ar konstatējumiem, kas izdarīti vienlaicīgi notiekošajā 14. un 15. apsvērumā minētajā pretapiešanas izmeklēšanā (sk. 223. un 224. apsvērumu).
2. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoms no attiecīgās valsts (vienības)
941 522
597 339
627 120
581 459
Indekss (2008. gads = 100)
100
63
67
62
Attiecīgās valsts importa tirgus daļa (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Avots:
Eurostat.
3. Attiecīgā importa cenas
3.1. Cenu pārmaiņas
(157)
Kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1095/2005, nosakot importa par dempinga cenām cenu tendences laikposmā no 2008. gada līdz PIP, turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ Eurostat datus varēja izmantot tikai ierobežoti.
(158)
Importa cenās, kas pamatotas ar Eurostat datiem, nav ņemti vērā dažādie ražojuma veidi un dažādo ražojuma veidu ievērojamās cenu atšķirības. Vidējo cenu valstī ļoti ietekmē ražojuma daudzveidība katrā valstī. Turklāt, salīdzinot vairākus to ražotāju eksportētāju importētos modeļus, kuri sadarbojās, pat attiecībā uz vieniem un tiem pašiem ražojumu veidiem un modeļiem pastāv ievērojamas cenu atšķirības atkarībā no velosipēdu sastāvdaļām. Tāpēc šīs izmeklēšanas vajadzībām Eurostat dati par cenām ir nepārliecinoši. Eurostat dati par ĶTR importa cenām, kas turpmāk norādītas ar indeksu, noder vienīgi kā cenu tendenču rādītāji, bet nav izmantojami, lai salīdzinātu pārdošanas cenas dažādās valstīs un Savienībā.
(159)
Saskaņā ar Eurostat datiem vidējās svērtās ĶTR importa cenas, kas turpmāk norādītas ar indeksu, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, kā parādīts 3. tabulā. Tomēr bez zināšanām par to velosipēdu veidu, kas tika importēti no ĶTR, un to, vai ražojumu daudzveidībā no gada uz gadu notikušas izmaiņas, secinājumus nevar izdarīt.
3. tabula
ĶTR importa cena
2008
2009
2010
PIP
ĶTR importa cena
Indekss (2008. gads = 100)
100
173
217
214
Avots:
Eurostat.
3.2. Cenu samazinājums
(160)
Cenu samazinājums ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem konstatēts dempings, tika aprēķināts, pamatojoties uz to faktisko pārbaudīto eksporta cenu (CIF cenu līdz Savienības robežai) gan ar antidempinga maksājumu, gan bez tā. Par Savienības ražošanas nozares attiecīgajām cenām uzskatīja tās, par kurām ražojumu iegādājās neatkarīgi klienti Savienībā, nepieciešamības gadījumā tās koriģējot līdz EXW līmenim. Pamatojoties uz dažādajiem ražojumu veidiem, kas bija definēti anketā, cenu samazinājums PIP laikā tika konstatēts tikai vienam no ražotājiem eksportētājiem, un tas bija 61 % bez antidempinga maksājuma un 44 % ar antidempinga maksājumu.
(161)
Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis izmeklēšanā ļoti zems un ka konstatējumus par uzņēmumiem, kas sadarbojās, nevarēja uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz valsti, kā arī faktu, ka Eurostat datus par vidējo cenu nevarēja uzskatīt par izšķirīgiem, tika uzskatīts, ka, nosakot ĶTR valsts mēroga cenu samazinājumu, par pamatu būtu jāizmanto cenu samazinājums, kas noteikts pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā, kas tika pabeigta ar 3. apsvērumā minēto Regulu (EK) Nr. 1095/2005, jo uzticamāka informācija nebija pieejama, t. i., 53 % pēc antidempinga maksājuma atskaitīšanas un 39 % ar antidempinga maksājumu.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(162)
Kā norādīts 8., 9. un 10. apsvērumā, šajā izmeklēšanā tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozares stāvoklī ir notikušas pārmaiņas, kuras pamatotu vajadzību atkārtoti novērtēt konstatējumus par kaitējumu, kas izdarīti starpposma pārskatīšanā, pēc kuras izdarīti grozījumi. Izmeklēšanā tika apstiprināts: i) atbilstoši vispārējai tendencei velosipēdu ražošana Savienībā izpaužas galvenokārt kā tādu velosipēdu daļu darbietilpīgas montāžas operācijas, kas konstruētas un iegūtas no dažādas izcelsmes avotiem atbilstoši klientu specifikācijām; ii) lai mazinātu ražošanas izmaksas, kā parādīts izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozare ir pastāvīgi centusies automatizēt un racionalizēt montāžas procesu. Turklāt atšķirībā no izmeklēšanas perioda, uz kuru attiecās starpposma pārskatīšana, pēc kuras tika izdarīti grozījumi, daži Savienības ražotāji ir guvuši labumu no salīdzinoši mazākām darbaspēka izmaksām Centrāleiropā un Austrumeiropā. Komisijai pieejamā statistika par ražošanu apstiprina šo tendenci; iii) izmeklēšanā tika apstiprināts, ka no izejvielām priekšroka tiek dota sakausējumiem, savukārt zemāka cenas modeļiem un bērnu velosipēdiem galvenā izejviela joprojām ir tērauds. Ņemot vērā šīs pārmaiņas, tika izvērtēts Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis - tas aprakstīts turpmāk.
(163)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(164)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti šādi kaitējuma rādītāji:
-
makroekonomiskie rādītāji (produkcija, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, izaugsme, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām), kuri tika novērtēti visas Savienības produkcijas līmenī par visiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz informāciju, kas savākta no Savienības valstu ražotāju apvienībām un individuāliem Savienības ražotājiem. Ja bija iespējams, šie faktori tika pārbaudīti salīdzinājumā ar vispārējo informāciju, kas ietverta attiecīgā oficiālajā statistikā,
-
mikroekonomiskie rādītāji (krājumi, vienības pārdošanas cena, ražošanas izmaksas, naudas plūsma, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu, ieguldījumi un algas) atlasītajiem Savienības ražotājiem tika novērtēti, pamatojoties uz to sniegto informāciju.
a) Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(165)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija pastāvīgi samazinājās, turklāt, kā norādīts 153. apsvēruma 1. tabulā, straujāk nekā patēriņš Savienībā. Tādējādi ražošanas apjoms samazinājās no 13 541 244 vienībām 2008. gadā līdz 11 026 646 vienībām PIP laikā, t. i., par 19 %.
4. tabula
Kopējais ražošanas apjoms Savienībā
2008
2009
2010
PIP
Apjoms (vienības)
Produkcija
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Indekss (2008. gads = 100)
100
94
86
81
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, attiecīgā oficiālā statistika.
(166)
Ražošanas jauda laikposmā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 5 %, daļēji neitralizējot 19 % ražošanas apjoma samazinājuma ietekmi uz jaudas izmantojumu. Jaudas izmantojums tajā pašā laikposmā samazinājās par 14 procentu punktiem, PIP laikā sasniedzot 74 %.
5. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008
2009
2010
PIP
Apjoms (vienības)
Ražošanas jauda
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Indekss (2008. gads = 100)
100
99
96
95
Jaudas izmantojums
86 %
82 %
77 %
74 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
90
86
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, attiecīgā oficiālā statistika.
b) Pārdošanas apjoms
(167)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū kopumā samazinājās līdzīgi kā patēriņš Savienībā attiecīgajā laikposmā, proti, par 9 % no 12 441 446 vienībām 2008. gadā līdz 11 276 240 vienību PIP laikā. Tomēr 2009. un 2010. gadā pārdošanas apjoms turpināja samazināties, bet patēriņš bija stabils - par to, kā redzams 7. tabulā 168. apsvērumā, liecina Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana 2010. gadā. PIP laikā pārdošanas apjoms atkal palielinājās, tomēr 2008. gada līmeni tas nesasniedza.
