ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/455
ze dne 23. července 2014
o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 5217)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5).
(8)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7).
(9)
V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(10)
Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki.
(11)
Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki.
(12)
Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(13)
Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG.
(14)
Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus.
(15)
Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“.
(16)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(17)
Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů.
(18)
Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(19)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE NABYTÝCH PODNIKŮ
1.2.1. Postup týkající se banky ATE
(20)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8).
(21)
Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR.
(22)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky.
(23)
V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace.
(24)
V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF.
(25)
V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti.
(26)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11).
1.2.2. Postup týkající se činností Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank (dále jen „tři kyperské banky“) v Řecku
(27)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank.
(28)
Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky.
(29)
Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků.
(30)
Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice.
(31)
Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček).
(32)
Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(33)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP (v %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem
Celková nominální hodnota
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(35)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(36)
V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(37)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(38)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23).
(39)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(40)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(41)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(42)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(43)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(45)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(46)
Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28).
(47)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(48)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čisté úrokové výnosy
1 207
1 194
1 047
1 664
Provozní výnosy celkem
1 510
1 245
1 921
2 205
Celkové provozní náklady
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Příjmy před rezervami
625
405
989
525
Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
(5 911)
Záporný goodwill
351
3 810
Čistý zisk/ztráta
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
31. prosinec 2010
31. prosinec 2011
31. prosinec 2012 (31)
31. prosinec 2013 (32)
Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům
(čisté)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vklady
29 475
21 796
36 971
54 279
Aktiva celkem
57 561
49 352
70 408
92 010
Vlastní kapitál celkem (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic.
(50)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR.
(51)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii.
(52)
Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35).
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY PIRAEUS
2.2.1. Nabytí banky ATE
(53)
Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %.
(54)
Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu.
(55)
V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36).
(56)
Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia.
(57)
Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení.
(58)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE.
(59)
Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR.
(60)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus.
(61)
Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37).
(62)
Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR.
(63)
Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(64)
Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR.
2.2.2. Nabytí banky Geniki
(65)
Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39).
(66)
Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka.
(67)
Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus.
(68)
Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR.
(69)
Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena.
2.2.3. Nabytí činností tří kyperských bank v Řecku
(70)
Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976.
(71)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[…] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“.
(72)
Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank.
(73)
V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).
Tabulka 6
Převedené činnosti tří kyperských bank
Převedené činnosti
Aktiva
Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu
Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu
Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky)
Závazky
Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku
Zdroj:
Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013.
(74)
Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR.
(75)
Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky.
(76)
Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR.
(77)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila.
2.2.4. Nabytí banky MBG
(78)
Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43).
(79)
Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus.
(80)
Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR.
(81)
Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG.
2.2.5. Přehled společných účinků akvizic
(82)
Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.
Tabulka 7
Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku
31.12.2012
Pouze Řecko
Banka Piraeus samostatně
ATE
Geniki
Kyperské banky
MBG
NOVÁ SKUPINA
Hrubé úvěry
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
část nové skupiny
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Čisté úvěry
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
část nové skupiny
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vklady
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
část nové skupiny
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaměstnanci
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
část nové skupiny
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Pobočky
325
460
104
307
120
1 316
část nové skupiny
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Zdroj:
údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(83)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(84)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44).
(85)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(86)
V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době.
(87)
Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(88)
Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(89)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(90)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] b.b.
(91)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR.
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Piraeus prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(92)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
(v mil. EUR)
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Účast na rekapitalizaci v květnu 2013
(v mil. EUR) (48)
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(93)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(94)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR.
(95)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(96)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(97)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(98)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 20. prosince 2012 (opatření B3)
(99)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3).
(100)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) a částečném splacení opatření B1 a B2
(101)
Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:
(i)
částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR;
(ii)
částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus;
(iii)
částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52).
(102)
Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů.
(103)
Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií.
(104)
Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění.
(105)
Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR.
(106)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58).
(107)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření podpory ve prospěch nabytých podniků (opatření C)
2.3.4.1. Opatření podpory ve prospěch banky ATE
(108)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory.
(109)
V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR.
(110)
Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR.
(111)
Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR.
2.3.4.2. Opatření podpory pro činnosti tří kyperských bank v Řecku (opatření C)
(112)
Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59).
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
2.4.1. Domácí operace
(113)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku.
(114)
Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(115)
Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace.
(116)
V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela […] poboček.
Tabulka 9
Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014
Období
2011
2012
2013
1. pololetí 2014
Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice
360
918
1 316
1 037
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
346
889
1 037
899
Celkový počet uzavřených poboček během období
14
29
279
138
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(117)
V období 2011-2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.
Tabulka 10
Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010-2013
Období
2011
2012
2013
Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice
6 370
12 616
18 628
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
6 172
12 365
16 558
Snížení počtu zaměstnanců
198
251
2 070
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(118)
V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na […] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na […] poboček) (60). […]
(119)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na […] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod […] %.
(120)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než […] % v roce 2017 (64).
(121)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na […] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší.
(122)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v […] téměř […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než […] milionů EUR v roce 2018 (67).
(123)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku […]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne […] miliard EUR.
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(124)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69).
(125)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky.
(126)
V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců).
(127)
Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na […] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o […] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71).
(128)
Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na […] miliard EUR) v případě […] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit […] % v porovnání s koncem roku 2012.
(129)
Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá […] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než […] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012.
(130)
Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem.
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(131)
Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala.
(132)
Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(133)
V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(134)
Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75).
2.5. PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(135)
Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(136)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76).
(137)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). […]
(138)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti.
(139)
Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79).
(140)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80).
(141)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81).
(142)
Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82).
(143)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83).
(144)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(145)
Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(146)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1).
(147)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(148)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(149)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY PIRAEUS
(150)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(151)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese.
(152)
Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika.
(153)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích).
(154)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky.
(155)
Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(159)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank.
(160)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(161)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(163)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S NABYTÍM BANKY ATE A ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU
6.1. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S BANKOU ATE
(167)
V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem.
(168)
V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus - zahrnující převedené činnosti banky ATE - umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2.
(169)
Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem.
6.2. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU (OPATŘENÍ C)
6.2.1. Existence státní podpory a její výše
(170)
Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(171)
Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89).
(172)
Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků.
(173)
Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu).
(174)
Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky.
(175)
Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(176)
Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce státní podpory
(177)
Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti.
(178)
Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90).
(179)
Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost - tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji.
(180)
Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus.
6.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(181)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(182)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92).
(183)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(184)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(185)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
(a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
(b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
(c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(186)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(187)
Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
(188)
Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11.
6.2.3. Soulad opatření podpory C se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1. Vhodnost
(189)
Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus.
(190)
Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.2.3.2. Nezbytnost
(191)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle.
(192)
V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít.
(193)
Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě.
(194)
Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství.
6.2.3.3. Přiměřenost
(195)
Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti.
(196)
Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94).
(197)
Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.3.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(198)
Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.4. Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(199)
Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.1. Dlouhodobá životaschopnost převedených kyperských činností dosažená prodejem
(200)
V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.
(201)
Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost.
6.2.4.2. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(202)
Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající.
6.2.4.3. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(203)
Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(204)
Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku.
(205)
Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus.
(206)
Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(207)
Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(208)
Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE PIRAEUS
7.1. EXISTENCE PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(209)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(210)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(211)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97).
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(212)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu.
(213)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(214)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(215)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(216)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky.
(217)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní.
(218)
Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy.
(219)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(220)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR.
(221)
Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(222)
Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(223)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb na základě zátěžového testu v roce 2013 (opatření B4)
(224)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2.
(225)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(226)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku.
(227)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(228)
Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(229)
Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(230)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Piraeus získala
(231)
Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
750 milionů EUR
2,1 %
B1
B2
B3
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Kapitálová podpora
4 700 milionů EUR
1 553 milionů EUR
1 082 milionů EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3
8 085 milionů EUR
23,7 %
Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2
7 003 milionů EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizace
Kapitálová podpora
5 891 milionů EUR
17,3 %
Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců
6 641 milionů EUR
19,4 %
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 9,9 miliardy EUR
Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
31,4 miliardy EUR
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
42,6 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(232)
Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98).
(233)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(234)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(235)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(236)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla bance Piraeus poskytnuta (opatření L1)
(237)
Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(238)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(239)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(240)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(241)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(242)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(243)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(244)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(245)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(246)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(247)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(248)
Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(249)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(250)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(251)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(252)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(253)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(254)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(255)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny.
(256)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102).
(257)
Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné.
(258)
Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(259)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(260)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
(261)
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(262)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(263)
Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(264)
Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(265)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(266)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD NABYTÍ PŘEVEDENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, PŘEVEDENÝCH KYPERSKÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(267)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí převedených činností banky ATE se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(268)
Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance.
(269)
Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů.
(270)
Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(271)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(272)
Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou.
(273)
Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že […]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.3. Narušující účinek nabytí převedených činností banky ATE na hospodářskou soutěž
(274)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(275)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(276)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE.
(277)
Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(278)
Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí převedených činností banky ATE
(279)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí banky Geniki se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad nabytí banky Geniki na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(280)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady.
(281)
Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(282)
Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.2.2. Dopad nabytí banky Geniki na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(283)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(284)
Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106).
(285)
Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek nabytí banky Geniki na hospodářskou soutěž
(286)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(287)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(288)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus.
(289)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(290)
Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí banky Geniki
(291)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí převedených kyperských činností se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad nabytí převedených kyperských činností na dlouhodobou životaschopnost banky
(292)
Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(293)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě.
(294)
Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené.
(295)
Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena.
(296)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus.
7.5.3.2. Dopad nabytí převedených kyperských činností na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(297)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(298)
Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál.
(299)
Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory.
(300)
Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.3.3. Narušující účinek nabytí převedených kyperských činností na hospodářskou soutěž
(301)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(302)
Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(303)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační.
(304)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(305)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí převedených kyperských činností
(306)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4. Soulad nabytí banky MBG se sdělením o restrukturalizaci
7.5.4.1. Dopad nabytí banky MBG na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(307)
Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(308)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala.
(309)
Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR.
(310)
Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.2. Dopad nabytí banky MBG na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(311)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(312)
Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109).
(313)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.3. Narušující účinek nabytí banky MBG na hospodářskou soutěž
(314)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(315)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(316)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG.
(317)
Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4.4. Závěr ohledně nabytí banky MBG
(318)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(319)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(320)
Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR).
(321)
Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země.
(322)
Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112).
(323)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity.
(324)
Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(325)
Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(326)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(327)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(328)
Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(329)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(330)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(331)
Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […] resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši […] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(332)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(333)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(334)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění.
(335)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění.
(336)
Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat […] celkové bilanční sumy banky.
(337)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(338)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(339)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(340)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). […] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(341)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(342)
Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(343)
Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(344)
Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v […]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(345)
V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice.
(346)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(347)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(348)
Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění.
