NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1221/2014
ze dne 10. listopadu 2014,
kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) č. 1180/2013 a (EU) č. 43/2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy má Rada přijmout na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady a Evropského parlamentu (EU) č. 1380/2013 (1) požaduje, aby byla opatření pro zachování zdrojů se přijímána s přihlédnutím k dostupnému vědeckému, technickému a ekonomickému poradenství, včetně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a jinými poradními orgány, a poradenství poskytnutého poradními sbory.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností každého členského státu pro každou populaci ryb nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(4)
Celkové přípustné odlovy (TAC) by tedy měly být stanoveny v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 a s ohledem na zásady uvedené ve 2. bodě odůvodnění.
(5)
Pro lov malých pelagických druhů (sleď obecný a šprot obecný), tresky obecné a lososa obecného v Baltském moři platí povinnost vykládky, stanovená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013, ode dne 1. ledna 2015. Podle čl. 16 odst. 2 téhož nařízení mají být při zavedení povinnosti vykládky pro určitou rybí populaci rybolovná práva stanovena s ohledem na to, že ze způsobu stanovení rybolovných práv na základě vykládky se přešlo na způsob stanovení těchto práv na základě úlovků.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měla být rybolovná práva určena v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Omezení odlovu by tedy měla být stanovena v souladu s pravidly uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 (2) (plánem pro tresku obecnou v Baltském moři).
(7)
Vědecké doporučení o intenzitě rybolovu pro populace tresky obecné v Baltském moři, které poskytla Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES), určilo, že pokud by se povinnost vykládky vztahovala na konkrétní populaci, nepřispělo by stanovení nižších omezení intenzity k dosažení cílů reformované společné rybářské politiky. Proto je vhodné stanovit omezení intenzity pro populace tresky obecné v subdivizích ICES 22-24 na úrovni roku 2014. Stanovení omezení intenzity rybolovu na úrovni roku 2014 usnadní zavedení povinnosti vykládky a přispěje k dosažení cílů společné rybářské politiky stanovených v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(8)
S ohledem na poskytnuté vědecké doporučení lze zavést flexibilitu v řízení intenzity rybolovu tresky obecné v Baltském moři v subdivizích ICES 22-24, aniž by byly ohroženy cíle plánu pro tresku obecnou a aniž by to vedlo ke zvýšení úmrtnosti způsobené rybolovem. Tato flexibilita by umožnila efektivnější řízení intenzity rybolovu v případech, kdy kvóty nejsou mezi loďstvo členského státu rozděleny rovnoměrně, a usnadnila by rychlé reakce na výměny kvót. Členským státům by proto mělo být dovoleno, aby přidělily rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou dodatečné dny nepřítomnosti v přístavu, pokud je stejný počet dnů odejmut jiným rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou.
(9)
V aktuálním vědeckém doporučení uvádí, že ICES nemohla stanovit biologické referenční hodnoty pro populace tresky obecné v subdivizích ICES 25-32 a namísto toho doporučila, aby TAC pro tuto populaci tresky obecné vycházel z koncepce pro populace, o nichž jsou k dispozici jen omezené údaje. Neexistence biologických referenčních hodnot znemožňuje dodržovat pravidla týkající se stanovení rybolovných práv pro populace tresky obecné v subdivizích ICES 25-32. Jelikož nestanovení rybolovných práv by mohlo představovat vážnou hrozbu pro udržitelnost této populace, je vhodné stanovit TAC pro tuto populaci tresky obecné na úrovni odpovídající přístupu vypracovanému a doporučenému ICES a stanovit omezení intenzity rybolovu na úrovni roku 2014. Stanovení omezení intenzity rybolovu na úrovni roku 2014 usnadní zavedení povinnosti vykládky, zajistí selektivnější rybolov a přispěje k dosažení cílů společné rybářské politiky stanovených v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(10)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (3), a zejména jeho články 33 a 34, pokud jde o zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto třeba upřesnit kódy týkající se vykládek populací, na něž se vztahuje toto nařízení, které mají členské státy používat při předávání údajů Komisi.
(11)
Nařízení Rady (ES) č. 847/96 (4) zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení má Rada při stanovení TAC rozhodnout, na které populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. Ustanovení čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 nedávno zavedla mechanismus meziroční flexibility pro všechny populace, na které se vztahuje povinnost vykládky. Ve snaze zabránit nadměrné flexibilitě, která by narušovala dodržování zásady rozumného a odpovědného využívání živých mořských biologických zdrojů, bránila dosažení cílů společné rybářské politiky a zhoršila biologický stav populací, by proto mělo být stanoveno, že se články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 použijí na analytické TAC pouze tehdy, pokud není použita meziroční flexibilita podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.