6. tabula
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā
2008
2009
2010
PIP
Apjoms (vienības)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Indekss (2008. gads = 100)
100
93
88
91
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, attiecīgā oficiālā statistika.
c) Tirgus daļa
(168)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 55,4 % 2008. gadā līdz 56,1 % PIP laikā, t. i., PIP laikā - par 0,7 procentu punktiem. Šis nelielais uzlabojums par 0,7 procentu punktiem attiecīgajā periodā ietvēra ievērojamu samazinājumu no 56,4 % 2009. gadā līdz 52,9 % 2010. gadā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas vispārējo palielinājumu laikā, kad notika pārdošanas apjoma kritums (sk. 167. apsvērumu), var izskaidrot ar vispārējo patēriņa samazinājumu (sk. 153. apsvērumu).
7. tabula
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
2008
2009
2010
PIP
Savienības tirgus daļa (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Indekss (2008. gads = 100)
100
102
96
101
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, attiecīgā oficiālā statistika.
d) Nodarbinātība un ražīgums
(169)
Tiešā nodarbinātība samazinājās par 17 % no 14 197 darbiniekiem 2008. gadā līdz 11 783 darbiniekiem PIP laikā. Šis samazinājums notika tūlīt pēc ražošanas apjoma samazināšanās.
(170)
Kopumā ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Ražošanas apjoma samazinājums laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam apvienojumā ar nemainīgu nodarbinātību tajā pašā laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam izraisīja ražīguma samazinājumu. Pēc tam 2009.-2010. gadā ražīgums palielinājās, un to var izskaidrot ar ražošanas nozares pārstrukturēšanu un ieguldījumiem efektīvākos ražošanas procesos tajā pašā laikposmā. Ražošanas apjoma samazinājuma turpināšanās PIP laikā apvienojumā ar straujo nodarbinātības samazinājumu izraisīja kārtējo ražīguma samazinājumu PIP laikā.
8. tabula
Kopējā nodarbinātība un ražīgums Savienībā
2008
2009
2010
PIP
Darbinieku skaits
14 197
14 147
12 067
11 783
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
85
83
Ražīgums (vienības/darbinieks)
954
903
968
936
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
102
98
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, attiecīgā oficiālā statistika.
e) Izaugsme
(171)
Patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palika salīdzinoši nemainīga (kā izklāstīts 168. apsvērumā, tā attiecīgajā periodā palielinājās tikai nedaudz, t. i., par 0,7 procentu punktiem). Savienības tirgus daļas samazināšanās liecina, ka Savienības ražotājiem nav iespējams gūt labumu no izaugsmes.
f) Dempinga starpības lielums
(172)
Kā paskaidrots 143.-145. apsvērumā, PIP laikā imports par dempinga cenām no ĶTR turpinājās. Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu ĶTR (sk. 203. apsvērumu) un konstatēto apiešanu (sk. 223. un 224. apsvērumu), faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
g) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(173)
Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Tika secināts, ka pretēji gaidītajam Savienības ražošanas nozares no iepriekšējā dempinga nav atguvusies, par ko īpaši liecina ilgstoši zemā rentabilitāte un izmantotās jaudas samazināšanās. Savienības ražošanas nozares atgūšanos ir kavējusi arī konstatētā apiešanas prakse (sk. 223. un 224. apsvērumu).
h) Krājumi
(174)
Savienības ražotāju velosipēdu krājumi līdz PIP beigām saglabājās 517 977 vienību līmenī, tātad bija kopumā stabili attiecībā pret to līmeni 2008. gadā, lai gan 2008. un 2009. gadā bija 25 % samazinājums.
(175)
Dažiem Savienības ražotājiem krājumi bija ļoti ierobežoti, jo ražotāji visu savu produkciju pārdeva saistītiem uzņēmumiem to attiecīgajā grupā. Turklāt tika konstatēts, ka Savienības ražotāji ražo galvenokārt pēc klientu pasūtījumiem. Krājumu dinamiku attiecīgajā periodā kropļoja visi šie faktori, un tāpēc šo rādītāju nevar uzskatīt par nozīmīgu.
9. tabula
Krājumi
2008
2009
2010
PIP
Apjoms (vienības)
Krājumi perioda beigās
519 832
390 398
522 779
517 977
Indekss (2008. gads = 100)
100
75
101
100
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
i) Pārdošanas cenas un izmaksas
(176)
Vidējā EXW pārdošanas cena Savienībā attiecīgajā periodā saglabājās stabila, kaut arī 2008.-2009. gadā tā palielinājās par 3 %. PIP laikā pārdošanas cena atkal samazinājās līdz 2008. gada līmenim.
10. tabula
Vienības pārdošanas cena Savienībā
2008
2009
2010
PIP
Vienības pārdošanas cena ES (EUR)
144
149
146
144
Indekss (2008. gads = 100)
100
103
102
100
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(177)
Ražošanas izmaksas tika aprēķinātas, ņemot vērā Savienības ražotāju saražotā visu veidu līdzīgā ražojuma vidējo svērto vērtību. Kā noradīts 11. tabulā, ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, proti, par 2 %.
11. tabula
Vienības ražošanas izmaksas
2008
2009
2010
PIP
Vienības ražošanas izmaksas (EUR par vienību)
141
147
146
145
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
103
102
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
j) Rentabilitāte
(178)
Rentabilitātes līmenis tika noteikts, pamatojoties uz pārdevumiem nesaistītiem klientiem. No 2010. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozare darbojās gandrīz bez peļņas. Kopumā attiecīgajā periodā rentabilitāte pasliktinājās, proti, no 1,9 % 2008. gadā līdz - 0,1 % PIP laikā.
12. tabula
Rentabilitāte
2008
2009
2010
PIP
Savienības pārdevumu rentabilitāte
1,9 %
1,6 %
0,3 %
-0,1 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
98
98
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
k) Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
(179)
Ieguldījumi attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 16 % - no EUR 7 952 150 2008. gadā līdz EUR 9 263 184 PIP laikā. Tas liecina par nepārtrauktiem Savienības centieniem palielināt ražošanas procesu efektivitāti un saglabāt konkurētspēju.
(180)
Ienākums no ieguldījumiem mainījās līdzīgi kā rentabilitāte. Piemēram, 2008. gadā ienākums no ieguldījumiem bija pozitīvs (14 %), bet PIP laikā tas samazinājās līdz - 1 %.
13. tabula
Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2008
2009
2010
PIP
Ieguldījumi (tūkst. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Indekss (2008. gads = 100)
100
118
243
116
Ienākums no ieguldījumiem
14 %
11 %
2 %
-1 %
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
l) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(181)
Naudas plūsma mainījās līdzīgi kā rentabilitāte, tomēr saglabājās pozitīva visā attiecīgajā periodā. Turpmāk 14. tabulā tā ir izteikta procentos no apgrozījuma.
(182)
Par īpašām problēmām piesaistīt kapitālu neziņoja tikai tie Savienības ražotāji, kuri ietilpa lielākās grupās. Savienības ražotāji, kas neietilpa lielākās grupās, ziņoja par palielinātu spiedienu uz to skaidrās naudas stāvokli, ko bija radījusi zemā rentabilitāte un darījumu nosacījumu pasliktināšanās attiecībās ar piegādātājiem un klientiem. Spēju piesaistīt kapitālu vēl vairāk pasliktināja tas, ka pašreizējos ekonomikas apstākļos bankas nelabprāt finansēja velosipēdu tirgu.
14. tabula
Naudas plūsma
2008
2009
2010
PIP
Naudas plūsma
3,2 %
3,1 %
1,8 %
1,3 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
97
99
98
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
m) Algas
(183)
Attiecīgajā periodā algu izmaksas uz vienu darbinieku kopumā saglabājās stabilas, palielinoties tikai 2009. gadā. Tā iemesls bija galvenokārt darbinieku skaita samazināšanas ietekme uz uzņēmumu algu likmēm, vienlaikus efektivitātes un kvalitātes saglabāšanai paturot apmācītos darbiniekus.
15. tabula
Algas
2008
2009
2010
PIP
Algu izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Indekss (2008. gads = 100)
100
110
110
105
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
5. Secinājums par kaitējumu
(184)
Lai gan tika veikti pasākumi, lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem, attiecīgajā periodā pasliktinājās. Būtiski pasliktinājās makroekonomiskie rādītāji, piemēram, ražošanas apjomi (- 19 %), ražošanas jauda (- 5 %), jaudas izmantojums (- 14 %) un nodarbinātība (- 17 %). Turklāt attiecīgajā periodā samazinājās ar peļņu saistītie mikroekonomiskie rādītāji, rentabilitātei PIP laikā sasniedzot - 0,1 %.