(349)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(350)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, […]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(351)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(352)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121).
(353)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh.
(354)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(355)
Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(356)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(357)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(358)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.6.5. Kontrola
(359)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.
7.6.6. Závěr ohledně souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(360)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci.
8. ZÁVĚR
(361)
Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
e)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
2. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Piraeus Bank, která zahrnuje banku Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky, předloženého dne 25. června 2014 a závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
g)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 23. července 2014.
KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/455
(2014. gada 23. jūlijs)
par valsts atbalstu SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ko īstenojusi Grieķija par labu Piraeus Bank Group saistībā ar Piraeus Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5217)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad dalībvalstis un citas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem noteikumiem (1),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ PIRAEUS BANK
(1)
Ar 2008. gada 19. novembra lēmumu Komisija apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem - rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (2). Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Piraeus Bank (turpmāk “Banka” (3)) atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam.
(2)
Minētā 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā bija norādīts, ka Komisijai tiks paziņots pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem.
(3)
Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 23. jūlijā. Komisija reģistrēja minēto plānu un tā vēlākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un tad kā lietu SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banka ir atkārtoti saņēmusi valsts garantijas un guvusi labumu no valsts obligāciju aizņēmumiem atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (4). Tā arī saņēma valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk “valsts garantētā ĀLP”).
(5)
Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (Hellenic Financial Stability Fund; turpmāk “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību plānotajā tās pamatkapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 4 700 miljonu apmērā (turpmāk “pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums”).
(6)
Grieķijas iestādes 2012. gada 10. maijā oficiāli informēja Komisiju par saistību dokumentu, ko HFSF iesniedza Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34826 (2012/NN)), jo konkrētais pasākums jau bija īstenots.
(7)
Ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk “Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus”) (5).
(8)
HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 1 553 miljonu apmērā (turpmāk “otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos kapitāla instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (6). Grieķijas iestādes paziņoja par minētajiem pasākumiem Komisijai 2012. gada 20. decembrī (7).
(9)
Banka 2012. gada septembrī paziņoja par ieceri iegādāties banku Geniki no Société Générale S.A. (turpmāk “Société Générale”). Septembrī un oktobrī Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem par Geniki iegādi.
(10)
Banka 2012. gada 19. oktobrī parakstīja akciju pirkuma līgumu ar Société Générale par visu Société Générale piederošo bankas Geniki akciju (99,08 %) iegādi.
(11)
Komisijas dienesti 2012. gada 12. decembrī nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par Geniki iegādi.
(12)
Banka 2013. gada 26. februārī informēja Komisija par savu ieceri iegādāties banku Millennium Bank Greece S.A. (turpmāk “MBG”). Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestādēm un Banku par MBG iegādi.
(13)
Komisijas dienesti 2013. gada 25. martā nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par MBG iegādi.
(14)
Banka 2013. gada 22. aprīlī paziņoja, ka tā ir noslēgusi līgumu ar Millennium Banco Comercial Portugues (turpmāk “BCP”) par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Piraeus kapitāla palielināšanā.
(15)
HFSF2013. gada 3. jūnijā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu daļēji konvertēja pašu kapitālā par kopējo summu EUR 5 891 miljons. HFSF arī iepludināja Bankā papildu summu EUR 1 094 miljonu apmērā atbilstīgi saistībām, ko HFSF uzņēmās laikā, kad Banka iegādājās Grieķijas Lauksaimniecības bankas (turpmāk “ATE”) “labo” daļu un triju Kipras banku Grieķijas filiāles (sk. 1.2. iedaļu). Privātie ieguldītāji papildus iepludināja Bankā līdzekļus EUR 1 444 miljonu apmērā. Kopējā rekapitalizācijas finansējuma summa bija EUR 8 429 miljoni, un šī rekapitalizācija tiek dēvēta par “2013. gada pavasara rekapitalizāciju”.
(16)
Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem.
(17)
Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās iesniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt šādu likviditātes atbalstu Bankai, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizņēmumus atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai.
(18)
Administratīvā procesa laikā Komisija rīkoja vairākas tikšanās, telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.
(19)
Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.
1.2. PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ IEGĀDĀTAJIEM UZŅĒMUMIEM
1.2.1. Procedūra attiecībā uz ATE
(20)
Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (šajā summā bija iekļauti EUR 675 miljoni, kas sākotnēji bija piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas shēmai). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Ar 2011. gada 23. maija lēmumu Komisija apstiprināja minētos pasākumus, pamatojoties uz ATE pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “Lēmums par ATE pārstrukturēšanu”) (8).
(21)
Grieķija 2011. gada 29. decembrī piedalījās ATE kapitāla tiesību emisijā par summu EUR 290 miljoni.
(22)
Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, piemērojot atlasītu ATE aktīvu un saistību pirkšanas un pārņemšanas procedūru (9) (turpmāk “ATE Transferred Activities”), bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku.
(23)
Banka 2012. gada jūlijā paziņoja, ka tā absorbcijas veidā iegādājas ATE, attiecībā uz kuru bija sākta likvidācijas procedūra, “labo” daļu.
(24)
Tobrīd HFSF uzņēmās saistības segt Bankas kapitāla vajadzības, kas izriet no iegādātajiem aktīviem. Grieķijas Banka 2013. gada 27. janvārī secināja, ka ATE Transferred Activities iegādes rezultātā normatīviem mērķiem ir vajadzīgs kapitāls EUR 570 miljonu apmērā, ko varētu segt HFSF.
(25)
Komisija 2013. gada 3. maija lēmumā (10) (turpmāk “Lēmums par ATE likvidāciju”) secināja, ka atbalsta pasākumi, kas piešķirti ATE Transferred Activities nodošanas laikā, ir nevis valsts atbalsts Bankai, bet gan valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Komisija arī secināja, ka minētais atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, ja Bankas (kas tagad ietver arī ATE Transferred Activities) pārstrukturēšanas plāns ļautu atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju.
(26)
HFSF 2013. gada jūnijā iepludināja Bankā līdzekļus EUR 570 miljonu apmērā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (11) ietvaros.
1.2.2. Procedūra attiecībā uz Kipras Bankas, Kipras Tautas bankas un Hellenic Bank (turpmāk “trīs Kipras bankas”) darbībām Grieķijā
(27)
Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes (12)2013. gada 15. martā Kipras iestādes un Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds (turpmāk “SVF”) un Eiropas Centrālā banka (turpmāk “ECB”) panāca politisku vienošanos par turpmākās makroekonomikas korekciju programmas pamatā esošo politiku. Cita starpā tika panākta arī vienošanās, ka triju Kipras banku darbības Grieķijā tiks nodotas kādai no Grieķijas bankām.
(28)
Banka un citas Grieķijas bankas pauda ieinteresētību iegūt tiesības veikt minēto triju Kipras banku darbības Grieķijā.
(29)
HFSF2013. gada 22. martā piekrita Bankas piedāvājumam iegādāties triju Kipras banku filiāles Grieķijā, kā arī to noguldījumus un aizdevumus. Bankas piedāvājums bija spēkā ar nosacījumu, ka HFSF nodrošina Bankai pašu kapitālu par summu, kas vienāda ar cenu, kura samaksāta par iegādāto uzņēmumu pašu kapitālu.
(30)
Grieķijas iestādes un HFSF pastāvīgi informēja Komisijas dienestus par procesa norisi, kā arī par iegādes nosacījumiem.
(31)
Banka 2013. gada 26. martā parakstīja pārdevuma un nodošanas līgumu ar katru no minētajām trim Kipras bankām attiecībā uz to darbībām Grieķijā (noguldījumi, aizdevumi un filiāļu tīkls).
(32)
Saskaņā ar 2013. gada martā panākto vienošanos HFSF iepludināja Bankā (13) kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kas bija radušās minēto aktīvu iegādes dēļ.
2. APRAKSTS
2.1. BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS
2.1.1. Grieķijas banku nozares vispārējais konteksts
(33)
Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Minētā iemesla dēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (14). Šie notikumi ir nelabvēlīgi ietekmējuši Grieķijas banku aktīvu veiktspējas rādītājus un radījuši kapitāla vajadzības.
1. tabula
Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.-2013. gads
Grieķija
2008. g.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
2012. g.
2013. g.
Reālā IKP pieaugums, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Avots:
Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk “GVO”), IKP piesaistītus vērtspapīrus un PSI maksājumu parādzīmes, ko emitējis Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (turpmāk “EFSI”)) apmaiņā pret esošām GVO, nosakot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus atmaksas termiņus (15). Grieķijas iestādes paziņoja minētās obligāciju apmaiņas rezultātus 2012. gada 9. martā (16). Apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (Grieķijas Banka lēš, ka Grieķijas bankām tie bija vidēji 78 % apmērā no veco GVO nominālvērtības) un kapitāla vajadzības, kas tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos ar atpakaļejošu spēku. Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi ir apkopoti 2. tabulā.
2. tabula
Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi (miljonos EUR)
Bankas
GVO nominālvērtība
Ar valsti saistīto aizdevumu nominālvērtība
Kopējā nominālvērtība
PSI rezultātā izraisītie zaudējumi saistībā ar GVO
PSI rezultātā radušies zaudējumi attiecībā uz aizdevumiem, kas saistīti ar valsti
Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi
Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ pirmā līmeņa pamatkapitāls (%)
Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ kopējā aktīvu vērtība (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Avots:
Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.
(35)
Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās ekonomikas lejupslīdes dēļ Grieķijas bankām radās ievērojams kapitāla iztrūkums, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, SVF un ECB un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, bija EUR 50 miljardi (17). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko veica Grieķijas Banka par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (18). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Turpmāk 3. tabulā ir apkopots aprēķins par galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā.
3. tabula
2012. gada spriedzes tests - galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)
Bankas
Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2011. gada dec.)
Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi (2011. gada dec.)
Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūn.)
Kopējie bruto zaudējumi; prognozes par kredītrisku
Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.)
Iekšējā kapitāla radīšana
Pirmā līmeņa mērķa pamatkapitāls (2014. gada dec.)
Kapitāla vajadzības
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Avots:
Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.
(36)
Saskaņā ar 2012. gada marta MEFP “bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus, tiks sniegta iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu, vienlaikus saglabājot privātā sektora kapitāla iepludināšanas stimulus un tādējādi līdz minimumam mazinot slogu nodokļu maksātājiem” (19). Grieķijas Banka konstatēja, ka dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Banka un Alpha Bank) (20). Tās saņēma pirmās rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā.
