NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1071/2013
ze dne 24. září 2013
o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění)
(ECB/2013/33)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. listopadu 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32) (3) bylo podstatným způsobem změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (4), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje ke splnění svých úkolů sestavení konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí. Hlavním účelem těchto informací je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) ucelený statistický obraz měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Tyto statistiky, které jsou založeny na úplném a stejnorodém sektoru měnových finančních institucí a souboru zpravodajských jednotek, obsahují údaje o agregovaných finančních aktivech a pasivech vyjádřených z hlediska stavů a transakcí a jsou pravidelně sestavovány. Dostatečně podrobné statistické údaje jsou rovněž nezbytné s cílem zajistit, aby měnové agregáty a protipoložky za eurozónu byly i nadále užitečné z analytického hlediska.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(6)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby si členské státy samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB s cílem zajistit plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(7)
Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí, a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Takový postup může rovněž snížit zpravodajskou zátěž. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(8)
Statistické požadavky jsou nejpodrobnější v případě protistran, které patří do sektoru držby peněz. Podrobné údaje jsou vyžadovány o: a) vkladech v členění podle subsektorů a splatnosti a dále podle měn s cílem umožnit důkladnější analýzu vývoje cizoměnových složek zahrnutých v měnovém agregátu M3 a usnadnit zjišťování míry zastupitelnosti mezi cizoměnovými složkami a eurovou složkou M3; b) úvěrech podle subsektorů, splatnosti, účelu, nového nastavení úrokové sazby a měny, neboť tyto údaje se považují za nezbytné pro účely měnové analýzy; c) pozicích vůči ostatním měnovým finančním institucím, pokud je to potřebné pro umožnění započtení zůstatků mezi měnovými finančními institucemi nebo pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv; d) pozicích vůči nerezidentům eurozóny (zbytku světa) u „vkladů s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vkladů s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchodů“ za účelem výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, na který se uplatňuje kladná sazba minimálních rezerv; e) pozicích vůči zbytku světa, pokud jde o celkové vklady, za účelem sestavení vnějších protipoložek; f) vkladech a úvěrech vůči zbytku světa s původní lhůtou splatnosti do jednoho roku a nad jeden rok pro účely platební bilance a finančních účtů.
(9)
Pro účely shromažďování statistických informací o portfoliích cenných papírů měnových finančních institucí na základě nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 ze dne 17. října 2012 o statistice držby cenných papírů (ECB/2012/24) (5) vykazují národní centrální banky čtvrtletně údaje podle jednotlivých cenných papírů. Národní centrální banky mohou sloučit požadavky na vykazování podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24), jestliže takový postup může minimalizovat zpravodajské zatížení úvěrových institucí. S cílem zmírnit zatížení správců fondů mohou národní centrální banky povolit, aby fondy peněžního trhu vykazovaly podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (6).
(10)
ECB vypočítává finanční transakce jako rozdíl mezi stavovými pozicemi ke dnům na konci měsíce, ke kterým se sestavují výkazy, od nějž se odečte účinek změn, které vzniknou v důsledku jiných pohybů než transakcí. Požadavek na zpravodajské jednotky nezahrnuje změny směnných kurzů, které vypočítává ECB, nebo národní centrální banky po konzultaci s ECB, ze stavových údajů členěných podle jednotlivých měn, jež zpravodajské jednotky vykáží, ani úpravy z překlasifikace, které národní centrální banky shromažďují samy prostřednictvím různých již dostupných informačních zdrojů.
(11)
Článek 5 nařízení (ES) č. 2531/98 opravňuje ECB přijímat nařízení nebo rozhodnutí s cílem osvobodit instituce od povinnosti minimálních rezerv, vymezit způsoby, jak lze vyloučit nebo odečíst závazky vůči jiné instituci od základu pro stanovení minimálních rezerv, a stanovit rozdílné sazby minimálních rezerv pro určité kategorie závazků. Podle článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 má ECB právo shromažďovat od institucí informace potřebné k uplatňování povinnosti minimálních rezerv a právo ověřovat přesnost a kvalitu informací, které instituce poskytují jako doklad plnění povinnosti minimálních rezerv. S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je žádoucí, aby byly statistické údaje týkající se měsíční rozvahy používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (7).
(12)
Je potřebné stanovit zvláštní postupy, které se uplatní v případě fúzí týkajících se úvěrových institucí, s cílem vyjasnit povinnosti těchto institucí, pokud jde o povinnost minimálních rezerv.
(13)
ECB vyžaduje informace o sekuritizační činnosti měnových finančních institucí, aby mohla analyzovat vývoj úvěrů a půjček v eurozóně. Tyto informace též doplňují údaje vykazované podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40) (8).
(14)
Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na členské státy eurozóny, tak na členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(15)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(16)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
a)
„měnovou finanční institucí“ se rozumí rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
1.
centrální banky a
2.
ostatní měnové finanční instituce, které zahrnují:
a)
instituce přijímající vklady:
i)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky (9) a
ii)
instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce, tj.:
-
ostatní finanční instituce, jež se zabývají převážně finančním zprostředkováním a jejichž předmětem podnikání je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od institucionálních jednotek, nikoli pouze od měnových finančních institucí (stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnových finančních institucí), a na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo
-
instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, nebo
b)
fondy peněžního trhu v souladu s článkem 2;
b)
„zpravodajská jednotka“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
c)
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, ve kterém je měnová finanční instituce rezidentem;
d)
„účelová finanční společnost pro sekuritizaci“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40);
e)
„sekuritizací“ se rozumí transakce, která je buď: a) tradiční sekuritizací ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo b) sekuritizací ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), při níž dochází ke zcizení úvěrů, které jsou předmětem sekuritizace, ve prospěch účelové finanční společnosti pro sekuritizaci;
f)
„instituce elektronických peněz“ a „elektronické peníze“ mají stejný význam jako v čl. 2 odst. 1 a 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (10);
g)
„snížením hodnoty“ se rozumí přímé snížení účetní hodnoty úvěru v rozvaze v důsledku jeho znehodnocení,
h)
„odpisem“ se rozumí snížení hodnoty v rozsahu celé účetní hodnoty úvěru, což vede k jeho odstranění z rozvahy;
i)
„správcem“ se rozumí měnová finanční instituce, která spravuje úvěry sloužící jako podkladová aktiva pro sekuritizaci nebo úvěry, které byly jinak převedeny, pokud jde o inkaso jistiny a úroků od dlužníků;
j)
„zcizením úvěru“ se rozumí ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů zpravodajskou jednotkou na nabyvatele, a to buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce;
k)
„nabytím úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů převodcem na zpravodajskou jednotku, přičemž tento převod je realizován buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce;
l)
„pozicemi uvnitř skupiny“ se rozumí pozice mezi institucemi přijímajícími vklady, které jsou rezidenty eurozóny a patří do téže skupiny, jež sestává z mateřské společnosti a všech jí přímo či nepřímo kontrolovaných členů skupiny, kteří jsou rezidenty eurozóny;
m)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá měnová finanční instituce, které byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1;
n)
„odúčtováním z rozvahy“ se rozumí odstranění úvěru nebo jeho části ze stavů vykázaných podle částí 2 a 3 přílohy I včetně jeho odstranění v důsledku uplatnění výjimky uvedené v čl. 9 odst. 4.