(12)
Vědecké doporučení ohledně šprota obecného v Severním moři se týká období od července do června následujícího roku, ačkoli TAC se stanoví pro období od ledna do prosince. Nejnovější vědecké doporučení pro období od července 2014 do června 2015 uvádí, že TAC lze významně zvýšit. V druhé polovině roku 2014 tedy existuje větší dostupnost šprota obecného, než se předpokládalo. Jelikož tato populace je předmětem analytického hodnocení a nachází se v rámci bezpečných biologických limitů, jsou splněny podmínky pro uplatnění článků 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 umožňující meziroční flexibilitu kvót a taková flexibilita by měla být povolena, aby bylo v rámci rybolovu možné využít co nejefektivněji zvýšené dostupnosti šprota obecného. Nařízení (EU) č. 43/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Nařízení (EU) č. 43/2014 v současnosti umožňuje, aby určitý členský stát využil v roce 2015 ve vztahu k některým populacím veškerá nevyužitá množství až do výše 10 % kvóty, kterou měl daný členský stát k dispozici v roce 2014. Dne 6. srpna 2014 uvalila Ruská federace embargo na dovoz některých zemědělských produktů a produktů rybolovu z Unie. V důsledku toho bylo nemožné uskutečnit část vývozu, který producenti do Ruska plánovali uskutečnit během podzimu 2014, a v některých případech nebylo možné nalézt narychlo alternativní trhy. S ohledem na tyto výjimečné okolnosti a na naléhavost celé záležitosti je nutné umožnit určité úpravy pro rybářskou sezónu 2014. Vzhledem k pozitivnímu vědeckému doporučení a pozitivnímu přístupu příslušných pobřežních států je vhodné umožnit, a to výjimečně a pouze pro populace nejhůře nebo přímo postižené ruským embargem, zvýšení procentního podílu množství nevyužitých v roce 2014, která mohou být převedena do roku 2015. Toto výjimečné opatření je omezeno na rybářskou sezónu 2014. Předpokládá se, že toto opatření umožní nalézt nové trhy nebo přizpůsobit odlovy, pokud by embargo platilo dále i v roce 2015. Ze stejných důvodů by se měla v nařízení Rady (EU) č. 1180/2013 (5) zavést odpovídající možnost převést nevyužitá rybolovná práva. Nařízení (EU) č. 43/2014 a (EU) č. 1180/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(14)
Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2015. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení. Z důvodů uvedených ve 13. bodě odůvodnění by se ustanovení o možnosti převodu rybolovných práv nevyužitých v roce 2014 měla použít ode dne 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Unie působící v Baltském moři.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„ICES“ Mezinárodní rada pro průzkum moří;
2)
„Baltským mořem“ oblasti ICES IIIb, IIIc a IIId;
3)
„subdivizí“ subdivize ICES v Baltském moři podle definice v příloze I nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 (6);
4)
„rybářským plavidlem“ jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických mořských druhů;
5)
„rybářským plavidlem Unie“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii;
6)
„intenzitou rybolovu“ rozumí součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu plavidel součet intenzit rybolovu všech rybářských plavidel ve skupině;
7)
„populací“ biologické mořské zdroje, které se vyskytují v dané oblasti řízení;
8)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství ryb z každé populace, které může být:
i)
uloveno během období jednoho roku v případě rybolovu podléhajícího povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013; nebo
ii)
vyloženo během období jednoho roku v případě rybolovu nepodléhajícího povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
9)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
10)
„dnem nepřítomnosti v přístavu“ každé nepřetržité období 24 hodin nebo jeho část, během něhož je rybářské plavidlo nepřítomno v přístavu.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 4
TAC a jejich rozdělení
TAC, kvóty a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou stanoveny v příloze I.
Článek 5
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 nebo podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
množství převedená podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 nebo podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 6
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků, které nepodléhají povinnosti vykládky
Úlovky a vedlejší úlovky platýse evropského se uchovávají na palubě nebo vykládají pouze tehdy, pokud byl odlov proveden rybářskými plavidly Unie plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 7
Omezení intenzity rybolovu
Omezení intenzity rybolovu jsou stanovena v příloze II.