(37)
Vietējie noguldījumi bankās Grieķijā laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 % ekonomikas lejupslīdes un politiskās nenoteiktības dēļ. Minētajām bankām bija jāmaksā augstākas procentu likmes, tādējādi cenšoties paturēt noguldījumus. Palielinājās noguldījumu izmaksas, samazinot banku neto procentu starpību. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansēšanas tirgiem, tās kļuva pilnīgi atkarīgas no Eurosistēmas finansējuma (21), kas arvien vairāk tika saņemts kā valsts garantētā ĀLP, kuru piešķīra Grieķijas Banka.
(38)
Grieķija 2012. gada 3. decembrī ieviesa programmu to jauno GVO atpirkšanai, kuras ieguldītāji saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % no GVO nominālvērtības (22). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, kas radīja vēl lielākus zaudējumus to bilancēs, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas reģistrēti saistībā ar minētajām jaunajām GVO PSI programmas laikā, kļuva galīgi un neatgūstami (23).
(39)
Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF.
(40)
Visu četru banku pārejas rekapitalizācijas finansējums 2013. gada pavasarī tika konvertēts pastāvīgās rekapitalizācijas finansējumā parastajās akcijās, un HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no visām akcijām katrā no minētajām četrām bankām. Par bankām, kam izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Alpha Bank un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, un privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām.
(41)
Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Konsultants izstrādāja kredītzaudējumu prognozes (turpmāk “KZP”) par visiem Grieķijas banku vietējo aizdevumu iegrāmatojumiem, kā arī Grieķijas riska aizdevumiem ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos trīsarpus gadu un aizdevumu dzīves cikla perspektīvā. Analīzē tika iekļautas KZP atbilstoši diviem makroekonomiskajiem scenārijiem - pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP attiecībā uz ārvalstu aizdevumu portfeļiem Grieķijas Banka noteica, izmantojot dažus no konsultanta saņemtus ievaddatus.
(42)
Pamatojoties uz konsultanta novērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī veica jaunu spriedzes testu (turpmāk “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu ar otra konsultanta tehnisko atbalstu.
(43)
Kapitāla vajadzību novērtējuma pamatkomponenti 2013. gada spriedzes testā bija i) konsolidētas KZP (24) par banku aizdevumu portfeļiem attiecībā uz Grieķijas risku un ārvalstu risku, atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte par laikposmu no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu konservatīvu korekciju, kuri iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Turpmāk 4. tabulā ir apkopots aprēķins par konsolidētajām galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām atbilstoši pamatscenārijam attiecībā uz 2013. gada spriedzes testu.
4. tabula
2013. gada spriedzes tests - konsolidētas Grieķijas banku kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam (miljonos EUR)
Bankas
Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2013. gada jūn.) (1)
Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2)
KZP attiecībā uz Grieķijas risku (3)
KZP attiecībā uz ārvalstu risku (25) (4)
Iekšējā kapitāla radīšana (5)
Pirmā līmeņa pamatkapitāls spriedzes testā (2016. gada dec.) (6)
Kapitāla vajadzības (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā paziņoja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un prasīja, lai bankas līdz 2014. gada aprīļa vidum iesniedz savus kapitāla piesaistīšanas plānus kapitāla vajadzību segšanai atbilstoši pamatscenārijam.
(45)
Laikposmā no 2014. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas palielināja savu kapitālu.
2.1.2. Atbalsta saņēmējs
(46)
Banka sniedz universālus bankas pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Eiropas centrālajā, austrumu un dienvidaustrumu daļā (Rumānijā, Bulgārija, Serbijā, Albānijā, Ukrainā un Kiprā), kā arī Ēģiptē. Tā piedāvā pilnu bankas pakalpojumu un finanšu produktu un pakalpojumu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā aktīvi darbojas privātpersonām un korporatīvajiem klientiem paredzēto bankas pakalpojumu, aktīvu pārvaldības, valsts kases un ieguldījumu banku pakalpojumu jomās, kā arī sniedz privātbaņķieru pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas ir iekļautas Atēnu Biržas sarakstos. Kopējais Bankas darbinieku skaits 2012. gada 30. decembrī bija 18 597 (28).
(47)
Banka piedalījās PSI programmā, veicot GVO un ar valsti saistītu aizdevumu apmaiņu, kuru nominālvērtība bija EUR 7,7 miljardi. Tās kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 5 911 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (29). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Šāda pārdošana radīja tai zaudējumus no jaunajām GVO.
(48)
Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir sniegti 5. tabulā.
5. tabula
Piraeus Bank pamatrādītāji, 2010., 2011., 2012. un 2013. gads
Peļņa un zaudējumi
(miljonos EUR)
2010. g.
2011. g.
2012. g. (30)
2013. g. (31)
Neto procentu ienākumi
1 207
1 194
1 047
1 664
Kopējie pamatdarbības ienākumi
1 510
1 245
1 921
2 205
Kopējie pamatdarbības izdevumi
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Ienākumi pirms uzkrājumiem
625
405
989
525
Vērtības samazināšanās radīti zaudējumi kredītriska segšanai
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Zaudējumi, ko rada GVO un PSI atbilstīgo aizdevumu vērtības samazināšanās
(5 911)
Negatīvā nemateriālā vērtība
351
3 810
Neto peļņa/zaudējumi
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Selektīvi apjoma rādītāji
(miljonos EUR)
2010. gada 31. decembris
2011. gada 31. decembris
2012. gada 31. decembris (31)
2013. gada 31. decembris (32)
Kopējie neto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem
(neto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Noguldījumi
29 475
21 796
36 971
54 279
Kopējie aktīvi
57 561
49 352
70 408
92 010
Kopējais pašu kapitāls (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Iepriekš 5. tabulā ir redzams, ka papildus lielajiem zaudējumiem, ko Banka reģistrēja 2011. gadā PSI programmas dēļ (EUR 5 911 miljoni (33)), samazinājās arī tās ieņēmumi (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un radās lieli un arvien pieaugoši tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās radīti zaudējumi Grieķijā un ārvalstīs līdz 2012. gada vidum. Bankas likviditātes pozīciju būtiski pasliktināja noguldījumu aizplūšana. Situācija nedaudz uzlabojās pēc tam, kad Banka 2012. gada jūlijā sāka īstenot iegādes darījumus.
(50)
Grieķijas Banka 2013. gada spriedzes testā aplēsa, ka Bankas kapitāla vajadzības ir EUR 465 miljoni (atbilstoši pamatscenārijam).
(51)
Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1 752 miljoniem, lai segtu 50. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu EUR 940 miljonus priekšrocību akcijās, kas bija Grieķijas turējumā (34). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumu 2014. gada aprīlī HFSF neuzņēmās saistības kapitāla palielināšanas ietvaros iepludināt Bankā kapitālu nepietiekama privātā pieprasījuma gadījumā. Bankas kapitāla palielinājums tika sasniegts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana ar akcionāru pirmpirkuma tiesību atcelšanu) starptautiskiem ieguldītājiem un izsludinot publiskus piedāvājumus Grieķijā. Noteiktā akciju parakstīšanas cena bija EUR 1,7 par akciju.
(52)
Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 22. maijā paziņoja, ka tā ir izpirkusi priekšrocību akcijas Grieķijai par kopējo summu EUR 750 miljonu apmērā (35).
2.2. BANKAS VEIKTĀ GRIEĶIJAS BANKU DARBĪBU IEGĀDE
2.2.1. ATE iegāde
(53)
Grieķija nodibināja ATE 1929. gadā kā bezpeļņas organizāciju. Līdz 1990. gadu sākumam ATE bija specializēta finanšu iestāde, kas atbalstīja lauksaimniecības nozares attīstību Grieķijas valsts vārdā. Minētais uzņēmums 2000. gada decembrī tika iekļauts Atēnu Biržas sarakstos. 2011. gada 14. novembrī Grieķija bija ATE galvenais akcionārs, kam piederēja 89,9 % ATE akciju.
(54)
ATE darbojās visās banku darbības nozarēs - gan privātpersonu, gan korporatīvo klientu apkalpošanā, sniedza finanšu pakalpojumus, piemēram, veica apdrošināšanas un līzinga darbības un iegādājās lielas akciju daļas uzņēmumos, kas darbojās nefinanšu nozarēs, tostarp cukura ražošanas nozarē un piena ražošanas nozarē.
(55)
ATE 2012. gada jūlijā piedāvāja savus pakalpojumus, izmantojot savu 468 filiāļu tīklu, un nodarbināja 5 024 darbiniekus. Uzņēmuma kopējie noguldījumi 2012. gada jūlijā bija EUR 14,9 miljardi pie aktīvu kopējās vērtības EUR 21,8 miljardi (36).
(56)
Kopš 2006. gada ATE piedāvāja savus pakalpojumus arī ārpus Grieķijas ar 74 % akciju turējumu bankā ATE Bank Romania un 20,3 % no kopējā pamatkapitāla un 25 % no priekšrocību akcijām bankā AIKBanka Serbia.
(57)
Grūtības ATE radās pirms valsts parāda krīzes Grieķijā, galvenokārt tādu iemeslu dēļ kā sliktā aktīvu kvalitāte un tradicionāli zemā rentabilitāte pirms aktīvu vērtības samazināšanās. Turklāt Grieķijas valsts parāda krīze visas bankas, tostarp ATE, ietekmēja divējādi: i) tas, ka Grieķija zaudēja piekļuvi starptautiskiem parāda tirgiem, būtiski ietekmēja Grieķijas banku likviditātes pozīciju, un ii) aktīvu kvalitāte pasliktinājās un palielināja vērtības samazināšanos.
(58)
Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (ieskaitot EUR 675 miljonus, kas bija sākotnēji piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas pasākumam). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Komisija apstiprināja minētos pasākumus Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu.
(59)
Tomēr 2011. gada otrajā pusē ATE kapitāla stāvoklis pasliktinājās galvenokārt tāpēc, ka tā piedalījās PSI programmā. Kā redzams 2. tabulā, ATE kopējie ar PSI saistītie maksājumi sasniedza aptuveni EUR 4 329 miljonus pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstās ATE Transferred Activities kapitāla vajadzības bija EUR 4 920 miljoni.
(60)
Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, izmantojot pirkšanas un pārņemšanas procedūru attiecībā uz ATE Transferred Activities, bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku. Banka un vēl viena liela Grieķijas banka iesniedza nesaistošus piedāvājumus HFSF. HFSF valde 2012. gada 26. jūlijā apstiprināja Bankas piedāvājumu.
(61)
Grieķijas Banka 2012. gada 27. jūlijā sāka ATE Transferred Activities nodošanu Bankai (37).