Článek 2
Identifikace fondů peněžního trhu
Za fondy peněžního trhu se považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (11), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
i)
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
ii)
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
iii)
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
iv)
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců (v souladu s oddílem 2 v části 1 přílohy I);
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových listů a denně vydávají a odkupují akcie/podílové listy;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem hedgingu. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
Článek 3
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří měnové finanční instituce, které jsou rezidenty na území členských států eurozóny (v souladu s částí 1 přílohy II).
2. Měnové finanční instituce ve skutečném souboru zpravodajských jednotek mají plnou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle článku 9.
3. Subjekty, které splňují definici měnových finančních institucí, spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, i když jsou vyjmuty z oblasti působnosti nařízení (EU) č. 575/2013.
4. Pro účely shromažďování statistických informací o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu podle oddílu 5.7 části 2 přílohy I patří do skutečného souboru zpravodajských jednotek také ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle čl. 9 odst. 2 písm. c). Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky vytvořit a vést seznam ostatních finančních zprostředkovatelů, kteří tvoří součást skutečného souboru zpravodajských jednotek, v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 5.7 části 2 přílohy I.
Článek 4
Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede seznam měnových finančních institucí pro statistické účely s přihlédnutím k požadavkům na četnost a včasnost, které vyplývají z jeho použití v souvislosti se systémem minimálních rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely obsahuje údaj o tom, zda se na instituce vztahuje systém minimální rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí musí být aktuální, přesný, maximálně stejnorodý a pro statistické účely dostatečně stabilní.
2. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely a jeho aktualizace zpřístupní národní centrální banky a ECB zpravodajským jednotkám vhodným způsobem, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu, nebo pokud o to zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely má pouze informativní povahu. Je-li však nejnovější dostupná verze seznamu nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil statistickou zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.
Článek 5
Statistická zpravodajská povinnost
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje do národní centrální banky členského státu, ve kterém je měnová finanční instituce rezidentem: a) měsíční stavy vztahující se k rozvaze sestavované ke konci měsíce a b) měsíční agregované úpravy z přecenění. Agregované úpravy z přecenění se vykazují ve vztahu k odpisům a snížení hodnoty úvěrů a zahrnují změny ocenění cenných papírů. Další podrobnosti o určitých položkách rozvahy se vykazují čtvrtletně nebo ročně. Usnadňuje-li to proces vypracovávání údajů, mohou národní centrální banky čtvrtletní údaje shromažďovat měsíčně. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky mohou shromažďovat požadované statistické informace o cenných papírech vydaných a držených měnovými finančními institucemi podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit v souladu s minimálními statistickými standardy stanovenými v příloze IV.
3. Měnové finanční instituce vykazují v souladu s minimálními požadavky podle tabulky 1 A v části 4 přílohy I měsíční úpravy z přecenění ve vztahu k úplnému souboru údajů požadovaných ECB. Národní centrální banky mohou shromažďovat další údaje, které nejsou do minimálních požadavků zahrnuty. Tyto údaje se mohou vztahovat na členění uvedená v tabulce 1 A jiná než „minimální požadavky“.
4. ECB může dále požadovat vysvětlivky k úpravám v rámci „překlasifikace a ostatních úprav“, které shromažďují národní centrální banky.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (12).
Článek 6
Doplňková statistická zpravodajská povinnost týkající se sekuritizace úvěrů a jiných převodů úvěrů
Měnové finanční instituce vykazují:
a)
v souladu s oddílem 2 části 5 přílohy I čistý tok sekuritizací úvěrů a jiných převodů úvěrů, které byly provedeny ve vykazovaném období;
b)
v souladu s oddílem 3 části 5 přílohy I zůstatky ke konci období a finanční transakce s výjimkou zcizení a nabytí úvěrů během příslušného období, pokud jde o sekuritizované a odúčtované úvěry, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce. Národní centrální banky mohou tuto zpravodajskou povinnost rozšířit na všechny odúčtované úvěry, které jsou spravovány měnovými finančními institucemi a které byly sekuritizovány nebo jinak převedeny;
c)
v souladu s oddílem 4 části 5 přílohy I zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se všech úvěrů, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce v rámci sekuritizace;
d)
v souladu s oddílem 5 části 5 přílohy I zůstatky ke konci období týkající se úvěrů zcizených prostřednictvím sekuritizace, které nebyly odúčtovány z rozvahy, používá-li se mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39), mezinárodní standard finančního vykazování (IFRS 9) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla.
Článek 7
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodnou, kdy a s jakou periodicitou potřebují obdržet údaje od zpravodajských jednotek, aby mohly dodržet níže uvedené lhůty, přičemž tam, kde je to potřebné, přihlédnou k požadavkům ohledně lhůt v rámci systému minimálních rezerv ECB, a informují o tom zpravodajské jednotky.
2. Národní centrální banky předávají ECB měsíční statistiky do konce pracovní doby patnáctého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují.
3. Národní centrální banky předávají ECB čtvrtletní statistiky do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.
Článek 8
Účetní pravidla pro účely statistického vykazování
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, jsou účetními pravidly, jež měnové finanční instituce používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, pravidla stanovená ve vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (13), jakož i v ostatních platných mezinárodních standardech.
2. Vklady a úvěry se vykazují v zůstatkové hodnotě částky jistiny ke konci měsíce. Tato částka nezahrnuje odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů. Vklady a úvěry se nezapočítávají vůči jiným aktivům nebo pasivům.
3. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
4. Za předpokladu, že tyto postupy pro vykazování používají všechny rezidentské zpravodajské jednotky, mohou národní centrální banky dovolit, aby se úvěry, k nimž se vytvářejí opravné položky, vykazovaly po započtení opravných položek (netto způsobem), a aby se úvěry nabyté za úplatu vykazovaly v ceně sjednané v okamžiku jejich nabytí.