(185)
Iepriekš minētais liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils, tās peļņa samazinājusies, un 2010. gadā un PIP laikā tā darbojusies gandrīz bez peļņas. Turklāt turpmākās izaugsmes un peļņas gūšanas iespējas ir kavējis ĶTR importa par dempinga cenām radītais spiediens un imports, kas veikts, apejot pasākumus (sk. 223. un 224. apsvērumu).
(186)
Tomēr Savienības ražošanas nozarei ir izdevies saglabāt un pat nedaudz palielināt savu tirgus daļu tirgū, kas saruka. Ieguldījumu palielinājums (+ 16 %) attiecīgajā periodā liecina, ka Savienības ražošanas nozares centusies saglabāt konkurētspēju. Šie centieni un 248. apsvērumā aprakstītā pēdējā laikā notikusī inovācija Savienības ražošanas nozarē apliecina tās vitalitāti un ekonomisko dzīvotspēju.
(187)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei joprojām ticis nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta izpratnē un ka tā joprojām palikusi neaizsargāta.
(188)
Pēc informācijas izpaušanas, atsaucoties uz konservēto mandarīnu lietu (27), personas apgalvoja, ka Komisijai bijis pienākums rīkoties, lai kompensētu informācijas trūkumu, ko izraisīja Ķīnas ražotāju eksportētāju mazā sadarbība; nerīkojoties Komisija esot pārkāpusi pamatregulā noteiktos procesuālos pienākumus. Turklāt personas ierosināja izmantot Ķīnas eksporta statistiku, kurā pretstatā Eurostat ir galveno uz ES tirgu eksportēto velosipēdu veidu sadalījums, vai saskaņā ar pamatregulas 6. panta 3. vai 4. punktu pieprasīt no lielāko importētāju dalībvalstu muitas dienestiem dažādo no ĶTR importēto ražojuma veidu analīzi.
(189)
Kā minēts 19. un 21. apsvērumā, Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus, Ķīnas ražotāju apvienību un attiecīgās valsts pārstāvjus. Komisija sazinājās ar aptuveni 70 Ķīnas uzņēmumiem, kas Komisijas dienestiem jau bija zināmi no iepriekšējās izmeklēšanas, un vēlāk, kad tika sākta 16. apsvērumā minētā antisubsidēšanas izmeklēšana, Komisija apzināja vēl aptuveni 300 Ķīnas ražotāju eksportētāju, ar kuriem tā sazinājās arī saistībā ar šo starpposma pārskatīšanu. Turklāt izmeklēšanas sākumā attiecīgās valsts pārstāvji tika informēti, ka tad, ja lietā ražotāju eksportētāju sadarbība nebūs pietiekama, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija var pamatot savus konstatējumus ar pieejamajiem faktiem. Tika uzsvērts, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt mazāk labvēlīgs.
(190)
Konservēto mandarīnu lietā Tiesa analizēja, cik lielā mērā Komisijai, tiecoties panākt sadarbību no apzinātajiem iespējamajiem analogajiem tirgiem, būtu bijis jācenšas iegūt pienācīgu informāciju normālās vērtības aprēķināšanai, pamatojoties uz iekšzemes ražotāju cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī.
(191)
Šajā izmeklēšanā informācijas trūkums ir saistīts ar to, ka lielā mērā nesadarbojās personas, uz kurām faktiski attiecas izmeklēšana. Kā minēts 186. apsvērumā, personas vairākkārt tika aicinātas sadarboties, taču nesadarbojās. Tādējādi atšķirībā no konservēto mandarīnu lietas Komisija aktīvi un atkārtoti centās panākt, lai attiecīgās personas sadarbotos. Paralēles starp konservēto mandarīnu lietu un šo izmeklēšanu tāpēc nav pamatotas.
(192)
Komisija novērtēja citu avotu, tostarp Ķīnas eksporta statistikas, lietderību. Tika secināts, ka alternatīvi avoti šajā izmeklēšanā nav piemēroti, jo informācija nebija pietiekami detalizēta, lai nodrošinātu jaunās starpības aprēķināšanu. Turklāt tika konstatēts arī tas, ka Ķīnas statistika nav saderīga ar Eurostat statistiku, jo Ķīnas statistikā, piemēram, norādīts ievērojami lielāks importa apjoms nekā Eurostat. Tāpēc ierosinātos alternatīvos avotus nevarēja izmantot. Dažas personas arī ieteica Komisijai mēģināt sadarboties ar lielāko importētāju dalībvalstu muitas dienestiem, lai veiktu dažādu no ĶTR importētā ražojuma kategoriju analīzi. Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek uzskatīts, ka tas ir ne vien praktiski neiespējami, bet, pat ja šādi dati tiktu vākti, tie nevarētu pilnībā apmierināt vajadzību pēc trūkstošās informācijas, ko izraisījusi nesadarbošanās. Tas konkrēti skaidrojams ar to, ka nepieciešamais analīzes līmenis ir tāds, ka to nevar vienkārši balstīt uz rēķiniem, kur nav pietiekami detalizēta attiecīgā ražojuma veida apraksta, kas nepieciešams pienācīgai produkta veidu salīdzināmībai.
(193)
Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisija nav veikusi produktu daudzveidības analīzi attiecībā uz importu no ĶTR, lai būtu iespējams taisnīgi salīdzināt importētos un Savienībā ražotos velosipēdus un tādējādi kaitējuma un cenu samazinājuma noteikšanā iegūt objektīvu un taisnīgu salīdzinājumu. Turklāt personas apgalvoja, ka Komisija izmantojusi cenu samazinājuma rādītāju, kas noteikts 5. apsvērumā minētajā iepriekšējā izmeklēšanā un aprēķināts, ņemot vērā no Eurostat iegūtās vidējās cenas, bez zināšanām par importa faktisko sastāvu. Turklāt tika apgalvots, ka Komisija nebija centusies noteikt, vai importētie ražojumi bijuši faktiski salīdzināmi ar Savienībā ražotajiem velosipēdiem, tādēļ Komisijas cenu samazinājuma analīzē attiecībā uz ražotājiem, kas nesadarbojās, esot trūkumi. Šo iemeslu dēļ personas apgalvoja, ka ir jāsecina, ka Komisija nav objektīvi izvērtējusi un pienācīgi izskaidrojusi, kā ir noteikts, ka Savienības ražošanas nozarei joprojām tiek nodarīts būtisks kaitējums.
(194)
Šajā ziņā būtu jānorāda 160. apsvērumā minētais, ka cenu samazinājums, ko īstenoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam tika konstatēts dempings, tika aprēķināts, pamatojoties uz faktisko pārbaudīto eksporta cenu (CIF cena līdz Savienības robežai) gan ar antidempinga maksājumu, gan bez tā, ņemot vērā eksportēto ražojumu daudzveidību PIP laikā. Tomēr Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija ļoti zems un tādējādi, kā minēts 145. apsvērumā, konstatējumus par Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nevarēja uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz ĶTR kopumā, tāpēc cenu samazinājuma līmeni, kas noteikts 3. apsvērumā minētajā starpposma pārskatīšanā, pēc kuras izdarīti grozījumi, nevarēja mainīt.
(195)
Ņemot vērā, ka lielā mērā nebija sadarbības, Komisija, lai noteiktu valsts mēroga dempinga, cenu samazinājuma un kaitējuma novēršanas līmeni, bija spiesta izmantot pieejamos faktus. Šajā kontekstā Komisija apsvēra iespēju izmantot alternatīvus informācijas avotus, bet 192.-194. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ tas nebija iespējams. Tādēļ, situācijā, kad nebija pretrunīgu konstatējumu, šajā izmeklēšanā tika ņemti vērā valsts mēroga dempinga, cenu samazinājuma un kaitējuma novēršanas līmeņi, kas noteikti 3. apsvērumā minētajā starpposma pārskatīšanā, pēc kuras izdarīti grozījumi.