(62)
Tā kā ATE Transferred Activities bija mazāk aktīvu par patieso vērtību nekā saistību, HFSF atbilstoši Grieķijas Bankas 2013. gada 28. janvāra lēmumam bija jākompensē starpība starp nodotajiem aktīviem un nodotajām saistībām jeb finansējuma deficīts. Pamatojoties uz revidētiem skaitļiem, Grieķijas Banka secināja, ka finansējuma deficīts ir EUR 7 471 miljons, un HFSF piešķīra Bankai Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta obligācijas (turpmāk “EFSI obligācijas”) EUR 7 471 miljona vērtībā.
(63)
Turklāt HFSF apņēmās nodrošināt Bankai kapitālu, lai kapitalizētu ATE Transferred Activities līdz 9 %. Minētā summa sākotnēji tika aplēsta EUR 500 miljonu apmērā, tomēr galīgā summa tika noteikta EUR 570 miljonu apmērā. HFSF iepludināja Bankā galīgo summu pret parastajām akcijām 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.
(64)
Banka iegādājās ATE Transferred Activities, samaksājot pirkuma cenu EUR 95 miljonu apmērā.
2.2.2. Geniki iegāde
(65)
Banka Geniki tika nodibināta 1937. gadā. Geniki sniedza finanšu pakalpojumus privātpersonu un korporatīvo klientu apkalpošanas nozarēs, ka arī kapitāla tirgus pakalpojumus. Société Générale 2004. gadā iegādājās Geniki akciju kontrolpaketi. 2012. gada 31. decembrīGeniki pārvaldīja 104 filiāles, un tajā strādāja 1 391 darbinieks (38). Kopējā aktīvu vērtība bija EUR 2,6 miljardi, kopējā neto aizdevumu vērtība bija EUR 1,9 miljardi un noguldījumu vērtība - aptuveni EUR 2 miljardi. (39)
(66)
Grieķijas valsts parāda krīze ļoti negatīvi ietekmēja banku nozares darbības rādītājus. Turklāt Grieķijas banku dalība PSI programmā izraisīja to kapitāla stāvokļa strauju pasliktināšanos. Kā redzams 2. tabulā, Geniki kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 292 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstā Geniki kapitāla vajadzību summa bija EUR 281 miljons, un tā tika aprēķināta, pamatojoties uz Grieķijas Bankas veiktu spriedzes testu.
(67)
Société Générale 2012. gada jūnijā vērsās pie visām četrām lielākajām Grieķijas bankām, mēģinot pārdot Geniki. Banka bija vienīgā, kas bija ieinteresēta Geniki iegādē.
(68)
Sarunu rezultātā starp Société Générale un Banku 2012. gada 19. oktobrī tika noslēgts oficiāls līgums par Geniki pārdošanu, kurā bija paredzēts, ka i) Société Générale pārdos un Banka nopirks 99,08 % no Société Générale akcijām Geniki bankā un ka ii) Société Générale piešķirs un nodos un Banka iegādāsies 100 % Geniki pamatkapitāla nākotnes līgumu, ko Société Générale jau ir noslēgusi un noslēgs nākotnē. Société Générale galu galā piekrita veikt avansa maksājumu Geniki aptuveni EUR 290 miljonu apmērā un parakstīt Bankas emitētu obligāciju par summu aptuveni EUR 170 miljonu apmērā. Tad Banka iegādājās Geniki par EUR 1 miljonu.
(69)
Banka 2012. gada 14. decembrī paziņoja, ka Société Générale akciju Geniki bankā iegāde ir pabeigta.
2.2.3. Triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde
(70)
Kipras Banka, Kipras Tautas banka un Hellenic Bank tika nodibinātas attiecīgi 1899., 1901. un 1976. gadā.
(71)
Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes 2013. gada 15. martā Eiropas Savienība, SVF un ECB vienojās par galvenajiem Kipras glābšanas plāna kritērijiem. Grieķijas Sistēmiskās stabilitātes padome (turpmāk “GSSP”) vienbalsīgi ierosināja nodot visu triju Kipras banku Grieķijas filiāļu aktīvus un saistības esošai Grieķijas bankai. GSSP jo īpaši norādīja, ka “[…] (40) vienošanās pilnībā aizsargā [visu triju Kipras banku] Grieķijas filiāļu noguldītājus, Grieķijas sabiedrības intereses un finanšu stabilitāti un nerada Grieķijas valsts parāda slogu”.
(72)
Grieķijas Bankai tika uzdots noskaidrot Grieķijas banku iespējamo ieinteresētību, un attiecīgi tā izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. Turklāt HFSF piekrita segt (ieguvēja) kapitāla vajadzības, kas rastos triju Kipras banku Grieķijas filiāļu iegādes rezultātā.
(73)
Turpmāk 6. tabulā ir sniegts kopsavilkums par triju Kipras banku aktīviem un saistībām, kas galu galā tika nodotas Bankai (turpmāk “Cypriot Transferred Activities”).
6. tabula
Triju Kipras banku nodotās darbības
Nodotās darbības
Aktīvi
Visi Grieķijas aizdevumi, tostarp līzings un faktorings
Kuģniecības aizdevumi un citi aizdevumi, kuru izcelsme ir Grieķijā un kuri tiek pārvaldīti Grieķijā un ir iegrāmatoti Kipras aizdevumu reģistrā
Pamatlīdzekļi (neskaitot atliktā nodokļa aktīvus)
Saistības
Visi Grieķijā pieņemtie triju Kipras banku noguldījumi
Avots:
nodomu dokuments Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 2013. gada 10. aprīlis.
(74)
Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 18,9 miljardi, bet saistību vērtība bija aptuveni EUR 15 miljardi. Tomēr darījuma puses vienojās ņemt vērā zaudējumu summu, kas bija prognozēta Pacific Investment Management Company (PIMCO) ziņojumā par Kipras bankām atbilstoši nelabvēlīgajam scenārijam (41). Saskaņā ar PIMCO ziņojumu Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 16,5 miljardi. Nodoto saistību vērtība bija aptuveni EUR 14,5 miljardi.
(75)
2013. gada 21. un 22. martā tikai trīs bankas, tostarp Banka, iesniedza nesaistošus piedāvājumus.
(76)
HFSF2013. gada 22. martā piekrita tam, ka Banka iegādājas triju Kipras banku darbības Grieķijā. Kopējā atlīdzība, ko Banka samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija EUR 524 miljoni. Jo īpaši tika panākta vienošanās, ka Banka samaksās EUR 237 miljonus par nodoto Kipras Bankas darbību iegādi, EUR 258 miljonus par nodoto Kipras Tautas bankas darbību iegādi un EUR 29 miljonus par nodoto Hellenic Bank darbību iegādi.
(77)
HFSF 2013. gada jūnijā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (42) iepludināja Bankā kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai kompensētu Bankas samaksāto pirkuma cenu.
2.2.4. MBG iegāde
(78)
MBG banka tika nodibināta 2000. gadā. 2012. gada 31. decembrīMBG pārvaldīja 119 filiāles, un tajā strādāja 1 174 darbinieki (43).
(79)
Banka 2013. gada 22. aprīlī parakstīja galīgo līgumu ar BCP par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Bankas kapitāla palielināšanā.
(80)
Saskaņā ar minēto līgumu BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni normatīvajā MBG rekapitalizācijā (no šīs summas EUR 139 miljonus BCP jau bija ieguldījusi 2012. gada decembrī), konvertējot pašu kapitālā subordinētos un augstākā līmeņa kredītus, ko BCP bija piešķīrusi MBG. Turklāt viss finansējums, ko BCP iepriekš piešķīris MBG, MBG bija jāatmaksā divās daļās - EUR 650 miljoni jāsamaksā darījuma noslēgšanas dienā, un summa aptuveni EUR 250 miljonu apmērā jāsamaksā sešos mēnešos pēc darījuma noslēgšanas dienas. Visbeidzot, BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni Bankas rekapitalizācijā, veicot privātu kapitālieguldījumu bez pirmpirkuma tiesībām. Tad Bankai bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētais MBG par EUR 1 miljonu.
(81)
Banka 2013. gada 19. jūnijā paziņoja par MBG iegādes pabeigšanu.
2.2.5. Pārskats par iegādes darījumu kopējo ietekmi
(82)
Turpmāk 7. tabulā ir sniegts pārskats par secīgo iegādes darījumu ietekmi uz Bankas lielumu un formu Grieķijā (nevienai no iegādātajām struktūrām nebija ārvalstu aktīvu, izņemot ATE Transferred Activities, kam bija nelieli aktīvi Rumānijā). Iegādes darījumu rezultātā Banka pašlaik pārvalda Grieķijas noguldījumu un aizdevumu tirgus lielāko daļu.
7. tabula
Secīgo iegādes darījumu ietekme uz Piraeus lielumu Grieķijā
31.12.2012.
Tikai Grieķijā
Piraeus atsevišķi
ATE
Geniki
Kipras bankas
MBG
JAUNA GRUPA
Bruto aizdevumi
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
jaunas grupas daļa
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Neto aizdevumi
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
jaunas grupas daļa
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Noguldījumi
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
jaunas grupas daļa
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Darbinieki
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
jaunas grupas daļa
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Filiāles
325
460
104
307
120
1 316
jaunas grupas daļa
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Avots:
dati, ko Piraeus Bank iesniedza 2014. gada 10. jūnijā.
2.3. ATBALSTA PASĀKUMI
2.3.1. Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (pasākumi L1 un A)
(83)
Banka saņēma vairāku veidu atbalstu atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam.
2.3.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (pasākums L1)
(84)
Banka ir saņēmusi un joprojām saņem atbalstu atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Banka 2010. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardi. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija EUR 1 024 miljoni (44).
(85)
Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 25. jūnijā, Grieķijas iestādes prasīja atļauju turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai pārstrukturēšanas periodā, gadījumā, ja rodas vajadzība pēc šāda likviditātes atbalsta, lai gan netiek paredzēts, ka tas notiks.
2.3.1.2. Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (pasākums A)
(86)
Banka 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam saņēma no Grieķijas kapitāla ieplūdes attiecīgi EUR 370 miljonu un EUR 380 miljonu apmērā jeb kopumā EUR 750 miljonu apmērā (pasākums A), kas ir aptuveni 2,1 % no Bankas tā brīža riska svērtajiem aktīviem (turpmāk “RSA”) (45).
(87)
Rekapitalizācija tika veikta, izmantojot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu.
(88)
Banka izpirka priekšrocību akcijas 2014. gada 22. maijā, kā aprakstīts 52. apsvērumā.
2.3.2. Valsts garantēta ĀLP (pasākums L2)
(89)
ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai ir īslaicīgas likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, turklāt šāda darbība nav daļa no vienotās monetārās politikas. Procentu likme, ko finanšu iestāde maksā par ĀLP, ir par […] bāzes punktiem (turpmāk “BP”) lielāka nekā procenti, ko tā maksā par parasto Centrālās bankas refinansējumu.