Článek 9
Výjimky
1. Výjimku lze udělit malým měnovým finančním institucím, a to v následujících případech:
a)
národní centrální banky mohou udělit výjimku malým měnovým finančním institucím za předpokladu, že spojený příspěvek těchto institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 5 %;
b)
pokud jde o úvěrové instituce, výjimka uvedená v písmenu a) má za následek snížení statistické zpravodajské povinnosti úvěrových institucí, na něž se tato výjimka vztahuje, aniž by byly dotčeny požadavky týkající se výpočtu minimálních rezerv stanovené v příloze III;
c)
pokud jde o malé měnové finanční instituce, uplatňuje-li se výjimka uvedená v písmenu a), národní centrální banky nadále shromažďují alespoň údaje týkající se celkové bilanční sumy, a to přinejmenším s roční periodicitou, aby bylo možné sledovat spojený příspěvek institucí ve zbytkové části do národní rozvahy měnových finančních institucí;
d)
aniž je dotčeno ustanovení písmene a), mohou národní centrální banky udělit výjimku úvěrovým institucím, které nepožívají výhod režimu stanoveného v písmenech a) a b), přičemž taková výjimka má za následek omezení jejich zpravodajské povinnosti na požadavky uvedené v části 6 přílohy I, a to za předpokladu, že spojený příspěvek těchto úvěrových institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 10 % národní rozvahy měnových finančních institucí ani 1 % rozvahy měnových finančních institucí eurozóny;
e)
národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a d), aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinností od počátku každého roku;
f)
malé měnové finanční instituce se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
2. Národní centrální banky mohou udělit výjimku fondům peněžního trhu, a to v následujících případech:
a)
Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti uvedené v čl. 5 odst. 1 za předpokladu, že fondy peněžního trhu namísto toho vykazují rozvahové údaje podle článku 5 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), a pokud jsou splněny tyto podmínky:
i)
fondy peněžního trhu vykazují tyto údaje s měsíční periodicitou podle kombinované metody uvedené v příloze I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) a v souladu se lhůtami stanovenými v článku 9 uvedeného nařízení, a
ii)
fondy peněžního trhu vykazují údaje o stavech akcií/podílových listů fondu peněžního trhu ke konci měsíce v souladu se lhůtami stanovenými v čl. 7 odst. 2;
b)
Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu rovněž udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti, pokud jde o poskytování údajů o:
i)
celkových pozicích 1) vkladů centrálních bank a institucí přijímajících vklady a úvěrů jim poskytnutých; 2) vkladů všech sektorů protistran kromě sektoru nefinančních podniků a úvěrů jim poskytnutých v členění podle původní splatnosti a 3) přeshraničních vkladů a úvěrů v rámci eurozóny v členění podle zemí a sektorů,
ii)
celkových naběhlých úrocích u úvěrů a vkladů,
iii)
pozicích aktiv a pasiv odděleně vůči sektoru pojišťovacích společností a sektoru penzijních fondů,
iv)
pozicích, úvěrech a vkladech uvnitř skupiny;
c)
Národní centrální banky mohou udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti, pokud se týká rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových listů fondů peněžního trhu, za následujících podmínek:
i)
pokud jsou akcie / podílové listy fondů peněžního trhu vydány poprvé nebo pokud vývoj trhu vyžaduje změnu možnosti vykazování nebo kombinace těchto možností ve smyslu oddílu 5.7 písm. b) části 2 přílohy I, mohou národní centrální banky udělit výjimku na jeden rok, pokud jde o statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v oddílu 5.7 části 2 přílohy I, nebo
ii)
požadované statistické informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových listů fondů peněžního trhu jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů podle oddílu 5.7 části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku po dohodě s ECB s účinností od počátku každého roku.
3. Měnovým finančním institucím lze udělit výjimku ohledně úprav z přecenění v následujících případech:
a)
aniž je dotčen odstavec 1, mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimku ohledně vykazování úprav z přecenění tak, že je povinnosti vykazovat úpravy z přecenění zcela zbaví;
b)
národní centrální banky mohou udělit výjimku, pokud jde o četnost a včasnost vykazování změn ocenění cenných papírů, a požadovat tyto údaje čtvrtletně a ve stejném termínu jako údaje o stavech vykazovaných čtvrtletně, pokud jsou splněny následující podmínky:
i)
zpravodajské jednotky, které používají různé metody oceňování, poskytnou národním centrálním bankám příslušné informace o provádění oceňování, včetně kvantitativních údajů o procentním složení držby těchto nástrojů, a
ii)
dojde-li k podstatné změně ocenění, jsou národní centrální banky oprávněny požadovat, aby jim zpravodajské jednotky poskytly dodatečné údaje za měsíc, ve kterém k takové změně došlo;
c)
národní centrální banky mohou úvěrovým institucím, které vykazují měsíční stavy cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů, udělit výjimku ohledně vykazování změn ocenění cenných papírů, včetně jejich úplného vynětí z této zpravodajské povinnosti, pokud jsou splněny následující podmínky:
i)
vykazované informace zahrnují za každý cenný papír účetní hodnotu uvedenou v rozvaze a
ii)
v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů vykazované informace zahrnují údaje o kategorii nástrojů, splatnosti a emitentovi, jež dostačují alespoň k odvození členění, která jsou v části 5 přílohy I vymezena jako „minimální požadavky“.
4. Měnovým finančním institucím lze udělit výjimku ohledně statistického vykazování úvěrů, které jsou zcizeny prostřednictvím sekuritizace.
Měnovým finančním institucím, které používají mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39), mezinárodní standard finančního vykazování 9 (IFRS 9) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla, může jejich národní centrální banka povolit, aby ze stavů požadovaných podle částí 2 a 3 přílohy I vyloučily veškeré úvěry, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace v souladu s vnitrostátními postupy za předpokladu, že takové postupy uplatňují všechny rezidentské měnové finanční instituce.
5. Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím udělit výjimku ohledně vykazování některých čtvrtletních stavů ve vztahu k členským státům mimo eurozónu.
Pokud údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace ukazují, že pozice vůči protistranám, které jsou rezidenty v kterémkoli členském státě mimo eurozónu, nebo pozice vůči měně členského státu mimo eurozónu nejsou významné, může národní centrální banka rozhodnout, že nebude vykazování ve vztahu k takovému členskému státu vyžadovat. Národní centrální banka oznámí každé takové rozhodnutí svým zpravodajským jednotkám.
Článek 10
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 11
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 12
Použití vykázaných statistických informací pro účely minimálních rezerv
1. Statistické informace vykázané úvěrovými institucemi podle tohoto nařízení používá každá úvěrová instituce k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv podle nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Každá úvěrová instituce použije tyto informace zejména k ověření toho, zda plní svou povinnost minimálních rezerv během udržovacího období.
2. Údaje pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv institucí ve zbytkové části pro tři udržovací období vycházejí z údajů ke konci čtvrtletí, které shromažďují národní centrální banky ve lhůtě 28 pracovních dnů následujících po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.