(196)
Ir apstiprināts, ka pretēji personu apgalvojumam tika izmantoti tie līmeņi, kas noteikti termiņbeigu pārskatīšanā, kas tika pabeigta ar 3. apsvērumā minēto Regulu (EK) Nr. 1095/2005, nevis līmeņi, kas noteikti termiņbeigu pārskatīšanā, kas pabeigta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011.
(197)
Turklāt tika apgalvots, ka Komisija nav analizējusi norādītās valsts muitas kļūdas, kuru dēļ neesot bijis iespējams taisnīgi salīdzināt Ķīnas importa cenas. Tiek atgādināts, ka jēgpilnu cenu salīdzinājumu šajā izmeklēšanā nevarēja veikt, tādēļ ka lielā mērā nebija sadarbības, tāpēc šādos apstākļos apgalvojums tika uzskatīts par nebūtisku.
F. MAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS UN DEMPINGA UN KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Dempings
(198)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika analizēts, vai apstākļi attiecībā uz dempingu un kaitējumu ir būtiski mainījušies un vai šādas pārmaiņas varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgām.
(199)
Iepriekšējā izmeklēšanā trim Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika piemērota atlikusī maksājuma likme, bet pašreizējā izmeklēšanā tiem tika aprēķinātas individuālas maksājuma likmes. Kā minēts 113. un 115. apsvērumā, visi trīs ĶTR ražotāji eksportētāji atbilst visām individuālā režīma piešķiršanas prasībām. Lietas materiālos nebija informācijas, kas būtu parādījusi, ka to attiecīgo ražotāju eksportētāju stāvoklis, kuri sadarbojās, paredzamā nākotnē varētu mainīties.
(200)
Turklāt izmeklēšanā ir atklājies, ka ĶTR valdība atcēlusi Ķīnas eksporta kvotu sistēmu, kas bija piemērojama starpposma pārskatīšanas laikā, pēc kuras izdarīti grozījumi, un ka šī sistēma visticamāk netiks atjaunota, jo īpaši ņemot vērā uz eksportu vērsto valdības politiku velosipēdu ražošanas nozarē, kā aprakstīts 203. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka minēto trīs uzņēmumu eksporta cenu politika paredzamā nākotnē būtiski mainīsies.
(201)
Tāpēc tiek uzskatīts, ka mainītie apstākļi, kuru rezultātā attiecīgajiem trīs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika aprēķinātas dempinga starpības, ir ilglaicīgi.
(202)
Attiecībā uz ĶTR valsts mēroga maksājumu izmeklēšanā mainīti apstākļi netika konstatēti, un tiek ierosināts saglabāt tādu pašu maksājuma līmeni, kāds tika noteikts starpposma pārskatīšanā, pēc kuras izdarīti grozījumi.
(203)
Tika arī pārbaudīts, vai joprojām ir jāturpina pasākuma piemērošana, lai neitralizētu dempingu. Pēc Ķīnas velosipēdu ražotāju apvienības datiem kopējā velosipēdu izlaide ĶTR 2011. gadā bija 83,45 miljoni vienību, kas ir par 2,3 % vairāk nekā 2010. gadā. Turklāt Ķīnas velosipēdu ražošanas nozare joprojām ir vērsta uz eksportu. Tādējādi 2011. gadā ĶTR eksportēja 55,72 miljonus velosipēdu jeb 67 % no kopējās produkcijas - tas ir par 4,2 % mazāk nekā 2010. gadā. Iekšzemes pārdošanas apjoms 2011. gadā bija aptuveni 23,73 miljoni vienību. Vissvarīgākais ražošanas reģions ĶTR ir Tjaņdzjiņa, kas 2011. gadā saražoja pusi no kopējās izlaides. Saskaņā ar Tjaņdzjiņas pašvaldības Vieglās rūpniecības un tekstilrūpniecības attīstības plānu 12. piecgadei šajā teritorijā tiek veidoti jauni rūpnieciskie parki, kas specializējušies velosipēdu ražošanā. Tādējādi tiek lēsts, ka līdz 2015. gadam velosipēdu ražošanas jauda Tjaņdzjiņā būs 55 miljoni velosipēdu, kas ir par 44 % vairāk nekā 2011. gadā, bet apmēram puse no izlaides tiks eksportēta (vairāk nekā kopējais velosipēdu patēriņš Savienībā PIP laikā).
(204)
Turklāt visi trīs uzņēmumi, kas sadarbojās, ziņoja, ka PIP laikā to jaudas izmantojums bija no 72 % līdz 81 %. Veicot ekstrapolāciju, var aprēķināt, ka Ķīnas ražošanas nozares neizmantotā jauda ir 25 miljoni velosipēdu, kas vairāk nekā divreiz pārsniedz Savienības ražošanas nozares kopējo ražošanas apjomu PIP laikā un par 24 % pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā. Turklāt, tā kā velosipēdu ražošana ir darbietilpīga nozare, ĶTR pieejamā ievērojami lētā darbaspēka dēļ Ķīnas ražotāji var diezgan ātri radīt jaunu jaudu.
(205)
Turklāt ražošanas apjoma ziņā Savienības tirgus ir otrais lielākais tirgus pasaulē aiz Ķīnas tirgus, un tāpēc Savienība ir ļoti pievilcīga iespējamā pieprasījuma ziņā.
(206)
Konstatējumi, kas izdarīti pretapiešanas izmeklēšanā (sk. 14. apsvērumu), apstiprina, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un ka ir ļoti ticams, ka tad, ja pasākumi netiktu piemēroti, minētie ražotāji eksportētāji atkārtoti novirzītu ievērojamus apjomus uz Savienību.
(207)
Turklāt citos ĶTR iespējami svarīgos eksporta tirgos ir ieviesti antidempinga pasākumi (Kanādā (28)), kas samazina to iespējamo trešo valstu tirgu skaitu, kuri pieejami Ķīnas eksportam bez maksājumiem.
(208)
Tiek atgādināts, ka ASV iepriekš iekšzemē ir ražoti velosipēdi un tur bija ieviesti antidempinga maksājumi pret ĶTR. Tomēr pēc antidempinga maksājumu atcelšanas 20. gadsimta 90. gadu beigās ASV tirgu pārplūdināja Ķīnas eksports. Turpmākajos gados iekšzemes ražošana gandrīz iznīka. 2011. gadā tika lēsts, ka 99 % ASV pārdoto velosipēdu ir importēti - 93 % no ĶTR un 6 % no Taivānas. Aplēsts, ka ASV velosipēdu ražošanas apjoms iekšzemē ir 56 000 vienību gadā un gada patēriņš - aptuveni 16 miljoni velosipēdu. Novērtēts, ka ASV velosipēdu tirgus kopējā vērtība (ieskaitot saistīto daļu un piederumu pārdošanu) 2011. gadā bijusi USD 6 miljoni.
(209)
Visbeidzot, Ķīnas velosipēdu ražošanas nozare ir uz eksportu vērsta nozare, kas iepriekš vairākos pasaules tirgos ir īstenojusi negodīgu cenu politiku. Turklāt antidempinga pasākumu apiešanas izmeklēšanā gūtie konstatējumi apstiprināja, ka Ķīnas eksportētājiem ir pastāvīga interese par Savienības tirgu. Šāda politika arī liecina, ka ir ļoti ticams, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgu pārplūdinātu Ķīnas imports par zemām cenām ar mērķi pārņemt iekšzemes tirgu. Tāpēc var secināt, ka pasākumu piemērošana ir joprojām nepieciešama, lai neitralizētu dempingu.
(210)
Pēc informācijas izpaušanas tika apgalvots, ka analīzē nav ņemts vērā fakts, ka ražošanas pieaugumu ĶTR ierobežo darbaspēka pieejamība un ka ĶTR zaudē darbaspēka izmaksu priekšrocības citām Dienvidāzijas valstīm, kas darbojas saskaņā ar tirdzniecības preferenču nolīgumiem. Nesadarbošanās dēļ apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt, tāpēc tas netika ņemts vērā.