(90)
Grieķijas Banka atbild par ĀLP programmu - tas nozīmē, ka visas izmaksas un riskus, kas rodas saistībā ar ĀLP nodrošināšanu, sedz Grieķijas Banka (46). Grieķija piešķīra Grieķijas Bankai valsts garantiju, kas attiecas uz kopējo Grieķijas Bankas piešķirto ĀLP summu. Pieņemot 50. panta 7. punktu Likumā Nr. 3943/2011, ar ko tika grozīts Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punkts, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt Grieķijas Bankai garantijas, lai aizsargātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas saņem ĀLP, ir jāmaksā valstij garantijas maksa līdz […] BP apmērā.
(91)
Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP EUR 11,64 miljardu apmērā, savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Bankas saņemtās valsts garantētās ĀLP summa bija EUR 31,4 miljardi (47). Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā līdz tā paša gada beigām Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP tikai EUR 750 miljonu apmērā.
2.3.3. Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai ar HFSF starpniecību (pasākumi B1, B2, B3 un B4)
(92)
Kopš 2012. gada Banka ir guvusi labumu no vairākiem HFSF piešķirtiem kapitāla atbalsta pasākumiem. Turpmāk 8. tabulā ir sniegts pārskats par minētajiem atbalsta pasākumiem.
8. tabula
Atbalsta pasākumi, kas piešķirti bankai ar HFSF starpniecību
Pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums - 2012. gada maijs
(miljonos EUR)
Otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums - 2012. gada decembris
(miljonos EUR)
Saistību dokuments - 2012. gada decembris
(miljonos EUR)
Līdzdalība 2013. gada maija rekapitalizācijā
(miljonos EUR) (48)
Pasākums
B1
B2
B3
B4
Summa
(miljonos EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Pirmā pārejas rekapitalizācija (pasākums B1)
(93)
Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 14.-33. apsvērumā ir sīki aprakstīta pirmā pārejas rekapitalizācija, kas notika 2012. gada maijā (pasākums B1). Pamatinformācija par minēto pasākumu un tā galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.
(94)
HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai dokumentu, kurā tas uzņēmās saistības piedalīties plānotajā Bankas pamatkapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 5 miljardus.
(95)
Atbilstoši pasākumam B1 HFSF 2012. gada maijā nodeva Bankai EFSI obligācijas EUR 4,7 miljardu vērtībā saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk “HFSF likums”). Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 53. apsvērumā Komisija noteica: “Pārejas rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu.” Gan saistību dokumentā paredzētās summas, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summas aprēķināja Grieķijas Banka, lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz 8 % kopējo kapitāla attiecību līdz 2011. gada 31. decembrim - datumam, kurā ar atpakaļejošu spēku pārejas rekapitalizācija tika iegrāmatota Bankas pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, pasākums B1 attiecās tikai uz daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā. Bankai bija jāpiesaista kapitāls, veicot kapitāla palielināšanu nākotnē, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas tiesības pretendēt uz ECB finansējumu tikmēr, līdz šāda kapitāla palielināšana būs notikusi.
(96)
Attiecībā uz laikposmu no dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, līdz dienai, kad tika veikta pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšana parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas līgumā starp Banku un HFSF bija paredzēts, ka Bankai jāmaksā HFSF 1 % gada maksa no EFSI obligāciju nominālvērtības un ka visi kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSI obligācijām par minēto laikposmu tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (49).
2.3.3.2. Otrā pārejas rekapitalizācija (pasākums B2)
(97)
Banka reģistrēja papildu zaudējumus 2012. gada rudenī, tāpēc tās kapitāls atkal samazinājās un bija mazāks par minimālo kapitāla apmēru, kas vajadzīgs, lai Banka saglabātu tiesības pretendēt uz ECB refinansējumu.
(98)
Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 20. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 553 miljonu apmērā (pasākums B2), un arī šī summa tika samaksāta, nododot Bankai EFSI obligācijas.
2.3.3.3. Saistību dokuments, kas datēts ar 2012. gada 20. decembri (pasākums B3)
(99)
Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 20. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (pasākums B3).
(100)
Abas pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un papildu summa, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada decembrī (pasākums B3), kopumā nozīmēja, ka HFSF bija apņēmies segt kopējās kapitāla vajadzības, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā (EUR 7 335 miljonu apmērā (50)).
2.3.3.4. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (pasākums B4) un pasākumu B1 un B2 daļējā atmaksā
(101)
Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 23. aprīlī apstiprināja pamatkapitāla palielināšanu par EUR 8 429 miljoniem (51). Minētā summa tika aprēķināta, summējot:
i)
EUR 7 335 miljonus, lai segtu 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības; no šīs summas HFSF parakstījās par EUR 5 891 miljonu (pasākums B4) un privāti ieguldītāji - par EUR 1 444 miljoniem;
ii)
EUR 570 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai izpildītu normatīvās kapitāla prasības, kuras izrietēja no ATE Bank iegādes, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada jūlijā; minēto pasākumu Komisija izvērtēja Lēmumā par ATE likvidāciju, kurā tā konstatēja, ka pasākums nav atbalsts Bankai;
iii)
EUR 524 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kuras izrietēja no pirkuma cenas samaksas par triju Kipras banku darbībām Grieķijā; šī kapitāla palielināšanas daļa veido pasākumu C (52).
(102)
Noteiktā jauno akciju cena bija EUR 1,70 par akciju jeb 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās akciju cenas 50 tirdzniecības dienu laikposmā pirms cenas noteikšanas.
(103)
Bankas Direktoru padome 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par 3 888 268 914 jaunu akciju emisiju ar vienas akcijas nominālvērtību EUR 0,30 un cenu EUR 1,70 (53). Banka 2013. gada 28. jūnijā (54) paziņoja, ka Direktoru padome ir apstiprinājusi pilnu kopējā pamatkapitāla palielinājuma apmaksu par kopējo summu EUR 8 429 miljoni, ieskaitot prēmiju summas.
(104)
Kopējais privātais ieguldījums Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 1 444 miljoni (55). Minētā summa ietver BCP dalību, kā aprakstīts 80. apsvērumā.
(105)
Tādējādi HFSF ieguldījums Bankas pamatkapitāla palielināšanā bija EUR 6 985 miljoni.
(106)
Tūlīt pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas galveno akcionāru - tā rīcībā bija 81 % akciju (56). HFSF izdeva garantijas un piešķīra privātiem ieguldītājiem vienu garantiju par katru parakstīto akciju, neprasot par to atlīdzību (57). Katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas - ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2014. gada 2. janvāris, un pēc tam garantijas ir īstenojamas ik pēc sešiem mēnešiem līdz 2018. gada 2. janvārim. Norunas cena ir vienāda ar parakstīšanas cenu EUR 1,70, kam pieskaitīta gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (58).
(107)
HFSF likumā, kas grozīts 2014. gadā, ir noteikts, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantiju norunas cenas. Turklāt šāda korekcija notiek ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām.
2.3.4. Atbalsta pasākumi iegādātajiem uzņēmumiem (pasākums C)
2.3.4.1. Atbalsta pasākumi ATE
(108)
Kā minēts 58. apsvērumā, laikā, kad tika pieņemts Lēmums par ATE pārstrukturēšanu, ATE jau bija guvusi labumu no atbalsta pasākumiem.
(109)
Grieķijas valsts 2011. gada decembrī iepludināja ATE EUR 290 miljonus.
(110)
Arī 2012. gada 27. jūlija noregulējumā, kas aprakstīts 62. un 63. apsvērumā, bija iesaistīts papildu atbalsts no valsts. HFSF piešķīra Bankai EFSI obligācijas EUR 7 471 miljona vērtībā, lai segtu finansējuma deficītu. HFSF arī uzņēmās saistības rekapitalizēt Banku par summu EUR 570 miljonu apmērā.
(111)
Ar pirkšanas un pārņemšanas procedūru saistītais atbalsts kopumā sasniedz EUR 8 041 miljonu.
2.3.4.2. Atbalsta pasākumi triju Kipras banku darbībām Grieķijā (pasākums C)
(112)
Kā jau minēts 77. un 101. apsvērumā, laikā, kad notika triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde, HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankai kapitālu EUR 524 miljonu apmērā (pasākums C). Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada jūnijā (59).
2.4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
2.4.1. Vietējās darbības
(113)
Īstenojot pārstrukturēšanas plānu, Banka koncentrēsies uz savām galvenajām bankas pakalpojumu darbībām Grieķijā.
(114)
Galvenais mērķis ir atjaunot Bankas pakalpojumu darbību rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu starpību, kā arī pasākumi tās kapitāla pozīcijas un bilances struktūras uzlabošanai.
(115)
Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau ir sākusi plašu racionalizācijas programmu.
(116)
Laikposmā no 2011. gada 31. decembra līdz 2013. gada 31. decembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā kopumā par 322 filiālēm, ņemot vērā iegādāto struktūru pārstrukturēšanu pēc iegādes dienas. Banka 2014. gadā ir saglabājusi vienmērīgu darbības gaitu, jau pirmajā pusgadā pabeidzot […] slēgšanas darījumus.
9. tabula
Grieķijas filiāļu tīkla pārstrukturēšana no 2010. gada līdz 2014. gada pirmajai pusei
Periods
2011. g.
2012. g.
2013. g.
2014. g. pirmā puse
Kopējais filiāļu skaits perioda sākumā vai iegādes dienā
360
918
1 316
1 037
No tām Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Kipras filiāles
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Kopā perioda beigās
346
889
1 037
899
Kopējais perioda laikā slēgto filiāļu skaits
14
29
279
138
Avots:
pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati.
(117)
Laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam Banka arī samazināja tās banku un ārpusbanku pakalpojumu struktūrā nodarbināto darbinieku kopējo skaitu Grieķijā par 2 519 darbiniekiem. Konkrēti 2 114 aiziešanas no darba gadījumi bija saistāmi ar Bankas īstenoto brīvprātīgās darba attiecību pārtraukšanas shēmu.
10. tabula
Darbinieku skaita samazināšana Grieķijā 2010.-2013. gadā
Periods
2011. g.
2012. g.
2013. g.
Kopējais darbinieku skaits perioda sākumā vai iegādes dienā
6 370
12 616
18 628
No tiem Piraeus
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Kipras filiāles
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Kopā perioda beigās
6 172
12 365
16 558
Darbinieku skaita samazinājums
198
251
2 070
Avots:
pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati.