3. Zvláštní pravidla týkající se uplatňování systému minimálních rezerv ECB, která jsou stanovena v příloze III, mají v případě rozporu přednost před ustanoveními nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).
4. S cílem usnadnit řízení likvidity ECB a úvěrových institucí se požadavky na minimální rezervy potvrzují nejpozději v první den udržovacího období; výjimečně však může úvěrovým institucím nastat potřeba vykázat opravy základu pro stanovení minimálních rezerv nebo výše minimálních rezerv, které již byly potvrzeny. Postupy pro potvrzení nebo uznání výše minimálních rezerv není nijak dotčena povinnost zpravodajských jednotek vždy vykazovat správné statistické údaje a co možná nejdříve opravit nesprávné statistické údaje, které již vykázaly.
Článek 13
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo nuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je tím dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 14
První vykazování
1. Podle tohoto nařízení se poprvé vykazují údaje za prosinec 2014.
2. Pokud se týče polí v tabulce 3 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům eurozóny, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu, kdy tyto státy přijaly euro.
3. Pokud se týče polí v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům mimo eurozónu, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu jejich přistoupení k Unii. Pokud příslušná národní centrální banka rozhodne, že nevýznamné údaje není třeba poprvé vykazovat s prvními čtvrtletními údaji po datu přistoupení příslušného členského státu nebo členských států k Unii, začnou se tyto údaje vykazovat po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky o povinnosti tyto údaje vykazovat.
Článek 15
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VI.
Článek 16
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1071/2013
(2013. gada 24. septembris)
par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (pārstrādāta versija)
(ECB/2013/33)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus, un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2), un īpaši tās 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1)
Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2008/32) (3) veikti būtiski grozījumi. Tā kā tā skaidrības nolūkā ir jāpārstrādā, jo tajā nepieciešams veikt turpmākus grozījumus, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (4).
(2)
Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) izpildītu savus uzdevumus, ir noteikta prasība apkopot monetāro finanšu iestāžu (MFI) sektora konsolidēto bilanci. Minētās informācijas galvenais mērķis ir nodrošināt Eiropas Centrālo banku (ECB) ar visaptverošu statistisko atspoguļojumu par monetārajām norisēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk - “euro zonas dalībvalstis”) un kuras tiek uzskatītas par vienotu ekonomisko teritoriju. Šajā statistikā ir ietverti dati par kopējiem finanšu aktīviem un pasīviem krājumu un darījumu veidā, aptverot visu vienoto MFI nozari pilnībā, kā arī pārskatu sniedzēju atsauces grupu, un šos datus apkopo regulāri. Pietiekami detalizēti statistiskie dati vajadzīgi arī, lai nodrošinātu euro zonas monetāro rādītāju un bilances posteņu turpmākās analīzes lietderīgumu.
(3)
ECB saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (turpmāk - “ECBS Statūti”), ir prasība noteikt regulējumu, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma 129. panta 4. punktam.
(4)
ECBS Statūtu 5.1. pantā ir noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu ECBS uzdevumu veikšanai vāc vajadzīgo statistisko informāciju vai nu no kompetentām valsts iestādēm, vai arī tieši no tautsaimniecības dalībniekiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā ir paredzēts, ka nacionālās centrālās bankas, ciktāl iespējams, veic 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus.
(5)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā ECB ir paredzēts precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces grupas ietvaros, kā arī noteiktas ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no to statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. Ar 6. panta 4. punktu ir noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, kādos var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistisko informāciju.
(6)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pantā dalībvalstīm ir paredzēts uzdevums pašām organizēt darbu statistikas jomā un pilnībā sadarboties ar ECBS, lai nodrošinātu pienākumu izpildi, kas izriet no ECBS Statūtu 5. panta.
(7)
NCB uzdevums ir no faktisko pārskatu sniedzēju grupas vākt statistisko informāciju, kas vajadzīga ECB statistikas prasību izpildei kā plašāka statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma daļa, kuru NCB izveido savā atbildībā atbilstoši Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem vai iedibinātai praksei un kura paredzēta arī citām statistikas vajadzībām ar nosacījumu, ka netiek skartas ECB statistikas prasības. Tas var arī samazināt pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu. Lai veicinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti citām statistikas vajadzībām. Konkrētos gadījumos ECB var izmantot šādiem citiem mērķiem savāktu statistisko informāciju savu prasību izpildei.
(8)
Visdetalizētākās statistikas prasības attiecas uz darījuma partneriem, kuri veido naudas tirgus sektora daļu. Detalizētus datus pieprasa par: a) noguldījumu saistībām dalījumā atbilstoši katram apakšsektoram un termiņam, kuri turpmāk nodalīti atbilstoši valūtai, lai ļautu veikt sīkāku M3 monetārajos rādītājos ietverto ārvalstu valūtas komponentu tendenču analīzi un atvieglotu pētījumus par ārvalstu valūtas un M3 ietverto euro denominēto komponentu aizvietojamības pakāpi; b) kredītiem dalījumā atbilstoši apakšsektoram, termiņam, mērķim, procentu likmes pārskatīšanai un valūtai, jo šī informācija monetārās analīzes nolūkā tiek uzskatīta par būtisku; c) pozīcijas attiecībā pret citām MFI, ciktāl tas vajadzīgs, lai varētu aprēķināt MFI savstarpējo darījumu saldo vai rezerves bāzi; d) pozīcijām attiecībā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem (pārējo pasauli) kategorijās “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem”, “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem” un “repo”, lai aprēķinātu rezerves bāzi, uz ko attiecas pozitīva rezervju norma; e) pozīcijām attiecībā pret pārējo pasauli attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām, lai apkopotu ārējos bilances posteņus; f) noguldījumu saistībām un kredītiem attiecībā pret pārējo pasauli to kredītu kategorijā, kuru sākotnējais samaksas termiņš ir īsāks vai ilgāks par 1 gadu, maksājumu bilances un finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā.
(9)
Ar mērķi vākt statistisko informāciju par MFI vērtspapīru portfeļiem, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 17. oktobra Regulu (ES) Nr. 1011/2012 par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2012/24) (5), NCB reizi ceturksnī sniedz pārskatus individuālu vērtspapīru līmenī. NCB var apvienot šajā regulā un Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) noteiktos pārskatu sniegšanas pienākumus, ja tādējādi iespējams samazināt kredītiestāžu pārskatu sniegšanas pienākuma apjomu. Lai atvieglotu fondu pārvaldītāju pienākumus, NCB var ļaut naudas tirgus fondiem (NTF) sniegt pārskatus saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulu (ES) Nr. 1073/2013 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (6).