2. Kaitējums
(211)
Attiecībā uz ex officio starpposma pārskatīšanas sākšanas pamatojumu izmeklēšanā tika izvērtētas vairākas pārmaiņas ES velosipēdu ražošanas nozares struktūrā: i) pāreja no pilna ražošanas cikla uz (daļējas) montāžas operācijām, kurās izmanto importētas daļas; ii) izmaksu līmeņa pārmaiņas, ko izraisījusi ražotņu paplašināšana un pārvietošana un jaunu ražotņu izveidošana Centrāleiropā un Austrumeiropā; iii) atbilstīgi patēriņa tendencēm arvien biežāk par izejvielu izmanto nevis tēraudu, bet sakausējumus. Pamatojoties uz 162. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem, var uzskatīt, ka visas iepriekš minētās norises pašlaik notiek un ir vispārējas, tāpēc paredzamā nākotnē visticamāk nemainīsies.
(212)
Attiecībā uz kaitējuma turpināšanās iespējamības novērtējumu, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis jau tagad ir nestabils, kā aprakstīts 184.-187. apsvērumā, ir arī iespējams, ka Savienības ražotāji nevarētu pretoties turpmākam cenu spiedienam, ko radītu Ķīnas imports par dempinga cenām, tāpēc būs spiesti pamest Savienības tirgu, rezultātā radīsies darbavietu un ieguldījumu, tehnoloģiju un zinātības zaudējumi (sk. 247. un 248. apsvērumu). Tāpēc var secināt, ka šajā lietā pastāv kaitējuma turpināšanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.
(213)
Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanai nozarei netiek nodarīts būtisks kaitējums, jo pieejamā informācija liecina, ka tās finanšu stāvoklis ir labs. Tiek norādīts, ka Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis novērtēts, pamatojoties uz informāciju, kas izmeklēšanā savākta un pārbaudīta no reprezentatīvas Savienības ražotāju izlases. Šo novērtējumu nevar aizstāt ar publiski pieejamu informāciju, kas attiecas uz dažiem Savienības ražotājiem, pat ja tiek apgalvots, ka to ražošanas un pārdošanas vērtība ir liela. Tāpēc izmeklēšanas konstatējumi, kas analizēti 162.-187. apsvērumā, ir pretrunā minēto ieinteresēto personu sniegtajai informācijai. Tādēļ to apgalvojumi tika uzskatīti par nepamatotiem.
(214)
Tika arī apgalvots, ka antidempinga pasākumu turpmāka piemērošana pret ĶTR būtu diskriminējoša, jo imports no citām trešām valstīm, jo īpaši no Šrilankas, tiek veikts par dempinga cenām un izraisa kaitējumu, tomēr pret importu no šīm valstīm nav spēkā antidempinga pasākumi. Pretapiešanas izmeklēšanas rezultātā antidempinga pasākumi ir paplašināti, tos attiecinot arī uz velosipēdu importu cita starpā no Šrilankas. Turklāt netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka faktiskie ražotāji attiecīgajā valstī īsteno dempingu. Tāpēc attiecīgās ieinteresētās personas apgalvojums tika uzskatīts par nepamatotu un noraidīts.
G. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(215)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis attiecīgais imports par dempinga cenām. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt nodarījuši kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori. Proti, tika analizēti pretapiešanas izmeklēšanas rezultāti.
2. Ķīnas importa par dempinga cenām radītā ietekme
(216)
Ķīnas imports attiecīgajā periodā samazinājās un PIP laikā tā tirgus daļa bija 2,9 %. Šī salīdzinoši nelielā tirgus daļa, kas samazinās, skatāma kontekstā ar importu no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, kas veikts, apejot pasākumus (sk. 223. un 224. apsvērumu).
(217)
Kā minēts 160. apsvērumā, tika secināts, ka ĶTR importa cenas joprojām bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, tādējādi Savienības tirgū uz cenu līmeni tika izdarīts ievērojams spiediens.
(218)
Vienlaikus lielākā daļa kaitējuma rādītāju liecināja par lejupēju tendenci, jo īpaši tādi rādītāji kā produkcija (- 19 %) un pārdošanas apjoms (- 9 %), jauda (- 5 %) un jaudas izmantojums (- 14 %).
(219)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā samazinājās, jo Ķīnas cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare darbojās gandrīz ar zaudējumiem. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nevarēja paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim, nezaudējot ievērojamu tirgus daļu.
(220)
Tādējādi tiek secināts, ka spiedienam, ko radīja velosipēdu imports par dempinga cenām, bijusi izšķiroša ietekme uz pašlaik nestabilo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
(221)
Pēc informācijas izpaušanas tika apgalvots, ka ražošanas un jaudas izmantojuma samazinājums neesot pietiekami pamatots, jo īpaši ņemot vērā uzskatu, ka ražošanas samazinājums ietekmējis rentabilitāti. Tiek norādīts, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanai būtiski ir visi kaitējuma faktori neatkarīgi no tā, vai tie ietekmē rentabilitātes līmeni katrā konkrētā gadījumā. Kā paskaidrots 237. apsvērumā, rentabilitātes un pārējo ar peļņu saistīto rādītāju samazinājumu nav izraisījis sarūkošais tirgus, bet tas saistīts ar to, ka joprojām turpinās Ķīnas importa par dempinga cenām spiediens. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.
(222)
Tā pati persona arī apgalvoja, ka Ķīnas importa tirgus daļas izmaiņas nav analizētas pienācīgi, jo analīzē nav aplūkots importa straujais samazinājums attiecīgajā periodā. Tika arī apgalvots, ka cēloņsakarības analīzē nav ņemts vērā, ka attiecībā uz šo eksportu eksporta cenai bija tendence pieaugt. Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek atgādināts, ka Ķīnas importa apjoms, kas samazinājās, jāskata kontekstā ar konstatējumiem kas gūti vienlaicīgi notiekošajā pretapiešanas izmeklēšanā (sk. 216. apsvērumu). Ķīnas importa cenu tendences, kas noteiktas, pamatojoties uz Eurostat, nav būtiskas, jo tajās nav ņemtas vērā tā Ķīnas velosipēdu importa cenu izmaiņas, kurš tiek pārsūtīts caur valstīm, kas veic pasākumu apiešanu. Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums tika noraidīts.
3. Ietekme, ko radīja imports, kurš veikts, apejot pasākumus
(223)
Kā norādīts 15. apsvērumā, pretapiešanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka ar montāžas operācijām un pārsūtīšanu, kas notiek Indonēzijā, Malaizijā, Šrilankā un Tunisijā, tiek apieti pasākumi, kas ir spēkā pret ĶTR. Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, atšķirību starp importa apjomiem no attiecīgajām valstīm, par ko ziņoja Eurostat, un apjomiem, ko eksportēja zināmie faktiskie ražotāji, t. i., tie, kuri atbilda prasībām, lai tos atbrīvotu no paplašinātajiem pasākumiem Regulā (ES) Nr. 501/2013 izklāstīto iemeslu dēļ, uzskatīja par importu, ar kuru tiek apieti spēkā esošie pasākumi (“imports, kas veikts, apejot pasākumus”).
(224)
Cēloņsakarības analīzē šis imports tika uzskatīts par faktisku importu no Ķīnas, tāpēc tas būtu jāskata kopā ar tiešo importu no Ķīnas. Šādi noteiktais Ķīnas imports PIP laikā sasniedza 1 904 761 vienību. Imports 2008. gadā sasniedza 2 321 240 vienības. 2009. gadā tas samazinājās līdz 1 802 101 vienībai, t. i., par 22 %, un 2010. gadā palielinājās gandrīz līdz 2008. gada līmenim, sasniedzot 10,6 % no tirgus daļas. Visbeidzot, PIP laikā imports atkal samazinājās par 13 %, kas atbilst tirgus daļai 9,5 %. Importa apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. Laikā, kad tirgus saruka (sk. 153. apsvērumu), aprakstītais importa apjomu samazinājums neizraisīja būtisku tirgus daļas zaudējumu, jo tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās tikai par 0,8 %. Nav zināma ne tā ražojuma daudzveidība, kas importēts no ĶTR, ne kas importēts, apejot pasākumus, tāpēc nav jēgas salīdzināt šā importa cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū.
16. tabula
Imports no ĶTR kopā ar importu no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, kas veikts, apejot pasākumus
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoms (vienības)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Indekss (2008. gads = 100)
100
78
95
82
Tirgus daļa
10,3 %
8,8 %
10,6 %
9,5 %
Avots:
Eurostat.