(118)
Banka plāno no 2013. gada decembra līdz 2017. gada beigām Grieķijā vēl vairāk samazināt savu darbinieku skaitu (no 16 558 darbiniekiem līdz […] darbiniekiem) un savu tīklu (no 1 037 filiālēm līdz […] filiālēm). (60) […]
(119)
Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbībām Grieķijā par […] % no orientējoši EUR 1 394 miljoniem 2013. gadā līdz EUR […] miljoniem (61) 2017. gadā (62). Tā rezultātā paredzamajai Bankas Grieķijā īstenoto darbību izmaksu attiecībai pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās vajadzētu būt mazākai par […] %.
(120)
Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs samaksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Sagaidāms, ka par noguldījumiem maksājamās summas starpība Grieķijā samazināsies (63). Šāds starpības samazinājums tiks sasniegts, galvenokārt maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Līdzīgi Bankas paļaušanās uz ĀLP un plašāku Eurosistēmas finansējumu samazināsies no vairāk nekā 45 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz mazāk nekā […] % 2017. gadā (64).
(121)
Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka arī nostiprinās savu bilanci. Tās neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem Grieķijā samazināsies līdz […] % 2017. gadā (no 114 % 2013. gadā (65)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties.
(122)
Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošu aizdevumu (turpmāk “INA”) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājumu segums un samazinātas robežvērtības) un arī INA pārvaldību. INA īpatsvars sasniegs teju […] % […]. gadā un tad sāks samazināties, un paredzams, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs aptuveni […] % (66). Riska izmaksas (vērtības samazināšanās izdevumi par aizdevumu zaudējumiem) samazināsies no teju EUR 2 miljardiem 2013. gadā līdz mazāk nekā EUR […] miljoniem 2018. gadā (67).
(123)
Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu starpības palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai Grieķijā darboties rentabli, sākot no […]. gada. Banka ir paredzējusi, ka 2018. gadā tās peļņa no vietējām darbībām pārsniegs EUR […] miljardus.
2.4.2. Starptautiskās banku darbības
(124)
Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka jau ir sākusi īstenot nozīmīgu programmu attiecībā uz izmaksu samazināšanu starptautiskajā tīklā. No 2011. gada beigām līdz 2014. gada martam darbinieku skaits samazinājās par 10 % no 6 634 darbiniekiem līdz 5 948 darbiniekiem, bet filiāļu skaits samazinājās par 18 % - no 499 līdz 410 filiālēm (68). Arī Bankas starptautiskā portfeļa struktūra tika vienkāršota, lai mazinātu izmaksu bāzi (69).
(125)
Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta vajadzība mazināt ārvalstu meitasuzņēmumu paļaušanos uz mātesuzņēmumu Grieķijā attiecībā uz to finansējuma vajadzībām, kā arī vajadzība turpināt Bankas kapitāla pozīcijas aizsardzību.
(126)
Banka 2012. gada septembrī pārdeva savu Amerikas meitasuzņēmumu, kura aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 0,7 miljardi (13 filiāles un 158 darbinieki).
(127)
Banka samazinās riska darījumus ar saviem ārvalstu aktīviem līdz EUR […] miljardiem 2018. gada jūnija beigās. Tas ir par […] % mazāk (70), salīdzinot ar situāciju 2012. gada beigās (71).
(128)
Ārvalstu aktīvu samazinājums būs nedaudz mazāks - līdz EUR […] miljardiem - […] gadījumā (72). Tādējādi kopējais ārvalstu aktīvu samazinājums būs […] % salīdzinājumā ar situāciju 2012. gada beigās.
(129)
Tomēr tā vietā, lai ievērotu iepriekšminēto kopējo aktīvu maksimālo ierobežojumu 2018. gada jūnija beigās, Banka var nolemt, ka tā atsavinās […] (73). Tādā gadījumā saglabāto darbību īpatsvars nebūs lielāks par […] % no Bankas kopējām ārvalstu darbībām 2012. gada beigās.
(130)
Banka samazinās tās kopējo finansējumu ārvalstu meitasuzņēmumiem.
2.4.3. Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru ieguldījums
(131)
Banka piesaistīja ievērojamas kapitāla summas tirgū un tādējādi samazināja sev vajadzīgā valsts atbalsta apmēru.
(132)
Vispirms Banka 2011. gadā piesaistīja privātu kapitālu ar tiesību emisiju EUR 807 miljonu vērtībā (74). Kā minēts 104. apsvērumā, Bankai arī izdevās piesaistīt kapitālu no privātiem ieguldītājiem, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Minētā 2013. gada pavasara rekapitalizācija arī būtiski samazināja iepriekšējo akcionāru ietekmi, jo pēc tās īstenošanas HFSF turējumā bija 81 % Bankas akciju, bet jaunu ieguldītāju turējumā - 17 %, tādējādi atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 2 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā.
(133)
Banka 2014. gada aprīlī piesaistīja kapitālu EUR 1 750 miljonu apmērā no tirgus, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Jaunās akcijas tika emitētas par cenu EUR 1,7, proti, par cenu, ko HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.
(134)
Turklāt Banka radīja kapitālu, atpērkot savus hibrīda un subordinētos parāda instrumentus ar nominālvērtības diskontu. Banka 2012. gada martā piedāvāja atpirkt dažus hibrīda un zemāka otrā līmeņa instrumentus. Cena tika noteikta, pamatojoties uz tirgus vērtību un ieskaitot prēmiju, kura nepārsniedza desmit procentu punktus, proti, 37 % apmērā no nominālvērtības hibrīda instrumentam un 50 % apmērā no nominālvērtības zemāka otrā līmeņa instrumentam. Attiecīgais līdzdalības īpatsvars bija 52,8 % un 18,2 %. Banka 2013. gada maijā sāka īstenot papildu saistību pārvaldības pasākumu, lai atpirktu atlikušos vērtspapīrus par summu, kas nepārsniedz EUR 321 miljonu. Līdzdalības īpatsvars bija 20 %. Veiksmīgi īstenojot minētos atpirkšanas darījumus, tika gūti kapitāla ieņēmumi par kopējo summu aptuveni EUR 120 miljoni (75).
2.5. GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS
(135)
Grieķija 2014. gada 25. jūnijā uzņēmās saistības nodrošināt, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos tajā pašā dienā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kā arī turpmākas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk “Saistības”). Saistības, kas izklāstītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.
(136)
Vispirms Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savas komercdarbības Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu Grieķijā uz 2017. gada 31. decembri, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu attiecībā uz darbībām Grieķijā 2017. gadā (76).
(137)
Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka samazinās Grieķijā pieņemto noguldījumu izmaksas. Tā izpildīs nosacījumu par neto aizdevumu maksimālo attiecību pret noguldījumiem 2017. gada 31. decembrī (77). […]
(138)
Attiecībā uz Bankas meitasuzņēmumiem ārvalstīs Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam samazinās savu ārvalstu aktīvu īpatsvaru (78). Turklāt likviditātes vai kapitāla atbalsts minētajiem meitasuzņēmumiem ir stingri ierobežots līdz konkrētai nominālajai summai un konkrētiem apstākļiem.
(139)
Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka atsavinās vairākus vērtspapīrus. Turklāt Banka nepirks spekulatīvās kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (79).
(140)
Grieķija uzņēmās vairākas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu (80).
(141)
Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos piesardzīgu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu ir vērsti uz to, lai maksimāli palielinātu Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību, kā arī aizdevumu pārstrukturēšanu (81).
(142)
Vairākas saistības attiecas uz Bankas darījumiem ar saistītiem aizņēmējiem. Šādu saistību mērķis ir nodrošināt, ka Banka nenovirzās no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piemēram, kad tā piešķir vai pārstrukturē aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī publiskām struktūrām, politiskām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (82).
(143)
Visbeidzot, Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (83).
(144)
Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim pārraudzīs pārraudzības pilnvarnieks.
(145)
Atsevišķi savā 2014. gada 25. jūnijā iesniegtajā dokumentā Grieķija norādīja, ka tā prasīs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts struktūra, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (84).
3. PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI PAR PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
(146)
Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (85) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājusi par labu Bankai (pasākums B1), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu.
(147)
Attiecībā uz pasākuma piemērotību Komisija, ņemot vērā, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējā rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ieilgušo glābšanas periodu, pauda šaubas par to, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai izvairītos no tā, ka nākotnē tai atkal būs vajadzīgs atbalsts (86). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku nākotnē, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (87), jo Banka varētu nonākt vai nu valsts kontrolē, vai arī tādu privātu akciju mazākuma īpašnieku kontrolē, kuri var gūt labumu no iespējas veikt šo kontroli un no augstā saistību īpatsvara. Komisija norādīja, ka jebkurā gadījumā būtu jāsaglabā Bankas pārvaldības un jo īpaši tās aizdevumu piešķiršanas procesa kvalitāte, lai Komisija varētu atzīt pirmo pārejas rekapitalizāciju par piemērotu.
(148)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 70. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzētu būt nepieciešams atbalsts. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai rekapitalizācija ir pietiekama un atbilst atlīdzības un sloga sadalījuma principiem atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, nosacījumi pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā vēl nebija zināmi, Komisija nevarēja tos novērtēt.
(149)
Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas, vai aizsardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 76. apsvērumā) ir bijuši pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 77. apsvērumā Komisija norādīja, ka tas, ka nav noteikumu, kas liedz HFSF koordinēt četras lielākās bankas (proti, Banku, Eurobank, NBG un Alpha Bank), un tas, ka netiek veikti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai tās nevarētu dalīties ar sensitīvu komercinformāciju, var radīt konkurences izkropļojumus. Tāpēc Komisija ierosināja iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrodas Bankā.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
4.1. BANKAS PIEZĪMES
(150)
Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma piezīmes no Bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus.
(151)
Attiecībā uz pasākumu piemērotību Banka norādīja, ka valsts parāda krīze Grieķijā un eurozonā ir vēl nebijusi situācija. Kapitāla iepludināšana 2009. gada maijā 1,0 % apmērā no Bankas RSA bija tieša atbilde uz ārkārtējām svārstībām pasaules finanšu tirgos. Grieķijas 2011. gada beigās iepludinātais papildu kapitāls EUR 380 miljonu apmērā bija vienāds ar 1,1 % no Bankas tābrīža RSA un bija paredzēts, lai novērstu kapitāla deficītu, kura rašanās bija gaidāma, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanos. HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 4,7 miljardu apmērā bija rekapitalizācijas pirmā daļa, kas bija vērsta uz to, lai novērstu kapitāla deficītu, kas izrietēja no PSI un Blackrock veiktā aizdevumu portfeļu novērtējuma (88), kā arī ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanās.