(10)
Finanšu darījumus ECB aprēķina kā laikposma beigu pārskatu sniegšanas datumu krājumu pozīciju starpību, kurai atņem to pārmaiņu ietekmi, kura nav saistīta ar darījumiem. Pārskatu sniedzējiem izvirzītā prasība neaptver valūtas kursa pārmaiņas, ko aprēķina ECB vai NCB pēc konsultācijām ar ECB, pamatojoties uz pārskatu sniedzēju piegādātajiem datiem par krājumiem valūtu dalījumā, vai datiem par pārkvalifikācijas korekciju, ko NCB vāc pašas, izmantojot dažādus pieejamos informācijas avotus.
(11)
Ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 5. pantu ECB ir pilnvarota pieņemt regulas vai lēmumus, lai atbrīvotu iestādes no obligāto rezervju prasībām, precizētu nosacījumus neietvert to rezervju bāzē vai atskaitīt no tās saistības pret jebkuru citu iestādi, kā arī noteikt atšķirīgas rezervju normas konkrētām saistību kategorijām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 6. pantu ECB ir tiesības no iestādēm vākt informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu obligāto rezervju prasības un pārbaudītu iestāžu piegādātās informācijas precizitāti un kvalitāti saistībā ar to atbilstību obligāto rezervju prasībām. Lai samazinātu vispārējo pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu, vēlams, lai statistiskā informācija par mēneša bilanci tiktu izmantota regulārai obligāto rezervju aprēķināšanai kredītiestādēm, kas iekļautas ECB obligāto rezervju sistēmā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (7).
(12)
Jānosaka īpašas procedūras apvienošanās gadījumos, kuros tiek iesaistītas kredītiestādes, lai precizētu šo iestāžu saistības attiecībā uz rezervju prasībām.
(13)
ECB vajadzīga informācija par MFI aktivitātēm vērtspapīrošanas jomā, lai tā varētu novērtēt kreditēšanas attīstību euro zonā. Turklāt šāda informācija papildina datus, kas tiek sniegti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulu (ES) Nr. 1075/2013 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/40) (8).
(14)
Lai gan ir atzīts, ka saskaņā ar ECBS Statūtu 34.1. pantu pieņemtās ECB regulas neparedz nekādas tiesības vai neuzliek pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk - “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas kā uz euro zonas dalībvalstīm, tā arī uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērums atgādina, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par lietderīgiem, lai savāktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un statistikas jomā laikus sagatavotos kļūt par euro zonas dalībvalstīm.
(15)
Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālās statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.
(16)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
a)
“monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir rezidentu uzņēmums, kas piederīgs kādai no šīm nozarēm:
1.
centrālās bankas; un
2.
citas MFI, kas ietver
a)
noguldījumus pieņemošās sabiedrības:
i)
kredītiestādes, kas definētas 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulā (ES) Nr.575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (9), un
ii)
noguldījumus pieņemošās sabiedrības, kas nav kredītiestādes, bet ir:
-
citas finanšu iestādes, kas galvenokārt ir iesaistītas finanšu starpniecībā un nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no institucionālām vienībām, ne tikai MFI (aizvietojamības pakāpe starp MFI emitētajiem instrumentiem un noguldījumiem kredītiestādēs nosaka to klasifikāciju kā MFI); kā arī izsniedz kredītus un/vai no tautsaimniecības viedokļa veic ieguldījumus vērtspapīros savā vārdā, vai
-
elektroniskās naudas iestādes, kas galvenokārt ir iesaistītas finanšu starpniecībā, emitējot elektronisko naudu; vai
b)
naudas tirgus fondi (NTF) saskaņā ar 2. pantu;
b)
“pārskatu sniedzējs” un “rezidents” ir jēdzieni Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē;
c)
“attiecīgā NCB” ir NCB euro zonas dalībvalstī, kurā MFI ir rezidente;
d)
“finanšu instrumentsabiedrība” (FIS) ir finanšu instrumentsabiedrība Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta nozīmē;
e)
“vērtspapīrošana” ir darījums, kas: a) ir parastā vērtspapīrošana, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. pantā, un/vai b) vērtspapīrošana, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. pantā, un kas saistīta ar to kredītu atsavināšanu, kuri vērtspapīroti FIS;
f)
“elektroniskās naudas iestāde” un “elektroniskā nauda” ir jēdzieni Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (10) 2. panta 1. un 2. punkta nozīmē;
g)
“daļēja norakstīšana” ir tieša kredīta summas samazināšana bilancē tā vērtības samazināšanās dēļ;
h)
“pilnīga norakstīšana” ir visas kredīta summas norakstīšana, kā rezultātā tas tiek izņemts no bilances;
i)
“pakalpojumu sniedzējs” ir MFI, kas pārvalda vērtspapīrošanas pamatā esošos kredītus vai citādi pārvestus kredītus, saņemot no parādniekiem pamatsummas un procentu maksājumus;
j)
“kredītu atsavināšana” ir pārskatu sniedzēju veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana saņēmējam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību;
k)
“kredītu iegūšana” ir saņēmēja veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana pārskatu sniedzējam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību;
l)
“grupas iekšējās pozīcijas” ir savstarpējās pozīcijas tām euro zonas noguldījumus pieņemošām sabiedrībām, kas ietilpst vienā grupā, ko veido mātesuzņēmums un visi tā tieši vai netieši kontrolētie euro zonas rezidentu grupas dalībnieki;
m)
“mazietekmīgā iestāde” ir maza MFI, kam piešķirts 9. panta 1. punktā noteiktais atbrīvojums;
n)
“svītrošana” ir kredīta vai tā daļas neiekļaušana krājumos, kas ziņoti saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. sk. neiekļaušanu tāpēc, ka piemērots 9. panta 4. punktā minētais atbrīvojums.