KAPITOLA III
FLEXIBILITA PŘI STANOVOVÁNÍ RYBOLOVNÝCH PRÁV NĚKTERÝCH POPULACÍ
Článek 8
Změny nařízení (EU) č. 43/2014
Nařízení (EU) č. 43/2014 se změní takto:
1)
Článek 18a se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„m)
sled obecný v oblastech VIIa, VIIg, VIIh, VIIj a VIIk;
n)
kranas obecný ve vodách Unie oblastí IIa, Ia, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; ve vodách Unie a mezinárodních vodách oblasti Vb; v mezinárodních vodách oblastí XII a XIV.“
;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„7. Odchylně od odstavce 4 se procentní podíl ve výši 10 % zvyšuje o dalších 15 % pro populace uvedené v odst. 1 písm. c), d), f), g), j), k), m) a n).“
2)
V příloze IA se položka týkající se šprota obecného a souvisejících vedlejších úlovků ve vodách Unie oblastí IIa a IV nahrazuje tímto:
„Druh:
Šprot obecný a související vedlejší úlovky
Sprattus sprattus
Oblast:
Vody Unie oblastí IIa a IV
(SPR/2AC4-C)
Belgie
1 546 (8)
Dánsko
122 383 (8)
Německo
1 546 (8)
Francie
1 546 (8)
Nizozemsko
1 546 (8)
Švédsko
1 330 (7) (8)
Spojené království
5 103 (8)
Unie
135 000
Norsko
9 000
TAC
144 000
Analytický TAC
Článek 9
Změny nařízení (EU) č. 1180/2013
Nařízení (EU) č. 1180/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 5a
Flexibilita při stanovování rybolovných práv některých populací
1. Tento článek se vztahuje na populace:
a)
sledě obecného v subdivizích ICES 30-31;
b)
sledě obecného ve vodách Unie subdivizí ICES 25-27, 28.2, 29 a 32;
c)
sledě obecného v subdivizi ICES 28.1;
d)
šprota obecného ve vodách Unie subdivizí ICES 22-32.
2. Veškerá množství až do výše 25 % kvóty členského státu pro populace určené v odstavci 1, která nebyla v roce 2014 využita, se přičítají pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2015. Při určování využitých a nevyužitých množství podle tohoto odstavce se zohlední veškerá množství, která byla převedena jiným členským státům podle čl. 16 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (9), jakož i veškerá množství, která byla odečtena v souladu s články 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se u dotčených členských států pro populace určené v odstavci 1 tohoto článku nepoužije.
(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
2)
V příloze I se vkládá následující poznámka pod čarou pro položky týkající se těchto populací: sleď obecný v subdivizích 30-31, sleď obecný ve vodách Unie v subdivizích 25-27, 28.2, 29 a 32, sleď obecný v subdivizi 28.1 a šprot obecný ve vodách Unie v subdivizích 22-32:
„Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.“
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek množství odlovených nebo vyložených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
Článek 11
Flexibilita
1. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
2. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 a článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí, pokud členský stát používá meziroční flexibilitu stanovenou v čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Články 8 a 9 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. listopadu 2014.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1221/2014
(2014. gada 10. novembris),
ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un Regulu (ES) Nr. 1180/2013
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumus pieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, atbilstīgā gadījumā ietverot ziņojumus, ko sagatavojusi ZZTEK un citas konsultatīvās struktūras, kā arī ieteikumus, ko sniegušas konsultatīvās padomes.
(3)
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgi jāparedz arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.
(4)
Tāpēc kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1380/2013 un ņemot vērā 2. apsvērumā minētos principus.
(5)
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu mazo pelaģisko sugu (reņģes un brētliņas), mencas un laša zvejniecībām Baltijas jūrā piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Minētās regulas 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ir ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozveju.
(6)
Krājumiem, kuriem izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc nozvejas limiti būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1098/2007 (2) (“Baltijas jūras mencu plāns”).
(7)
Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātniskajā ieteikumā par Baltijas jūras mencu zvejas piepūli ir norādīts, ka, ja izkraušanas pienākums attiecas uz konkrētu krājumu, zemāku piepūles ierobežojumu noteikšana neveicinātu reformētās KZP mērķu sasniegšanu. Tādēļ zvejas piepūles limitus mencu krājumiem ICES 22.-24. apakšrajonā ir piemēroti noteikt 2014. gada līmenī. Zvejas piepūles limitu noteikšana 2014. gada līmenī atvieglos izkraušanas pienākuma ieviešanu un veicinās KZP mērķu sasniegšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.
(8)
Ņemot vērā sniegto zinātnisko ieteikumu, attiecībā uz mencas krājumu Baltijas jūras ICES 22.-24. apakšrajonā ir iespējams ieviest elastību zvejas piepūles pārvaldībā, neapdraudot Baltijas jūras mencu plāna mērķus un neradot zvejas izraisītas zivju mirstības pieaugumu. Tāda elastība ļautu efektīvāk pārvaldīt zvejas piepūli gadījumos, kad kvotas dalībvalsts flotē nav sadalītas vienlīdzīgi, un ātri reaģēt uz kvotu apmaiņu. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstij iedalīt sava karoga kuģiem papildu dienas, ko zvejas kuģis drīkst pavadīt ārpus ostas, ja līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem tās karoga zvejas kuģiem.