(152)
Banka arī pauda uzskatu, ka tas, ka Grieķija un HFSF iecēla attiecīgi vienu un divus locekļus par to pārstāvjiem Bankas Direktoru padomē un vienu HFSF locekli par pārstāvi Bankas Padomes Riska komitejā, cita starpā nodrošināja, ka Banka nevar uzņemties pārmērīgus riskus.
(153)
Attiecībā uz pasākumu nepieciešamību Banka norādīja, ka par to, ka rekapitalizācijas veids būs pārejas finansējums, izlēma Grieķijas iestādes un Eiropas Savienība, SVF un ECB un ka pārejas rekapitalizācijas summa - EUR 4,7 miljardi - gandrīz kompensēja PSI ietekmi. Attiecībā uz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanu pastāvīgā kapitālā pēc ieilgušā perioda, kad Grieķijā 2012. gada otrajā ceturksnī nebija valdības, tiklīdz tika apstiprināta galīgā struktūra, nenovēršami sākās esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās un tika panākta vienošanās par pienācīgu atlīdzību (atkarībā no nosacījumiem un izmantotajiem instrumentiem).
(154)
Attiecībā uz pasākumu samērīgumu Banka norādīja, ka kopš 2009. gada tā ir pielāgojusi savu aizdevumu piešķiršanas praksi, piemērojot stingrākus kreditēšanas kritērijus, īsākus atmaksas termiņus un samazinātus kredītlimitus. Sākot no 2009. gada pirmā ceturkšņa, visus atmaksas pieprasījumus, kas pārsniedz konkrētu summu, izskata un apstiprina rīkotājdirektora vietnieks un ģenerāldirektors / Grupas Kredītu nodaļa. Tas nemaina Bankas pašreizējo komercdarbības praksi, kas noteikta Grieķijas Bankai iesniegtajā komercdarbības plānā, un nepazemina pašreizējos aizdevumu piešķiršanas standartus. Minētie standarti bija vieni no stingrākajiem nozarē, par ko liecināja arī Bankas sasniegtie ļoti labie rezultāti Blackrock Solutions diagnostiskajā pētījumā. Šo ieceru īstenošana tiks nodrošināta, ieceļot Grieķijas un HFSF pārstāvjus Bankas Direktoru padomē.
(155)
Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu iecelt pārraudzības pilnvarnieku Banka pauda viedokli, ka cieša uzraudzība jau notiek un to veic vairākas trešās personas, piemēram, Grieķijas Banka, ārēji revidenti, Grieķijas pārstāvis un HFSF pārstāvji.
4.2. CITAS GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES
(156)
Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes no citas Grieķijas bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus. Minētā Grieķijas banka norādīja, ka HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizācija principā ir atzinīgi vērtējams solis virzībā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu un ka tai nav iebildumu pret Bankas rekapitalizāciju.
(157)
Tomēr, lai arī minētā Grieķijas banka pilnībā atbalstīja principu, ka HFSF rekapitalizē Grieķijas bankas, tā paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā cer, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā līdzīgos apstākļos.
5. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
(158)
Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko bija sagatavojusi Grieķijas Banka un HFSF.
5.1. GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES
(159)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka norādīja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar ko HFSF 2012. gada maijā rekapitalizēja četras lielākās Grieķijas bankas, bija mazāka nekā galīgā summa, kas minētajām bankām bija vajadzīga, lai pakāpeniski sasniegtu un saglabātu noteikto pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 10 % līdz 2012. gada jūnijam un pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 7 % atbilstoši nelabvēlīgam triju gadu spriedzes scenārijam. Tā arī piebilda, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pārejoša, ņemot vērā, ka rekapitalizācijas process noslēgsies ar pamatkapitāla palielinājumu minētajām četrām bankām.
(160)
Grieķijas Banka arī norādīja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija bija daļa no Grieķijas banku nozares pārstrukturēšanas ilgākā termiņā. Tā piebilda, ka gadījumā, ja banka paliktu privātīpašumā, tās vadība, visticamāk, paliktu tā pati, savukārt tad, ja banka kļūtu par valsts banku (tas ir, par HFSF piederošu banku), HFSF varētu iecelt jaunu vadību, ko jebkurā gadījumā novērtētu Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā pastāvīgi izvērtē katras bankas korporatīvās pārvaldības regulējumu, vadības atbilstību un riska profilu, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārmērīga riska uzņemšanās. Tā arī norādīja, ka HFSF jau bija iecēlis pārstāvjus rekapitalizēto banku direktoru padomēs.
(161)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā.
(162)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta, ja cita starpā pārstrukturēšanas plāns tiktu būtiski pārkāpts. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība.
5.2. HFSF PIEZĪMES
(163)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību un attiecībā uz jautājumu par iespējamu valsts iejaukšanos gadījumā, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF norādīja, ka tā finansētās bankas nav uzskatāmas par publiskām struktūrām vai valsts kontrolē esošām struktūrām un ka valsts tās nekontrolēs arī pēc tam, kad HFSF būs tās pastāvīgi rekapitalizējis. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga juridiska persona - privāttiesību subjekts ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tam nepiemēro valsts kontroli atbilstoši HFSF likuma 16. panta c) punkta 2. apakšpunktam, saskaņā ar kuru kredītiestādes, kam HFSF ir sniedzis kapitāla atbalstu, nav daļa no plašāka publiskā sektora. Tas arī norādīja uz HFSF pārvaldes struktūru.
(164)
Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF norādīja, ka tas ievēros Bankas neatkarību un neiejauksies tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par aizdevumu piešķiršanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, likmju noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiks pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.
(165)
HFSF norādīja, ka HFSF likumā un pirmsparakstīšanas līgumā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai novērstu to, ka esošie privātie akcionāri uzņemas pārmērīgu risku. HFSF norādīja uz tādiem elementiem kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu klātbūtne komitejās, ii) HFSF veiktā uzticamības pārbaude Bankā un iii) tas, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības būs ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka ievēros pārstrukturēšanas plāna nosacījumus.
(166)
HFSF arī norādīja, ka ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās HFSF ir līdzdalība, savstarpēji nenodod cita citai sensitīvu komercinformāciju. Starp minētajiem pasākumiem ir dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, šādiem pārstāvjiem adresēti mandāti, kas jo īpaši aizsargā pret informācijas nopludināšanu no viena pārstāvja citam, un skaidru iekšējo norādījumu sniegšana minētajiem pārstāvjiem neizpaust banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF norādīja, ka tiesības attiecībā uz bankām tas neīsteno tādā veidā, kas var novērst, ierobežot, izkropļot vai būtiski mazināt vai kavēt efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka attiecībā uz tā valdes locekļiem un darbiniekiem ir piemērojami stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi un ka viņiem ir jāievēro saistoši noteikumi par dienesta noslēpumu attiecībā uz darbību, kas saistīta ar HFSF.
6. TĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS, KAS TIKA SNIEGTS SAISTĪBĀ AR ATE UN TRIJU KIPRAS BANKU GRIEĶIJĀ ĪSTENOTO DARBĪBU IEGĀDI
6.1. SAISTĪBĀ AR ATE SNIEGTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
(167)
Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu Komisija secināja, ka šā lēmuma 58. un 108. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts un ka tie ir saskaņā ar iekšējo tirgu.
(168)
Lēmumā par ATE likvidāciju Komisija secināja, ka šā lēmuma 109. un 110. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Turklāt Komisija secināja, ka atbalsts ATE ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai tad, ja ATE Transferred Activities integrācija tiek īstenota saskaņā ar plānu un ja Bankas - kas ietver ATE Transferred Activities - pārstrukturēšanas plāns ļauj tai atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Šāda ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana ir aplūkota 7.6.2. iedaļā.
(169)
Tāpēc Komisijai nav atkārtoti jānovērtē iepriekšminētie pasākumi, un tā apstiprina, ka tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu.
6.2. SAISTĪBĀ AR TRIJU KIPRAS BANKU DARBĪBĀM GRIEĶIJĀ SNIEGTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS (PASĀKUMS C)
6.2.1. Atbalsta esība un summa
(170)
Komisijai ir jānosaka valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē attiecībā uz pasākumu C. Saskaņā ar minētajā punktā formulēto nosacījumu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko jebkādā veidā piešķir no dalībvalsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(171)
Saistības par HFSF īstenotu Bankas rekapitalizāciju EUR 524 miljonu apmērā tika izteiktas 2013. gada martā, kad notika konkursa procedūra par Cypriot Transferred Activities iegādi. Tāpēc šis pasākums tika piešķirts 2013. gada martā. Tomēr faktiskā rekapitalizācija notika 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (89).
(172)
Bankas rekapitalizāciju veica HFSF - struktūra, ko izveidoja un finansē Grieķija, lai atbalstītu bankas, tāpēc izmaksa tika veikta, izmantojot valsts līdzekļus.
(173)
Attiecībā uz valsts atbalsta saņēmēju, kā paskaidrots 72. apsvērumā, rekapitalizācijas mērķis bija segt kapitāla vajadzības, kas rastos, iegādājoties Cypriot Transferred Activities. Turklāt rekapitalizācija būtu pieejama jebkurai Grieķijas bankai, kas iegādātos Cypriot Transferred Activities. Bankas piedāvājumā, kas tika iesniegts HFSF apstiprināšanai, bija ņemta vērā HFSF īstenota rekapitalizācija. Tobrīd Grieķijas banku kapitāls bija nepietiekams un neviena no tām nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities, ja nebūtu solījuma par rekapitalizāciju. Tāpēc, lai gan HFSF nodrošinātā kapitāla oficiālais saņēmējs ir Banka, Komisija uzskata, ka valsts atbalsta saņēmējs ir Cypriot Transferred Activities, jo attiecīgais pasākums ļauj to pārdot Grieķijas bankai. Bez Bankas rekapitalizācijas Grieķijas banka nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities. Cypriot Transferred Activities joprojām atrastos to banku grupās, kam ir ļoti lielas grūtības (gan Kipras Tautas bankai, gan Kipras Bankai tika piemērota noregulējuma procedūra, ņemot vērā to lielās kapitāla vajadzības), un tāpēc tas būtu kļuvis maksātnespējīgs vai vismaz piedzīvojis noguldījumu aizplūšanu lielā apmērā. Attiecībā uz priekšrocību esību Komisija arī norāda, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam - laikā, kad ir ļoti liela nenoteiktība, privāts ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, nebūtu uzņēmies saistības nākotnē iepludināt Bankā lielu kapitāla summu, iepriekš nezinādams, kādi būs iepludināšanas nosacījumi (tas ir, emisijas cena).
(174)
Turklāt attiecīgais pasākums ir prima facie selektīvs, jo tas attiecas vienīgi uz Cypriot Transferred Activities (kura daļas katra atsevišķi ir uzņēmums), nevis uz kādu citu uzņēmumu.