2. pants
NTF identifikācija
Par NTF uzskatāmi tie kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas atbilst turpmāk minētajiem kritērijiem, t. i., ja tie:
a)
veic ieguldījumus, saglabājot fonda līdzekļu pamatsummu un nodrošinot atdevi atbilstoši naudas tirgus instrumentu procentiem;
b)
veic ieguldījumus naudas tirgus instrumentos, kuri atbilst kritērijiem, ko attiecībā uz naudas tirgus instrumentiem nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (11), vai veic noguldījumus kredītiestādēs, vai arī nodrošina, lai to ieguldījumu portfeļa likviditāte un vērtība tiktu novērtēta pēc līdzvērtīga principa;
c)
nodrošina, lai naudas tirgus instrumentiem, kuros tie veic ieguldījumus, būtu augsta kvalitāte, kā noteikusi pārvaldes sabiedrība. Naudas tirgus instrumenta kvalitāti inter alia nosaka, pamatojoties uz šādiem faktoriem:
i)
naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte;
ii)
tās aktīvu grupas raksturojums, kurai pieder attiecīgais naudas tirgus instruments;
iii)
attiecībā uz strukturētajiem finanšu instrumentiem - pamatdarbības un darījuma partneru risks, kas raksturīgs attiecīgajam strukturētajam finanšu darījumam;
iv)
likviditātes profils;
d)
nodrošina, lai to portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (weighted average maturity; - WAM) nebūtu ilgāks par 6 mēnešiem, bet vidējais svērtais darbības laiks (weighted average life; - WAL) nepārsniegtu 12 mēnešus (saskaņā ar I pielikuma 1. daļas 2. sadaļu);
e)
nodrošina savu akciju/daļu dienas neto aktīvu vērtības (NAV) un cenas aprēķinu, kā arī akciju/daļu dienas parakstīšanu un dzēšanu;
f)
veic tikai tādus ieguldījumus vērtspapīros, kuru atlikušais termiņš līdz noteiktajai dzēšanas dienai nepārsniedz divus gadus, ja atlikušais laiks līdz nākamajai procentu likmes noteikšanas dienai nepārsniedz 397 dienas, savukārt vērtspapīriem ar mainīgu procentu likmi tā jāpārskata pēc naudas tirgus procentu likmes vai indeksa;
g)
veic ieguldījumus citos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos tikai tad, ja tie atbilst NTF definīcijai;
h)
neuzņemas tiešus vai netiešus riskus saistībā ar kapitāla vērtspapīriem vai precēm, t. sk. riskus, ko rada atvasinātie finanšu instrumenti, un atvasinātos finanšu instrumentus izmanto tikai saskaņā ar attiecīgā fonda naudas tirgus ieguldījumu stratēģiju. Atvasinātos finanšu instrumentus, kas saistīti ar valūtas risku, var izmantot tikai riska ierobežošanas mērķiem. Ieguldījumi valūtās, kas nav pamatvalūtas, vērtspapīros ir atļauti, ja valūtas risks ir pilnībā ierobežots;
i)
ir uzņēmumi ar nemainīgu vai svārstīgu NAV.
3. pants
Faktiskie pārskatu sniedzēji
1. Faktisko pārskatu sniedzēju grupu veido MFI, kuras ir rezidentes euro zonas dalībvalstu teritorijās (saskaņā ar II pielikuma 1. daļu).
2. Uz MFI, kas ir faktiskie pārskatu sniedzēji, attiecas visas statistikas pārskatu sniegšanas prasības pilnībā, ja vien tām nav piešķirts kāds no 9. pantā minētajiem atbrīvojumiem.
3. Uz iestādēm, kas atbilst MFI definīcijai, attiecas šīs regulas darbības joma, pat ja uz tām neattiecas Regula (ES) Nr. 575/2013.
4. Lai iegūtu statistisko informāciju par NTF akciju/daļu turētāju rezidenci, kā norādīts I pielikuma, 2. daļas 5.7. sadaļā, faktiskajos pārskatu sniedzējos jāietver arī citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (CFS), ņemot vērā 9. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktos atbrīvojumus. Šīs regulas nolūkiem NCB var izveidot un uzturēt faktisko pārskatu sniedzēju CFS sarakstu saskaņā ar I pielikuma 2. daļa s 5.7. sadaļā noteiktajiem principiem.
4. pants
MFI saraksts statistikas vajadzībām
1. ECB Valde izveido un uztur MFI sarakstu statistikas vajadzībām, ņemot vērā prasības attiecībā uz biežumu un savlaicīgumu, ko nosaka šā saraksta lietojums ECB obligāto rezervju sistēmā. MFI sarakstā statistikas vajadzībām ir ietverta informācija par to, vai uz iestādēm attiecas ECB obligāto rezervju sistēma. MFI sarakstam ir jābūt atjauninātam, precīzam, pēc iespējas viendabīgam, kā arī statistikas vajadzībām pietiekami stabilam.
2. NCB un ECB pārskatu sniedzējiem nodrošina piekļuvi statistikas vajadzībām sagatavotajam MFI sarakstam un tā atjauninājumiem dažādā veidā, t. sk. elektroniski, tiešsaistē vai arī pēc pieprasījuma pārskatu sniedzēji to var saņemt izdrukātu.
3. MIF saraksts statistikas vajadzībām izmantojams vienīgi informācijas mērķiem. Ja saraksta jaunākais pieejamais variants nav pareizs, ECB tomēr nepiemēro sankcijas iestādei, kas nav pienācīgi izpildījusi statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ja tā labticīgi paļāvusies uz nepareizu sarakstu.
5. pants
Statistikas pārskatu sniegšanas prasības
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji katru mēnesi ziņo tās dalībvalsts NCB, kurā attiecīgā MFI ir rezidents: a) par mēneša krājumiem, kas attiecas uz mēneša beigu bilanci; b) mēneša kopējās pārvērtēšanas korekcijas. Datus par kopējām pārvērtēšanas korekcijām sniedz, ņemot vērā kredītu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu un vērtspapīru cenu pārvērtējumus. Citus datus par dažiem bilances informācijas posteņiem ziņo reizi ceturksnī vai reizi gadā. Ja tas atvieglo datu apstrādi, NCB var vākt ceturkšņa datus reizi mēnesī. Prasītā statistiskā informācija ir norādīta I pielikumā.
2. NCB vajadzīgo statistisko informāciju par MFI emitētajiem un turētajiem vērtspapīriem var vākt individuālu vērtspapīru līmenī, ciktāl 1. punktā minētos datus var iegūt saskaņā ar IV pielikumā norādīto statistikas standartu minimumu.
3. MFI sniedz ziņas saskaņā ar minimālajām prasībām, kas izklāstītas I pielikuma 4. daļas 1.A tabulā par mēneša pārvērtēšanas korekcijām attiecībā uz visiem ECB pieprasītajiem datiem. NCB var vākt papildu datus, kas nav iekļauti minimālajās prasībās. Šie papildu dati var attiekties uz sadalījumu, kas 1.A tabulā norādīts citādi nekā “minimālās prasības”.
4. ECB var pieprasīt paskaidrojošu informāciju par korekcijām attiecībā uz NCB apkopotajiem datiem par “pārklasificēšanu un citām korekcijām”.
5. ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ievērojot 2010. gada 19. augusta Lēmumu ECB/2010/10 par statistikas pārskatu sniegšanas prasību neievērošanu (12).