(225)
Pēc informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, analizējot, kāda bijusi ietekme importam, kas veikts, apejot pasākumus, pieļautas nepilnības, jo analīze bijusi balstīta uz apjoma ietekmi un tādējādi nav salīdzinātas cenas, pamatojoties uz ražojuma dažādības analīzi. Tika apgalvots, ka nepietiekamās analīzes cēlonis esot procedūras nepilnības, jo ražojumu daudzveidības analīze neesot veikta, kaut arī ražotāji eksportētāji no attiecīgajām valstīm sadarbojušies. Turklāt tika apgalvots, ka imports no šīm valstīm Savienībā attiecas uz bērnu velosipēdiem par zemām cenām vai citiem velosipēdiem, kas nekonkurē ar Savienībā ražotajiem velosipēdiem. Atbildot uz šo argumentu, tiek norādīts, ka ražojuma daudzveidības analīze nav veikta 192. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Turklāt, gadījumos, kad nebija pieejama informācija par ražojuma daudzveidību, imports, kas veikts, apejot pasākumus, lielākoties tika pārsūtīts. Visbeidzot, tiek norādīts konstatējums par to, ka Savienības ražotāji ražo visos ražojumu segmentos; Tāpēc apgalvojums par to, ka importētie bērnu velosipēdi un velosipēdi par zemām cenām nekonkurē, tika atzīts par nepamatotu.
4. Citu faktoru ietekme
4.1. Imports no citām valstīm
(226)
Kopējais importa apjoms no citām trešām valstīm PIP laikā bija 6 931 333 vienības. Šis importa līmenis liecināja par nelielu 1 % palielinājumu attiecīgajā periodā.
(227)
Ņemot vērā patēriņa samazināšanos Savienībā, citu trešo valstu importa tirgus daļa kopumā saglabājās stabila, PIP laikā sasniedzot 34 %.
(228)
Taivāna joprojām bija galvenā valsts, kas eksportēja uz Savienību, ar salīdzinoši nemainīgu tirgus daļu attiecīgajā periodā, pārstāvot 14 % no patēriņa Savienībā PIP laikā.
(229)
Taizeme ir valsts ar otro lielāko eksporta apjomu uz Savienību. Tās tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par diviem procentu punktiem, t. i., no 7 % 2008. gadā līdz 5 % PIP laikā.
(230)
Kā norādīts 157. apsvērumā, Eurostat datos par cenām nav ņemta vērā no katras valsts importētā ražojuma daudzveidība, tāpēc cenu tendenču norādīšanai izmantoti tikai indeksi. Nav zināma no citām trešām valstīm importētā ražojuma daudzveidība, tāpēc nav jēgas salīdzināt šā importa cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū.
(231)
Tomēr būtu jānorāda, ka Ķīnas importa apjomu pārsniedz tikai imports no Taivānas (ieskaitot importu, kas veikts, apejot pasākumus). Šajā ziņā būtu jānorāda, ka velosipēdu imports no Taivānas parasti ir vērsts uz augsta cenu līmeņa tirgu un nav iesniegti pierādījumi par pretējo. Tāpēc tiek secināts, ka šo importu nevar uzskatīt par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēloni.
(232)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka imports no citām trešām valstīm veikts par zemākām cenām nekā Ķīnas imports, tāpēc Savienības ražošanas nozarei būtisko kaitējumu neesot izraisījis Ķīnas imports. Šo apgalvojumu nevarēja pieņemt, jo 157. apsvērumā minēto iemeslu dēļ pēc Eurostat datiem nevarēja noteikt vidējās importa cenas, tāpēc uz šāda pamata nevarēja izdarīt secinājumus.
(233)
Cita persona apgalvoja, ka ir paredzams, ka imports no trešām valstīm, kam no 2011. gada 1. janvāra piemēro vispārējo preferenču sistēmu (VPS), palielināsies (Kambodža un Bangladeša). Tomēr ietekmi uz importa cenām un daudzumiem un ietekmi uz Savienības tirgu nevar novērtēt a priori. Turklāt nebija pieejama informācija par minēto valstu spēju palielināt ražošanas jaudu un pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Tāpēc uz šā pamata nevar izdarīt pārliecinošu secinājumu, un šis apgalvojums bija jānoraida.
(234)
Pēc informācijas izpaušanas personas apgalvoja, ka, ietekmes analīze attiecībā uz importu no trešām valstīm, ar kurām noslēgti preferenciāli tirdzniecības nolīgumi, neesot bijusi pienācīga, jo tika apgalvots, ka imports no šīm valstīm salīdzinājumā ar importu no Ķīnas bijis ievērojams apjoma ziņā un daļai no šā importa bijušas arī ļoti zemas cenas. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka ĶTR ir otrā lielākā importētāja Savienībā. Imports no citām trešām valstīm bija mazāks par Ķīnas velosipēdu importa apjomiem. Turklāt pret šīm valstīm netika izvirzīti apgalvojumi par dempingu. Tādēļ tika secināts, ka importam no šīm valstīm nevarēja būt tāda ietekme, kas izjauktu konstatēto cēloņsakarību starp lielo importa apjomu par dempinga cenām no Ķīnas un vienlaicīgo būtiskā kaitējuma turpināšanos Savienības ražošanas nozarē. Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums tiek noraidīts.
17. tabula
Imports no citām trešām valstīm (29)
2008
2009
2010
PIP
Vienības
Tirgus daļa
Cena
EUR par vienību
Vienības
Tirgus daļa
Cena
EUR par vienību
Vienības
Tirgus daļa
Cena
EUR par vienību
Vienības
Tirgus daļa
Cena
EUR par vienību
Taivāna
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indekss
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Taizeme
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indekss
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Citi
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indekss
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Kopā
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indekss
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Avots:
Eurostat.
4.2. Patēriņa pārmaiņas
(235)
Kā norādīts 153. apsvērumā, no 2008. gada līdz PIP patēriņš samazinājās par 10 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare saglabāja un pat nedaudz palielināja savu tirgus daļu (sk. 168. apsvērumu). Tāpēc tirgus sarukums nevar būt kaitējuma cēlonis.
4.3. Ekonomikas krīze un klimatiskie apstākļi
(236)
Dažas personas apgalvoja, ka dominējošie nelabvēlīgie ekonomikas apstākļi Savienībā attiecīgajā periodā ietekmējuši patērētāju pirktspēju. Tika arī apgalvots, ka arī sliktie laikapstākļi Savienībā 2011. gadā ir vismaz daļēji ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli. Šie faktori Savienībā esot izraisījuši velosipēdu patēriņa vispārējo samazināšanos.
(237)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā patiešām samazinājās. Tomēr, kā norādīts 234. apsvērumā, tirgus sarukumu nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni.
(238)
Minētās personas arī apgalvoja, ka ražošana un nodarbinātība samazinājusies tikai patēriņa samazināšanās dēļ, nevis importa par dempinga cenām dēļ. Tomēr, tā kā velosipēdu ražošanas nozarē nav augstu nemainīgo izmaksu, ražošanas apjoma samazināšanās neietekmēja Savienības velosipēdu ražošanas nozares rentabilitāti. Savukārt nodarbinātība samazinājās tāpēc, ka Savienības ražošanas nozarē tika sākts pārstrukturēšanas process. Katrā ziņā ar šīm norisēm nevar izskaidrot citu kaitējuma rādītāju negatīvās tendences.
