PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 3. aprīlis)
par to IKT tehnisko specifikāciju noteikšanu, uz kurām var atsaukties publiskajā iepirkumā
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2120)
(2014/188/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 1. punktu,
pēc apspriešanās Eiropas daudzpusējā ieinteresēto personu forumā par IKT standartizāciju,
tā kā:
(1)
Kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (2), standartizācijai ir liela nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Vairākas stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas apliecina, cik liela nozīme brīvprātīgai standartizācijai ir produktu vai pakalpojumu tirgos, lai nodrošinātu produktu un pakalpojumu saderību un sadarbspēju, veicinātu tehnikas attīstību un sekmētu inovāciju.
(2)
Digitālajā sabiedrībā bez standartizācijas nav iespējams nodrošināt ierīču, lietojumprogrammu, datu repozitoriju, pakalpojumu un tīklu sadarbspēju. Komisijas paziņojumā “Eiropas standartu stratēģisks redzējums: virzības mērķis - līdz 2020. gadam sekmēt un paātrināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi” (3) atzīts, ka IKT standartizācijas process ir visnotaļ specifisks, proti, IKT risinājumus, lietojumus un pakalpojumus bieži vien izstrādā pasaules mēroga IKT forumi un konsorciji, un tie arī izvirzījušies par vadošajām IKT standartu izstrādes organizācijām.
(3)
Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķis ir Eiropas standartizācijas sistēmas modernizācija un uzlabošana. Ar to izveidotā sistēma paredz, ka Komisija var pieņemt lēmumu noteikt jeb identificēt visnozīmīgākās un izplatītākās IKT tehniskās specifikācijas, kuras pieņēmušas organizācijas, kas nav Eiropas, starptautiskās vai nacionālās standartizācijas organizācijas. Iespēja aparatūras, programmatūras un informācijas tehnoloģiju pakalpojumu iepirkumos izmantot visu IKT tehnisko specifikāciju klāstu nodrošinās sadarbspēju, palīdzēs publiskajai pārvaldei nenonākt konkrētu risinājumu atkarībā un veicinās konkurenci sadarbspējīgu IKT risinājumu piegādē.
(4)
IKT tehniskajām specifikācijām, uz ko var atsaukties publiskajā iepirkumā, ir jāatbilst Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām. Atbilstība šīm prasībām publiskajām iestādēm garantē, ka IKT tehniskās specifikācijas ir noteiktas saskaņā ar atklātības, taisnīguma, objektivitātes un nediskriminēšanas principiem, ko standartizācijas jomā atzīst Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO).
(5)
Lēmums par IKT specifikācijas noteikšanu jeb identifikāciju jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas daudzpusējo ieinteresēto personu forumu par IKT standartizāciju, kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2011/C 349/04 (4), un cita veida konsultācijām ar nozares speciālistiem.
(6)
2013. gada 17. oktobrī Eiropas daudzpusējais ieinteresēto personu forums par IKT standartizāciju izvērtēja pirmās sešas IKT tehniskās specifikācijas: interneta protokolu IP v.6 (IPv6), direktoriju vieglpiekļuves protokolu v.3 (LDAPv3), domēnu vārdu sistēmas drošības paplašinājumus (DNSSEC), pēc domēna vārda identificētus pasta parakstus (DKIM), ECMAScript-402 internacionalizācijas specifikāciju (ECMA-402) un paplašināmās marķēšanas valodu v.1.0 (W3C XML). Forums sniedza pozitīvu atzinumu par šo specifikāciju identifikācijas aprakstu. Pēc tam par sešām tehniskajām specifikācijām tika rīkota plaša sabiedriskā apspriešana, kurā apstiprinājās, ka foruma atzinums ir pareizs.
(7)
IPv6 specifikācija, ko izdevusi Interneta tehniskā uzdevumgrupa (IETF), ietver virkni tehnisku specifikāciju, kas attiecināmas uz visdažādākajām iekārtām un pakalpojumiem, kā izklāstīts dažādos RFC dokumentos. Atkarībā no konteksta un lietojuma publiskā iepirkuma rīkotājiem būtu jāizvēlas tie RFC dokumenti, kas nepieciešami katram produktam vai pakalpojumam, tajā pašā laikā nekavējot to sadarbspēju. IPv6 palielina pieejamo IP adrešu skaitu, kas nozīmē, ka aizvien vairāk operētājsistēmu, tīmekļa serveru, meklētājprogrammu un multivides vietņu var sekmīgi sadarboties savā starpā. IPv6 pamatā ir jaunākie tehnikas sasniegumi; tas sekmē interneta pastāvīgu augsmi un paver iespējas veidoties jauniem interneta paveidiem, piemēram, lietiskajam internetam.