6. pants
Papildu statistikas pārskatu sniegšanas prasības kredītu vērtspapīrošanai un citiem darījumiem ar kredītiem
MFI ziņo par:
a)
kredītu vērtspapīrošanas neto plūsmu un citiem pārskatu sniegšanas periodā veiktajiem darījumiem ar kredītiem, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 2. sadaļu;
b)
perioda beigu atlikumu un finanšu darījumiem, izņemot vērtspapīrotu un no bilances svītrotu kredītu atsavināšanu vai iegūšanu attiecīgajā periodā, kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 3. sadaļu. NCB var paplašināt šo pārskatu sniegšanas pienākumu uz visiem MFI apkalpotajiem no bilances svītrotajiem kredītiem, kas vērtspapīroti vai citādi pārvesti;
c)
ceturkšņa beigu atlikumu attiecībā uz visiem kredītiem, kuriem MFI ir vērtspapīrošanas pakalpojumu sniedzējs, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 4. sadaļu;
d)
piemērojot 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS 39), 9. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS 9) vai līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus, perioda beigu atlikumu attiecībā uz kredītiem, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, un nav svītroti no bilances, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 5. sadaļu.
7. pants
Savlaicīgums
1. NCB lemj par to, kad un ar kādu periodiskumu tām jāsaņem dati no pārskatu sniedzējiem, lai tās varētu ievērot tālāk tekstā izklāstītos termiņus, attiecīgos gadījumos ņemot vērā ECB obligāto rezervju sistēmas savlaicīguma prasības, un par to, kad jāsaņem dati, informē pārskatu sniedzējus.
2. Mēneša statistiku NCB nosūta ECB līdz darba dienas beigām 15. darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz ko attiecas šī statistika.
3. Ceturkšņa statistiku NCB nosūta ECB līdz darba dienas beigām 28. darba dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko attiecas šī statistika.
8. pants
Grāmatvedības noteikumi statistikas pārskatu sniegšanai
1. Ja šajā regulā nav noteikts citādi, ziņojot saskaņā ar šo regulu, MFI ievēro Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvā 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem nacionālajā transpozīcijā (13) un citos piemērojamos starptautiskajos standartos noteiktos grāmatvedības noteikumus.
2. Par noguldījumu saistībām un kredītiem ziņo to mēneša beigās neatmaksāto pamatsummu. No šīs summas atskaita pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo grāmatvedības praksi. Noguldījumu saistību un kredītu neto norēķinu pret jebkuriem citiem aktīviem vai pasīviem neveic.
3. Neskarot euro zonas dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto norēķinu kārtību, statistikas vajadzībām par visiem finanšu aktīviem un pasīviem ziņo, ievērojot bruto principu.
4. NCB var ļaut par kredītiem, kam izveidoti uzkrājumi, sniegt pārskatus, atskaitot no tiem uzkrājumus, un par pirktajiem kredītiem sniegt pārskatus saskaņā ar cenu, par kuru panākta vienošanās to iegādes laikā, ar nosacījumu, ka šādu pārskatu sniegšanas praksi piemēro visi rezidenti pārskatu sniedzēji.
9. pants
Atbrīvojumi
1. Mazietekmīgajām MFI var piešķirt šādus atbrīvojumus:
a)
NCB var piešķirt atbrīvojumus mazietekmīgajām MFI ar nosacījumu, ka to kopējā daļa nacionālajā MFI bilancē nepārsniedz 5 % no krājumiem;
b)
attiecībā uz kredītiestādēm a) apakšpunktā minētie atbrīvojumi samazina to kredītiestāžu, uz kurām tie attiecas, statistikas pārskatu sniegšanas pienākumus, neierobežojot III pielikumā izklāstītās prasības, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu;
c)
attiecībā uz mazietekmīgajām MFI a) apakšpunktā minēto atbrīvojumu piemērošanas gadījumā NCB turpina vākt vismaz datus attiecībā uz kopējo bilanci ne retāk kā reizi gadā, lai būtu iespējams uzraudzīt mazietekmīgo iestāžu grupas kopējo daļu nacionālajā MFI bilancē;
d)
neierobežojot a) apakšpunktu, NCB var piešķirt atbrīvojumus kredītiestādēm, kas negūst labumu no a) un b) apakšpunktā noteiktās kārtības, samazinot to pārskatu sniegšanas pienākumus līdz apjomam, kas noteikts I pielikuma 6. daļā, ar nosacījumu, ka to kopējā daļa krājumu ziņā nepārsniedz ne 10 % nacionālajā MFI bilancē, ne arī 1 % euro zonas MFI bilancē;
e)
NCB pārbauda a)-d) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā;
f)
mazietekmīgās MFI var nolemt neizmantot atbrīvojumu un pilnībā ievērot pārskatu sniegšanas prasības.
2. NCB var piešķirt NTF šādus atbrīvojumus.
a)
Ievērojot tālāk minētās prasības, NCB naudas tirgus fondiem var piešķirt atbrīvojumus no 5. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas pārskatu sniegšanas pienākumiem ar nosacījumu, ka NTF tā vietā sniedz bilances datus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 5. pantu:
i)
NTF šādus datus sniedz katru mēnesi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) I pielikumā izklāstīto “kombinēto pieeju”, un saskaņā ar tās 9. pantā izklāstītajām savlaicīguma prasībām, un
ii)
NTF sniedz mēneša beigu krājumu datus par NTF akcijām/daļām saskaņā ar 7. Panta 2. punktā izklāstītajām savlaicīguma prasībām;
b)
NCB var arī atbrīvot NTF no šādām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām:
i)
sniegt kopējās pozīcijas par: 1) centrālo banku un noguldījumus pieņemošo sabiedrību noguldījumiem un tām izsniegtajiem kredītiem, 2) pēc sākotnējā termiņa iedalītiem noguldījumiem un kredītiem, kas izsniegti visiem darījuma partneru sektoriem, izņemot nefinanšu sabiedrību sektoru, un 3) euro zonas teritorijas pārrobežu noguldījumiem un kredītiem valstu un sektoru dalījumā;
ii)
sniegt kopējos uzkrātos procentus par kredītiem un noguldījumiem;
iii)
ziņot atsevišķi par aktīvu un pasīvu stāvokli attiecībā pret apdrošināšanas sabiedrību un pensiju fondu sektoru;
iv)
sniegt informāciju par grupas iekšējām pozīcijām, kredītiem un noguldījumiem;
c)
NCB var atbrīvot no statistiskas pārskatu sniegšanas pienākumiem attiecībā uz NTF akciju/daļu turētāju rezidenci:
i)
ja NTF akcijas/daļas tiek emitētas pirmo reizi vai ja attīstība tirgū liek mainīt statistikas pārskatu sniegšanas izvēli vai izvēles iespēju kombināciju, kā noteikts I pielikuma 2. daļas 5.7b punktā), NCB attiecībā uz I pielikuma 2. daļas 5.7. punktā izklāstītajām prasībām var piešķirt atbrīvojumus uz vienu gadu; vai
ii)
ja prasītā statistiskā informācija par NTF akciju/daļu turētāju rezidenci tiek vākta no citiem pieejamiem avotiem saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 5.7. punktu. NCB laikus pārbauda šā nosacījuma izpildi, lai, vienojoties ar ECB, vajadzības gadījumā katra gada sākumā piešķirtu vai anulētu jebkuru atbrīvojumu.