4.4. Imports, kas nenotika par dempinga cenām
(239)
Imports, ko veica viens ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, un kas nenotika par dempinga cenām, bija niecīgs, t. i., tuvs 0 % no kopējā ĶTR importa, tāpēc tam nevarēja būt vērā ņemama ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.5. Elektriskie velosipēdi
(240)
Tika apgalvots, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izraisījusi elektrisko velosipēdu izstrāde, jo ar tiem esot aizstāts attiecīgais ražojums. Tomēr elektrisko velosipēdu izstrāde ir sākusies ļoti nesen, un PIP laikā to pārdošanas apjoms bija pavisam neliels. Tāpēc tie nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.6. Strukturālo pārmaiņu ietekme
(241)
Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka Komisija kaitējuma un cēloņsakarības analīzē nav aplūkojusi atzīto tirgus un Savienības ražošanas nozares strukturālo pārmaiņu ietekmi. Tā apgalvoja, ka Komisija ražošanas izmaksu analīzē nav aplūkojusi, piemēram, ražošanas pārvietošanu uz Austrumeiropas valstīm. Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek norādīts, ka tika veikta pārmaiņu ilglaicīguma analīze (sk. 162. apsvērumu) un tika secināts, ka pārmaiņas ir ilglaicīgas (sk. 211. apsvērumu). Šā iemesla dēļ, pamatojoties uz Savienības ražotāju izlasi, kas tika izveidota, lai ņemtu vērā strukturālās pārmaiņas, kaitējuma analīze tika veikta vēlreiz. Tādēļ tiek uzskatīts, ka šo izmaiņu ietekme ir pienācīgi ņemta vērā kaitējuma un cēloņsakarību analīzē. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.
4.7. Secinājums
(242)
Kaut arī patēriņš Savienībā saruka, tika konstatēts, ka Savienībā notiek ievērojams tiešs Ķīnas velosipēdu imports par dempinga cenām un imports, kas tiek veikts, apejot pasākumus. Tomēr laikā, kad šā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabila un ievērojama, Savienības ražošanas nozarē joprojām bija vērojama ekonomiskā nestabilitāte (sk. 184.-187. apsvērumu). Tāpēc tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu no ĶTR (tiešo importu un importu, kas veikts, apejot pasākumus) un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(243)
Tika izvērtēti arī citi faktori, piemēram, ietekme, ko radīja imports no citām trešām valstīm, patēriņa pārmaiņas, ekonomikas krīze un klimatiskie apstākļi, imports, kas netika veikts, apejot pasākumus, un elektrisko velosipēdu izstrāde. Tika konstatēts, ka neviens no šiem faktoriem nebija pietiekami nozīmīgs, lai izjauktu konstatēto cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un nodarīto būtisko kaitējumu.
(244)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tika secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR apvienojumā ar importu, kas veikts, apejot pasākumus, ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē.
H. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(245)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai neatkarīgi no secinājuma par kaitējumu izraisošo dempingu pastāv pārliecinoši iemesli, lai nepārprotami secinātu, ka antidempinga pasākumu piemērošana pret importu no ĶTR atbilstoši turpmāk norādītajām likmēm (sk. 279. apsvērumu) nav Savienības interesēs.
(246)
Būtu jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir starpposma pārskatīšana atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām ieinteresētajām personām.
(247)
Nosakot Savienības intereses, tika izvērtētas iesaistīto personu, t. i., Savienības ražošanas nozares, velosipēdu daļu ražotāju, nesaistīto importētāju un lietotāju, dažādās intereses.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(248)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka stāvoklis ražošanas nozarē joprojām ir nestabils. Ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām ievērojamo apjomu un dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, ir ļoti liela iespēja, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, ražošana Savienībā izzustu.
(249)
Savienības ražošanas nozare būtiski veicina tehnoloģisko inovāciju un jaunu uzņēmumu izveidi uz esošo bāzes, piemēram, nesen izstrādātie velosipēdi ar elektrisko piedziņu (Electronically Power Assisted Cycles) un elektriskos velosipēdus, kas nebūtu ekonomiski dzīvotspējīgi, ja Savienībā nebūtu velosipēdu ražošanas nozares. Turklāt Savienības ražošanas nozare lielā mērā veicina vides mērķu sasniegšanu, piemēram, “zaļāka” transporta nodrošināšanu un dekarbonizāciju.
(250)
Savienības ražošanas nozare ir arī saistīto nozaru virzītājspēks, piemēram, velosipēdu daļu ražošanas, velosipēdu piederumu ražošanas un saistīto pakalpojumu sniegšanas nozarei. Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū tieši un netieši rada kopumā 60 000-70 000 darba vietu.
(251)
Savienības ražošanas nozare ir veikusi pārstrukturēšanas pasākumus un ieguldījusi inovācijā, kas būtu zaudēta, ja Savienības ražošanas nozare izzustu. Savukārt, ja tiktu piemēroti pasākumi, Savienības ražošanas nozare varētu saglabāt un pat palielināt pārdošanas apjomu un tādējādi gūt vajadzīgo ienākumu no ieguldījumiem, kas ļautu tai arī turpmāk atkārtoti ieguldīt jaunā tehnoloģijā un inovācijā.
(252)
Ņemot vērā 184.-187. apsvērumā izklāstītos secinājumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli, var gaidīt, ka tad, ja pasākumi netiktu piemēroti, Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis varētu būtiski pasliktināties un, visbeidzot, varētu rasties ražošanas izbeigšanas risks. Tāpēc antidempinga pasākumi ir Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Velosipēdu daļu ražotāju intereses
(253)
Izmeklēšanas laikā pieteicās Velosipēdu daļu ražošanas apvienība (COLIPED). COLIPED informēja, ka Savienībā ir aptuveni 370 uzņēmumu, kas piegādā sastāvdaļas velosipēdu ražotājiem un nodarbina aptuveni 16 000 cilvēku. Piegādes nozare ir atkarīga no tā, vai Savienībā tiks turpināta velosipēdu ražošana.
(254)
Atbalstu pasākumiem izteica 53 velosipēdu daļu ražotāji, kuru saražotā produkcija ir 39 % no velosipēdu daļu ražošanas nozares kopējā apgrozījuma, kas tiek lēsts EUR 1,2 miljardu apmērā. Velosipēdu daļu ražotāji gūst labumu no spēkā esošo pasākumu paplašināšanas attiecībā uz būtiskajām velosipēdu daļām (sk. 1. apsvērumu). Spēkā esošā atbrīvojumu sistēma (sk. 1. apsvērumu) veicina velosipēdu daļu vietējo ražošanu, ierobežojot izmantoto Ķīnas velosipēdu daļu īpatsvaru līdz mazāk nekā 60 % no kopējās vērtības. Pateicoties ieviestajiem pasākumiem, Savienības ražošanas nozare varēja attīstīties un ieguldīt jaunos projektos, kuru mērķis bija atsākt konkrētu būtisku daļu ražošanu Savienībā.
(255)
Šajā ziņāā tika konstatēts, ka tad, ja pasākumi netiktu piemēroti un notiktu paredzamā velosipēdu ražošanas izbeigšana Savienībā, tas nelabvēlīgi ietekmētu arī Savienības velosipēdu daļu ražošanas nozari, jo tā zaudētu klientus. Tāpēc tiek secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana būtu velosipēdu daļu ražošanas nozares interesēs.
4. Lietotāju/patērētāju intereses
(256)
Spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšanu atbalstīja Eiropas Riteņbraucēju federācija (ECF), kas ir valstu riteņbraucēju apvienību “jumta” federācija. ECF norādīja, ka vietējā ražošana ir patērētāju interesēs, jo tā nodrošina kvalitāti un drošumu, kā arī specializētus pakalpojumus klientiem.
(257)
ECF arī apgalvoja, ka ĶTR importa palielināšanās uz patērētāju rēķina nelabvēlīgi ietekmētu augstos kvalitātes un drošuma standartus Savienībā.
(258)
Tiek lēsts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz patēriņa cenām nav ievērojama, jo lielākā daļa Savienības velosipēdu ražotāju darbojas atbilstoši atbrīvojumu sistēmai, bet būtiskās velosipēdu daļas var importēt no ĶTR bez maksājumu līdz 60 % no izmantoto daļu kopējās vērtības.
(259)
Tiek atgādināts, ka iepriekšējās izmeklēšanās ir konstatēts, ka pasākumiem nebūtu būtiskas ietekmes uz lietotājiem/patērētājiem. Lai gan pasākumi ir spēkā, ir pieejams velosipēdu piedāvājums no ĶTR, kā arī no valstīm, kurām nepiemēro pasākumus. Tāpēc tiek secināts, ka antidempinga pasākumiem nav būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem Savienībā.