(9)
Jaunākais zinātniskais ieteikums liecina, ka ICES nav varējusi noteikt bioloģiskos references rādītājus mencas krājumiem ICES 25.-32. apakšrajonā un tā vietā ir ieteikusi KPN šim mencas krājumam noteikt, pamatojoties uz pieeju, kuru izmanto gadījumos, kad ir pieejami ierobežoti dati. Tā kā bioloģisko references rādītāju nav, ievērot noteikumus par zvejas iespēju noteikšanu attiecībā uz mencas krājumiem ICES 25.-32. apakšrajonā nav iespējams. Ja zvejas iespējas netiktu noteiktas, tas varētu nopietni apdraudēt minētā krājuma ilgtspēju, tāpēc ir lietderīgi noteikt šā mencas krājuma KPN tādā apjomā, kas atbilst ICES izstrādātajai un ieteiktajai pieejai, un noteikt zvejas piepūles limitus 2014. gada līmenī. Zvejas piepūles limitu noteikšana 2014. gada līmenī atvieglos izkraušanas pienākuma ieviešanu, paredzēs selektīvāku zveju un veicinās KZP mērķu sasniegšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.
(10)
Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (3) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants attiecīgi par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un informāciju par zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datiem. Tādēļ ir jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, sūtot Komisijai datus.
(11)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4) tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, nosakot KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu nesen tika ieviests elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.
(12)
Zinātniskie ieteikumi par brētliņām Ziemeļjūrā aptver laikposmu no jūlija līdz nākamā gada jūnijam, kaut gan KPN ir noteikta laikposmam no janvāra līdz decembrim. Jaunākie zinātniskie ieteikumi par laikposmu no 2014. gada jūlija līdz 2015. gada jūnijam rāda, ka KPN var ievērojami paaugstināt. Tādēļ 2014. gada otrajā pusē ir lielāka brētliņu pieejamība, nekā bija paredzēts. Tā kā uz šo krājumu attiecas analītiska izvērtēšana un tas ir drošās bioloģiskās robežās, ir izpildīti nosacījumi, lai varētu piemērot Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu par kvotu ikgadējā elastīguma noteikumiem, kas būtu jāatļauj, lai dotu iespēju zivsaimniecībām pēc iespējas efektīvāk izmantot palielināto brētliņu pieejamību. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 43/2014.
(13)
Patlaban Regula (ES) Nr. 43/2014 attiecībā uz konkrētiem krājumiem atļauj, ka dalībvalstis 2015. gadā izmanto jebkādus neizmantotus daudzumus līdz 10 % no kvotas, kas tām ir pieejama 2014. gadā. 2014. gada 6. augustā Krievijas Federācija noteica embargo dažu lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu importam no Eiropas Savienības. Tā rezultātā daļa no eksporta, ko ražotāji 2014. gada rudenī bija paredzējuši sūtīt Krievijai, ir kļuvusi neiespējama un dažos gadījumos alternatīvus tirgus īsā laikā nav iespējams atrast. Ņemot vērā šos ārkārtas apstākļus un lietas steidzamību, ir nepieciešams atļaut veikt zināmus pielāgojumus 2014. gada zvejas sezonā. Ņemot vērā pozitīvos zinātniskos ieteikumus, kā arī attiecīgo piekrastes valstu pozitīvo pieeju, ir piemēroti izņēmuma kārtā un vienīgi attiecībā uz tiem krājumiem, kurus vissmagāk vai vistiešāk skar Krievijas embargo, atļaut palielināt to 2014. gadā neizmantoto daudzumu procentuālo daļu, kuru atļauts pārnest uz 2015. gadu. Minētais ārkārtas pasākums attiecas vienīgi uz 2014. gada zvejas sezonu. Ir sagaidāms, ka minētais pasākums dos iespēju atrast jaunus tirgus vai pielāgot nozveju, ja embargo turpinātos arī 2015. gadā. To pašu iemeslu dēļ arī Padomes Regulā (ES) Nr. 1180/2013 (5) būtu jāievieš attiecīga iespēja pārcelt neizmantotās zvejas iespējas. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 43/2014 un (ES) Nr. 1180/2013.