3. Atbrīvojumus var piešķirt saistībā ar MFI pienākumu ziņot par pārvērtēšanas korekcijām.
a)
Neskarot 1. punktu, NCB var piešķirt atbrīvojumus saistībā ar pārvērtēšanas korekciju datu sniegšanu NTF, atbrīvojot NTF no prasības ziņot par pārvērtēšanas korekcijām;
b)
NCB var piešķirt atbrīvojumus saistībā ar biežumu un savlaicīgumu attiecībā uz vērtspapīru cenu pārvērtējumiem un pieprasīt šos datus katru ceturksni un, nosakot to pašu savlaicīgumu, ko attiecībā uz ceturksnī ziņojamiem datiem par krājumiem, ja tiek ievērotas šādas prasības:
i)
pārskatu sniedzēji, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, piegādā NCB attiecīgu informāciju par novērtēšanas praksi, t. sk. kvantitatīvus rādītājus par šo instrumentu savu turējumu procentuālo lielumu, un
ii)
ja noticis nozīmīgs cenu pārvērtējums, NCB drīkst pārskatu sniedzējiem pieprasīt papildu informāciju par mēnesi, kurā tas noticis;
c)
NCB var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz vērtspapīru cenas pārvērtēšanas pārskatu sniegšanu, t. sk. piešķirt pilnīgu atbrīvojumu no šādas pārskatu sniegšanas, kredītiestādēm, kas sniedz pārskatus par mēneša krājumiem individuālu vērtspapīru līmenī, ievērojot šādas prasības:
i)
sniegtajā informācijā par katru vērtspapīru iekļauta tā bilances vērtība, un
ii)
attiecībā uz vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu, sniegtajā informācijā iekļauta informācija par instrumenta kategoriju, termiņu un emitentu, kas ir vismaz pietiekama, lai iegūtu dalījumus, kas kā “obligātās prasības” definēti I pielikuma 5. daļā.
4. Atbrīvojumus var piešķirt attiecībā uz MFI statistikas pārskatu sniegšanu par kredītiem, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā.
MFI, kas piemēro 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS 39), 9. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS 9) vai citus līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus, to NCB var atļaut I pielikuma 2. un 3. daļā prasītajos krājumos neiekļaut kredītus, kas atbilstoši nacionālajai praksei atsavināti vērtspapīrošanas ceļā ar nosacījumu, ka šādu praksi lieto visas rezidentes MFI.
5. NCB var piešķirt atbrīvojumus MFI attiecībā uz pienākumu sniegt pārskatus par dažiem ceturkšņa krājumiem, kas saistīti ar ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm.
Ja augstākā apkopojuma līmenī savāktie dati rāda, ka pozīcijas attiecībā pret darījuma partneriem, kas ir jebkuras ārpus euro zonas esošas dalībvalsts rezidenti, vai pozīcijas attiecībā pret ārpus euro zonas esošas dalībvalsts valūtu, ir nenozīmīgas, NCB var nolemt nepieprasīt pārskatu sniegšanu attiecībā uz šo dalībvalsti. Par jebkuru šādu lēmumu NCB informē savus pārskatu sniedzējus.
10. pants
Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums
1. Pārskatu sniedzējiem jāievēro uz tiem attiecinātās statistikas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā izklāstītajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.
2. Pārskatu sniegšanas regulējuma kārtību, kura jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas regulējuma kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
11. pants
Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācija
Apvienošanās, dalīšanās vai citas reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistisko pienākumu izpildi, faktiskais pārskatu sniedzējs informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kolīdz nolūks īstenot šādas procedūras tiek publiskots un pienācīgu laiku pirms tās stājas spēkā.
12. pants
Sniegtās statistiskās informācijas izmantošana obligāto rezervju mērķiem
1. Statistisko informāciju, ko kredītiestādes sniegušas saskaņā ar šo regulu, katra kredītiestāde izmanto, lai aprēķinātu savu rezervju bāzi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Katra kredītiestāde īpaši izmanto šo informāciju, lai pārbaudītu rezervju prasību izpildi attiecīgajā to izpildes periodā.
2. Mazietekmīgo kredītiestāžu rezervju bāzes dati trim rezervju prasību izpildes periodiem pamatojas uz ceturkšņa beigu datiem, ko savākušas NCB, ievērojot 28 dienu termiņu pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko tie attiecas.
3. III pielikumā izklāstītajiem īpašajiem noteikumiem par ECB obligāto rezervju sistēmas piemērošanu normu kolīzijas gadījumā ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) noteikumiem.
4. Lai atvieglotu ECB un kredītiestāžu likviditātes pārvaldīšanu, rezervju prasības būtu jāapstiprina, vēlākais, pirmajā izpildes perioda dienā; izņēmuma kārtā kredītiestādēm var rasties vajadzība ziņot par apstiprinātās rezervju bāzes vai rezervju prasību pārskatīšanu. Rezervju prasību apstiprināšanas vai apliecināšanas procedūras neierobežo pārskatu sniedzēju pienākumu vienmēr sniegt pareizus statistikas datus un pēc iespējas ātrāk pārskatīt nepareizos statistikas datus, ko tie jau ir snieguši.
13. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktisko pārskatu sniedzēju grupā iekļautā iestāde neievēro šīs regulas IV pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.
14. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
1. Pirmos pārskatus saskaņā ar šo regulu sniedz par datiem par 2014. gada decembri.
2. Pirmo s pārskatus saskaņā ar šo regulu attiecībā uz I pielikuma 3. daļas 3. tabulas datu laukiem, kas atbilst euro zonas dalībvalstīm, sniedz ar pirmajiem ceturkšņa datiem pēc dienas, kad tās ieviesušas euro.
3. Pirmos pārskatus saskaņā ar šo regulu attiecībā uz I pielikuma 3. daļas 3. un 4. tabulas datu laukiem, kas atbilst ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm, sniedz ar pirmajiem ceturkšņa datiem pēc dienas, kad tās pievienojušās Savienībai. Ja attiecīgā NCB nolemj nepieprasīt nenozīmīgu datu pirmo ziņošanu, sākot ar ceturkšņa datiem pēc dienas, kad attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis pievienojušās Savienībai, ziņošana sākas 12 mēnešus pēc tam, kad NCB informējusi pārskatu sniedzējus par to, ka dati tiek pieprasīti.
15. pants
Atcelšana
1. Ar šo no 2015. gada 1. janvāra tiek atcelta Regula (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32).
2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstības tabulu VI pielikumā.
16. pants
Nobeiguma noteikums
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Līgumiem ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 24. septembrī