(260)
Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka analīzē nav ņemta vērā pasākumu negatīvā ietekme uz lietotājiem, proti, pasākumu izraisītās papildu izmaksas. Tiek norādīts, ka ECF, kas pārstāv patērētājus, atbalstīja pasākumus ar kvalitāti un drošumu saistītu iemeslu dēļ (sk. 255. apsvērumu). Turklāt, pateicoties atbrīvojuma sistēmai, patērētāji jau tagad gūst labumu no mazākām konkrētu velosipēdu daļu cenām (sk. 257. apsvērumu). Tādēļ apgalvojums tika atzīts par nepamatotu.
5. Nesaistīto importētāju intereses
(261)
Neviens no nesaistītajiem importētājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc nebija iespējams novērtēt pasākumu ietekmi PIP laikā. Būtu arī jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir nevis kavēt importu, bet gan atjaunot godīgu tirdzniecību un nodrošināt, ka imports netiek veikts par dempinga cenām, kas rada kaitējumu.
(262)
Tiek atgādināts, ka ir arī citi importa avoti un ka aptuveni 45 % no velosipēdu patēriņa faktiski nodrošina importēti velosipēdi.
(263)
Tā kā Savienībā joprojām būs atļauts imports no ĶTR par taisnīgām cenām un tā kā turpināsies arī imports no citām trešām valstīm, iespējams, ka importētāju darījumi turpināsies, kā ierasts, pat tad, ja antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR tiks paturēti spēkā. Grozītie antidempinga pasākumi attiecībā uz tiem trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, palielinātu ĶTR importa iespējas par 0 % vai mazāk. Tāpēc tiek secināts, ka antidempinga pasākumiem nav būtiskas ietekmes uz nesaistītajiem importētājiem Savienībā.
6. Pasākumu efektivitāte
(264)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pasākumi nebūtu efektīvi, jo Savienības ražošanas nozarei pēc to antidempinga pasākumu ieviešanas, kas ir spēkā gandrīz 20 gadus, joprojām tiek nodarīts kaitējums. Tiek norādīts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji veica pasākumu apiešanu ar citu trešo valstu starpniecību, kaut arī tie bija spēkā, un ar to vismaz daļēji varēja izskaidrot Savienības ražošanas nozares stāvokli PIP laikā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
(265)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka pasākumi, kas ir spēkā jau vairāk nekā divdesmit trīs gadus, nav pamatoti ne ar juridiskiem, ne ar tirdzniecības politikas apsvērumiem. Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek norādīts, ka uz pasākumiem neattiecas laika ierobežojumi, kamēr saglabājas to noteikšanai vai saglabāšanai nepieciešamie nosacījumi. Arī šajā lietā pasākumi ir pamatoti, jo konstatējumi apstiprina, ka pastāv dempings, kurš izraisa kaitējumu. Turklāt Savienības ražošanas nozares stāvokli pasliktinājusi arī pasākumu apiešana. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
7. Secinājums
(266)
Pasākumu turpināšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu acīmredzami būtu Savienības ražošanas nozares un Savienības velosipēdu daļu piegādātāju interesēs. Tā ļaus Savienības ražošanas nozarei attīstīties un uzlabot stāvokli, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Turklāt importētāji netiktu būtiski ietekmēti, jo tirgū par taisnīgām cenām joprojām būtu pieejami velosipēdi no ĶTR un citām trešām valstīm. Ņemot vērā spēkā esošās atbrīvojumu sistēmas plašo izmantošanu Savienības ražošanas nozarē, tika arī secināts, ka spēkā esošajiem pasākumiem nav bijis būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem/patērētājiem. Turpretī, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības velosipēdu ražotāji, visticamāk izbeigtu ražošanu, tādējādi apdraudot arī Savienības velosipēdu daļu ražotāju pastāvēšanu.
(267)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu nenoteiktu pasākumus atbilstoši 279. apsvērumā norādītajām likmēm.
I. IEROSINĀTIE MAKSĀJUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(268)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izrietošo kaitējumu un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā spēkā esošie pasākumi, kas piemēroti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011, ar turpmāk noteiktajiem izņēmumiem.
(269)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
(270)
Pasākumi būtu jāpiemēro pietiekamā apjomā, lai novērstu attiecīgā importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un kopumā gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā nozarē varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Peļņas starpība pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 8 % no velosipēdu pārdošanas apgrozījuma. Tā ir tāda pati kā iepriekšējā izmeklēšanā, jo netika konstatētas norādes, ka šī likme būtu jāmaina.
(271)
Ņemot vērā 22. un 24. apsvērumā norādīto, ka ĶTR sadarbības līmenis bija ļoti zems, konstatējumus par uzņēmumiem, kas sadarbojās, nevar uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz valsti. Tādējādi valsts mēroga kaitējuma starpība ar šo netiek mainīta un paliek tāda pati, kāda noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005.
(272)
Abiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem tika konstatēts dempings, kaitējuma starpība tika noteikta, to eksporta cenas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī salīdzinot ar kaitējumu neradošajām atbilstošā ražojuma veida cenām Savienības ražošanas nozarē. Trešajam uzņēmumam, kuram dempings netika konstatēts, kaitējuma starpība netika aprēķināta. Attiecībā uz Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd kaitējuma starpība netika konstatēta. Tomēr attiecībā uz uzņēmumu Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd tika konstatēta būtiska kaitējuma starpība, kas pārsniedza dempinga starpību.
(273)
Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka 8 % peļņas norma tika noteikta tirgus apstākļos, kas neatbilst pašreizējai situācijai, un Komisija nav sniegusi pietiekamu pamatojumu, kādēļ mērķa peļņa, kas noteikta 5. apsvērumā minētajā iepriekšējā izmeklēšanā, joprojām ir pamatota. Tiek norādīts, ka pašreizējā pārskatīšanā netika konstatētas norādes, ka mērķa peļņas būtu jāmaina. Attiecīgā persona neiesniedza alternatīvu mērķa peļņas aprēķinu, ko varētu izmantot. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
2. Galīgie pasākumi
(274)
Trim Ķīnas eksportētāju grupām, kas sadarbojās, individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šīm grupām. Šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētās grupas un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojusi kāda cita grupa, kas nav konkrēti minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot tiesību subjektus, kuri saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(275)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (30), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam saistībā, piemēram, ar nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(276)
Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri PIP laikā neveica eksportu uz Savienību.
(277)
Lai pēc iespējas mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. Minētie īpašie pasākumi ir šādi. Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem.
(278)
Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tirdzniecības modeļa pārmaiņu, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta izpratnē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.
(279)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu maksājuma likmes eksportētājiem, kas sadarbojās, tiek noteiktas pietiekamā apjomā, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Uzņēmumiem Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd un Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd maksājuma likmes nosaka, pamatojoties uz dempinga starpībām, kas konstatētas izmeklēšanā, jo tās bija mazākas nekā kaitējuma starpības. Attiecībā uz uzņēmumu Oyama Bicycles (Taicang) Co., Ltd kaitējuma starpība bija mazāka nekā dempinga starpība, tāpēc tam noteiktais maksājums ir vienāds ar kaitējuma starpība.
(280)
Individuālajām maksājuma likmēm, ko aprēķina attiecībā uz PIP, būtu jābūt šādām:
Uzņēmums
Galīgais maksājums
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd
0 %
Visi pārējie uzņēmumi
48,5 %
(281)
Tiek norādīts, ka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 71/97 2. panta 1. punktam antidempinga maksājums 48,5 % apmērā, kas ar šo regulu noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem (sk. 279. apsvērumu), piemērojams arī ĶTR izcelsmes būtiskajām velosipēdu daļām, kas definētas Regulas (EK) Nr. 71/97 1. pantā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nemotorizētu divriteņu un citu velosipēdu importam (ieskaitot kravas trīsriteņus, bet ne vienriteņus), uz kuriem attiecas KN kodi 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (Taric kodi 8712007091 un 8712007099).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Galīgais maksājums
Taric papildu kods
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd
0 %
B774
Visi pārējie uzņēmumi
48,5 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar šo patur spēkā paplašināto antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 71/97 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam un attiecināts arī uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu daļu importu.
Regulas (EK) Nr. 71/97 2. panta 1. punktā minētais galīgais antidempinga maksājums ir “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamais antidempinga maksājums, kas noteikts šīs regulas 1. panta 2. punktā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 29. maijā