(8)
LDAPv3 ir interneta protokols, ko izdevusi Interneta tehniskā uzdevumgrupa (IETF); tas paredzēts piekļuvei sadalītiem direktorija pakalpojumiem, kuri funkcionē saskaņā ar X.500 datu un pakalpojumu modeļiem. LDAPv3 specifikācija ir noteikta vairākos IETF standartprocedūras RFC dokumentos (Standard Track RFC), kas sīki izklāstīti RFC dokumentos 4510-4519, un spēj nodrošināt augstu izmantojamību, pateicoties LDAP serveru replicēšanai. Vairums tirgū izplatītu direktorija pakalpojumu produktu atbalsta LDAPv3. Tā ir stabila tehnoloģija, kam piemīt sadarbspējas palielināšanas potenciāls un kas faktiski ir standarttehnoloģija attiecībā uz autentifikāciju, autorizāciju un lietotāju/adrešu direktorijiem IKT sistēmās, un kas var nodrošināt labāku piekļūstamību un turpināmību, jo īpaši, ja runājam par publiskajiem pakalpojumiem, ko sniedz publiskā pārvalde.
(9)
DNSSEC ir izdevusi Interneta tehniskā uzdevumgrupa (IETF); tas ir domēnu vārdu sistēmas (DNS) drošības paplašinājums, kas nodrošina datu izcelsmes autentifikāciju un datu integritāti pašā domēnu vārdu sistēmā (DNS). DNSSEC identifikācijas apraksts ir dokumentu kopums, kas ir DNS drošības paplašinājumu pamatā un nepieciešams, lai publiskajā iepirkumā varētu atsaukties uz DNSSEC tehnisko specifikāciju bloku. Ar DNSSEC DNS ir labāk piemērots apmaiņai ar drošības pakalpojumu parametriem, kas piesaistīti domēnu vārdiem. Tas palielina uzticēšanos DNS (kritiski svarīgam un fundamentālam interneta pakalpojumam) kopumā un līdz ar to dod iespēju to izmantot kā lietojumprogrammu sertifikātu glabāšanas, izplatīšanas un verifikācijas infrastruktūru.
(10)
DKIM ir Interneta tehniskās uzdevumgrupas (IETF) izstrādāta tehniskā specifikācija; tā dod iespēju personai, lomai vai organizācijai, kam pieder paraksta domēns, uzņemties zināmu atbildību par ziņojumu, proti, domēns tiek sasaistīts ar ziņojumu. DKIM nošķir ziņojuma parakstītāja identitāti no ziņojuma varbūtējā autora identitātes. Apgalvojumu par atbildību validē, izmantojot kriptogrāfisku parakstu un nosūtot tiešu vaicājumu parakstītāja domēnam, lai iegūtu attiecīgo publisko atslēgu. DKIM izmanto dažādos tirgus sektoros, t. i., finanšu un banku sektorā, e-pasta pakalpojumu sniegšanā, sociālajos tīklos vai interneta tirdzniecības vietnēs. Izmantojot DKIM publiskās pārvaldes iestādēs, varētu iedibināt zināmu uzticēšanos par paziņojumu izcelsmi un tādējādi uzlabot sūtītājorganizāciju un saņēmējorganizāciju sadarbspēju.
(11)
ECMA-402 ir izstrādājusi asociācija Ecma International; tā ir vispārīga, universāla programmēšanas valoda, kas ar vairākām specifikācijām pielāgota lingvistiskajām un kultūras normām, kuras pastāv dažādās dabiskās valodās un valstīs. ECMAScript ir tīmeklī plaši izmantota programmēšanas valoda, tostarp Eiropā. To izmanto ļoti plaši: tīmekļa klientu lietojumprogrammās (piemēram, tīmekļa pārlūkos) vai serveros bāzētās lietojumprogrammās (piemēram, elektroniskie banku pakalpojumi, e-pasta serveri vai datorspēles); tā ir arī nozīmīga pasaules tīmekļa programmēšanas valoda. ECMA-402 piedāvātās internacionalizācijas funkcijas ir ļoti būtisks ECMAScript papildinājums, kas sevišķi noderīgs Eiropas daudzvalodīgajā vidē. ECMAScript specifikācijas un standarti būtiski sekmē sadarbspējas uzlabošanu; tos ļoti bieži iekļauj publiskajam iepirkumam domātajos nacionālajos sadarbspējas standartos un specifikācijās.
(12)
W3C XML, ko izdevis Globālā tīmekļa konsorcijs (W3C), ir saistītu datu strukturēšanas specifikāciju pakete, kas veicina visnotaļ modulējamu informācijas un skaitļošanas resursu koplietošanu. XML 1.0. versija mūsdienās ir viens no visplašāk izmantotajiem strukturētas informācijas koplietošanas formātiem, un daudzu citu datu formātu specifikāciju pamatā ir XML paplašinājumi. To ļoti plaši izmanto informācijas nosūtīšanā gan “personas-personas”, gan “datora-datora” formātā, tāpēc vairumā gadījumu tas ir interneta lietošanas neatņemams elements. Iepirkuma rīkotājiem vajadzētu izvēlēties specifikācijas, kas atbilst attiecīgā publiskā iepirkuma vajadzībām. XML plašā izplatība pasaules datu glabātavās un tīklos nozīmē, ka tas nākamajās desmitgadēs būs viens no galvenajiem formātiem, kas nodrošina globālu IKT sadarbspēju starp dažādām lietojumprogrammām, pakalpojumiem un produktiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
IKT tehniskās specifikācijas, uz ko var atsaukties publiskajā iepirkumā, ir izklāstītas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 3. aprīlī