(14)
Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Regulas 13. apsvērumā minēto iemeslu dēļ normas par 2014. gadā neizmantoto zvejas iespēju pārcelšanu būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĒJI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2015. gadā.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“ICES” ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome;
2)
“Baltijas jūra” ir ICES IIIb, IIIc un IIId zona;
3)
“apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 (6) I pielikumā;
4)
“zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, kas aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai;
5)
“Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
6)
“zvejas piepūle” ir zvejas kuģa kapacitātes un aktivitātes reizinājums; zvejas kuģu grupai tā ir visu grupas zvejas kuģu zvejas piepūles summa;
7)
“krājums” ir konkrētā pārvaldības apgabalā sastopami jūras bioloģiskie resursi;
8)
“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko no katra krājuma var:
i)
iegūt gada laikā - attiecībā uz zvejniecībām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums, vai
ii)
izkraut gada laikā - attiecībā uz zvejniecībām, uz kurām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums neattiecas;
9)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij.
10)
“dienas ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad zvejas kuģis neatrodas ostā.
II NODAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS
4. pants
KPN un tās sadalījums
KPN, kvotas un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi ir izklāstīti I pielikumā.
5. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar:
a)
apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;
b)
atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;
c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;
d)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;
e)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.
6. pants
Tādas nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums
Jūras zeltplekstes nozvejas un piezvejas patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās guvuši Savienības zvejas kuģi, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta.
7. pants
Zvejas piepūles limiti
Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā.
III NODAĻA
DAŽU KRĀJUMU ZVEJAS IESPĒJU NOTEIKŠANAS ELASTĪGUMS
8. pants
Regulas (ES) Nr. 43/2014 grozījums
Regulu (ES) Nr. 43/2014 groza šādi:
1)
18.a pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktā pievieno šādus apakšpunktus:
“m)
VIIa, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonā siļķe;
n)
Savienības ūdeņos IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā stavrida.”
;
b)
pievieno šādu punktu:
“7. Atkāpjoties no 4. punkta, 10 % procentuālo apjomu palielina ar papildu 15 % attiecībā uz krājumiem, kas minēti 1. punkta c), d), f), g), j) un k) apakšpunktā.”
2)
IA pielikumā ierakstu, kas attiecas uz brētliņām un ar tām saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos IIa un IV zonā, aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga:
Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas
Sprattus sprattus
Zona:
Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
(SPR/2AC4-C)
Beļģija
1 546 (8)
Dānija
122 383 (8)
Vācija
1 546 (8)
Francija
1 546 (8)
Nīderlande
1 546 (8)
Zviedrija
1 330 (7) (8)
Apvienotā Karaliste
5 103 (8)
Savienība
135 000
Norvēģija
9 000
KPN
144 000
Analītiskā KPN
9. pants
Regulas (ES) Nr. 1180/2013 grozījums
Regulu (ES) Nr. 1180/2013 groza šādi:
1)
pievieno šādu pantu:
“5.a pants
Dažu krājumu zvejas iespēju noteikšanas elastīgums
1. Šo pantu piemēro šādiem krājumiem:
a)
reņģes ICES 30.-31. apakšrajonā;
b)
reņģes Savienības ūdeņos ICES 25.-27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā;
c)
reņģes ICES 28.1. apakšrajonā;
d)
brētliņas Savienības ūdeņos ICES 22.-32. apakšrajonā.
2. Jebkādus daudzumus līdz 25 % no dalībvalsts 1. punktā noteikto krājumu kvotas, kas nav izmantoti 2014. gadā, pieskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2015. gadam. Jebkurus daudzumus, kas nosūtīti citām valstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (9) 16. panta 8. punktu, kā arī jebkurus daudzumus, kas atskaitīti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105. un 107. pantu, ņem vērā, nosakot izmantotos un neizmantotos daudzumus saskaņā ar šo punktu.
3. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu šī panta 1. punktā identificētajiem krājumiem attiecībā uz atbilstīgajām dalībvalstīm nepiemēro.
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.)”" 						
;
2)
I pielikumā iekļauj šādu zemsvītras piezīmi attiecībā uz ierakstiem saistībā ar šādiem krājumiem: reņģes 30.-31. apakšreģionā; reņģes Savienības ūdeņos 25.-27., 28.2., 29. un 32. apakšreģionā; reņģes 28.1. apakšreģionā; brētliņas Savienības ūdeņos 22.-32. apakšreģionā.
“Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”
.
IV NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
10. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par daudzumiem, kas nozvejoti vai izkrauti no krājumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
11. pants
Elastība
1. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.
2. Tad, ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu nepiemēro.
12. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Tomēr 8. un 9. pantu, kurus piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 10. novembrī