(175)
Visbeidzot, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, konkurē ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas aktīvi darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresēti iesaistīties Grieķijas tirgū. Tādējādi minēto darbību glābšana kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(176)
Tāpēc Komisija secina, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 524 miljonu apmērā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
Valsts atbalsta saņēmējs
(177)
Kā jau paskaidrots 173. apsvērumā, Komisija uzskata Cypriot Transferred Activities par labuma guvēju no darījuma, kad HFSF apmaksāja EFSI obligācijas.
(178)
Turklāt, kā paskaidrots 71. un 173. apsvērumā, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, bija jāiegādājas citai bankai finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ un galvenokārt tādēļ, ka visas trīs Kipras bankas bija ļoti sarežģītā situācijā. Tāpēc Cypriot Transferred Activities pārdošana un tas, vai pārdošana ietver valsts atbalstu pircējam, proti, Bankai, būtu jāizvērtē atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma (90) iedaļai “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”.
(179)
Minētās pārdošanas nolūkā Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar lielākajām vietējām bankām, kuras darbojas Grieķijā un no kurām tikai Banka un divas citas bankas iesniedza nesaistošus piedāvājumus. Banka ir vienīgais pretendents, kas iesniedza derīgu saistošu piedāvājumu. Uzrunāto pircēju ierobežotais skaits nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā, ka bija pamatoti negaidīt oficiālu konkursa piedāvājumu no citiem ieguldītājiem. Patiešām, tobrīd Grieķijas banku sistēmas finanšu nestabilitātes dēļ (tai radās lieli aizdevumu zaudējumi dziļās un ieilgušās ekonomikas lejupslīdes dēļ) Grieķijā esošās ārvalstu bankas bija atsavinājušas vai grasījās atsavināt savas darbības Grieķijā (piem., Geniki, MBG, Emporiki Bank). Citiem vārdiem sakot, minētās bankas pameta Grieķijas tirgu un nemeklēja jaunas ieguldījumu iespējas Grieķijā. Turklāt ir pamatoti pieņemt, ka šādās darbībās būtu ieinteresēts tikai tāds ieguldītājs, kas spēj ātri stabilizēt iegādātās darbības un padarīt tās dzīvotspējīgas, t. i., liela banku grupa. Visbeidzot, tā kā pārdošanas slēgšanai pieejamais termiņš bija ļoti īss - to noteica finanšu krīze, kuras laikā darbojās pārdevējas bankas -, ārvalstu banku un cita veida ieguldītāju piedalīšanās pārdošanas procedūrā bija ļoti maz ticama, jo šādi ieguldītāji parasti būtu vēlējušies veikt pārdošanai piedāvāto aktīvu uzticamības pārbaudi pirms oficiāla piedāvājuma iesniegšanas.
(180)
Tāpēc Komisija secina, ka Cypriot Transferred Activities pārdošanas cena bija tirgus cena un ka atbalstu pircējam, tas ir, Bankai, var izslēgt.
6.2.2. Juridiskais pamats saderīguma novērtēšanai
(181)
Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz pilnvaras Komisijai konstatēt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.
(182)
Komisija atzīst, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un ka banku atbalstam paredzētie pasākumi var šādus traucējumus novērst. Tas ir apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apliecināja šo viedokli, pieņemot 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu (91) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu (92).
(183)
Attiecībā uz Grieķijas tautsaimniecību Komisija savos lēmumos, ar kuriem tā apstiprināja Grieķijas banku atbalsta shēmu un pagarināja tās darbības termiņu, kā arī apstiprināja valsts atbalsta pasākumus, ko Grieķija piešķīrusi atsevišķām bankām (93), atzina, ka pastāv draudi, ka Grieķijas tautsaimniecībā var rasties nopietni traucējumi, un ka valsts atbalsts bankām ir piemērots pasākums, lai šādus traucējumus novērstu. Tāpēc atbalsta pasākumi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(184)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.
(185)
Atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem:
a)
piemērotība - atbalstam jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā. Tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus;
b)
nepieciešamība - atbalsta pasākuma apjomam un veidam jābūt nepieciešamam, lai sasniegtu minēto mērķi. Tāpēc tam jābūt noteiktam atbilstīgi minimālajai summai, kas vajadzīga mērķa sasniegšanai, un traucējumu novēršanai vispiemērotākajā veidā;
c)
samērīgums - pasākuma labvēlīgajai ietekmei jābūt pietiekami samērīgai attiecībā pret konkurences izkropļojumiem, lai tos varētu ierobežot līdz minimumam, kas nepieciešams pasākuma mērķu sasniegšanai.
(186)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.
(187)
Rekapitalizācijas paziņojumā ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai.
(188)
Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojumā Komisija ir paskaidrojusi, kā tā novērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam, Komisija ņems vērā visus 11. tabulā uzskaitītos pasākumus.
6.2.3. Atbalsta pasākuma C atbilstība 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam
6.2.3.1. Piemērotība
(189)
Attiecībā uz pasākuma piemērotību, proti, HFSF saistībām rekapitalizēt Banku par summu EUR 524 miljonu apmērā, Komisija uzskata, ka pasākums ir piemērots, jo tas ir ļāvis triju Kipras banku darbības Grieķijā pārdot Bankai.
(190)
Ja minētā pasākuma nebūtu, neviena no Grieķijas bankām, tostarp Banka, nevēlētos iegādāties Cypriot Transferred Activities laikā, kad neviena banka ārpus Grieķijas nevēlas iesaistīties konkrētajā tirgū. Ja Cypriot Transferred Activities nebūtu iegādāts, tā darbības un jo īpaši noguldījumi filiālēs Grieķijā būtu bijuši apdraudēti. Tāpēc pasākums nodrošināja finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pasākums ir piemērots kā glābšanas atbalsts.
6.2.3.2. Nepieciešamība
(191)
Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka, piemēram, kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama šāda mērķa sasniegšanai.
(192)
Laikā, kad Grieķijas bankām bija ļoti grūti atrast kapitālu, pasākums sedza kapitāla vajadzības, kas radās, samaksājot pirkuma cenu par Cypriot Transferred Activities iegādi, lai iegāde varētu notikt.
(193)
Turklāt Komisija pozitīvi atzīmē, ka atbalsts tika piešķirts kā kapitāla ieplūde 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, jo HFSF nepiešķīra dotāciju Bankai, bet saņēma parastās akcijas par tādu pašu vērtību.
(194)
Tāpēc pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kas ir ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā.
6.2.3.3. Samērīgums
(195)
Atbalstītās darbības tika pārdotas pēc tam, kad Grieķijas iestādes bija izsludinājušas uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Turklāt iegādātās darbības tika ātri integrētas Bankā. Atbalsts nav ļāvis atbalstītajām darbībām palikt kā atsevišķiem konkurentiem tirgū.
(196)
Turklāt atbalsta summa bija salīdzinoši maza, jo tā atbilst aptuveni 3 % no kopējiem Cypriot Transferred Activities neto aizdevumiem (jeb aptuveni 3 % no to RSA) (94).
(197)
Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums bija izstrādāts tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus.
6.2.3.4. Secinājums par atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam
(198)
Pamatojoties uz 189.-197. apsvērumā izklāstīto analīzi, tiek secināts, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā bija piemērota, nepieciešama, lai sasniegtu mērķi ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā, un bija izstrādāta tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus, un ka tā atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam.
6.2.4. Atbalsta pasākuma atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
(199)
Kā paskaidrots 178. apsvērumā, uz Cypriot Transferred Activities pārdošanu attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma sadaļa “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”. Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktam, ja grūtībās nonākušu banku pārdod citai finanšu iestādei, ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences izkropļojumu ierobežojumiem.
6.2.4.1. Cypriot Transferred Activities ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšana, īstenojot pārdošanu
(200)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā ir precizēts, ka grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku.
(201)
Banka veiksmīgi integrēja Cypriot Transferred Activities. Kā noteikts 7.6. iedaļā, ņemot vērā Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banku var uzskatīt par dzīvotspējīgu struktūru. Tāpēc Cypriot Transferred Activities nodošana Bankai ļauj atjaunot pirmās minētās struktūras ilgtermiņa dzīvotspēju.
6.2.4.2. Pašu ieguldījums un sloga sadalījums
(202)
Attiecībā uz triju Kipras banku akcionāru ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā Komisija norāda, ka trīs Kipras bankas pārdeva Cypriot Transferred Activities nevis par to bilances vērtību, bet gan par vērtību, kas koriģēta atbilstoši PIMCO ziņojumam. Turklāt pat pēc vērtības koriģēšanas trīs Kipras bankas nodeva Bankai vairāk aktīvu nekā saistību. Tāpēc tika sasniegts pietiekams sloga sadalījums starp akcionāriem, jo Cypriot Transferred Activities vērtības zudumu sedza tā pārdevēji.
6.2.4.3. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(203)
Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā ir noteikts, ka, “lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Komisija vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko (..) saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. (..) Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka.”
(204)
Kā aprakstīts 196. apsvērumā, atbalsta summa atbilst aptuveni 3 % no Cypriot Transferred Activities RSA. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētā summa ir salīdzinoši maza, ņemot vērā, ka tā ir ļāvusi pārdot Cypriot Transferred Activities un, kā paskaidrots 190. apsvērumā, ir nodrošinājusi finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.
(205)
Pēc Cypriot Transferred Activities pārdošanas Grieķijas filiāles vairs nepastāvēja kā atsevišķi konkurenti, jo tās bija pilnībā integrētas Bankā.
(206)
Komisija secina, ka, ņemot vērā salīdzinoši mazo atbalsta summu, kas piešķirta Cypriot Transferred Activities, un to, ka minētās struktūras daļas vairs nepastāvēs kā atsevišķi konkurenti, nevajadzīgu konkurences izkropļojumu nav.
6.2.4.4. Secinājums par atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam
(207)
Pamatojoties uz 199.-206. apsvērumā veikto analīzi, tiek secināts, ka Cypriot Transferred Activities pārdošana un integrācija Bankā nodrošina tā ilgtermiņa dzīvotspēju, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nav nevajadzīgu konkurences izkropļojumu, atbilstīgi Pārstrukturēšanas paziņojumam.
(208)
Tāpēc HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu.
7. BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
7.1. ATBALSTA ESĪBA UN SUMMA
(209)
Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
7.1.1. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai
7.1.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (pasākums L1)
(210)
Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās termiņa pagarināšanu (95) jau ir konstatējusi, ka atbilstoši minētajai shēmai piešķirtais likviditātes atbalsts ir atbalsts. Banka 2011. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardu apmērā. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts garantēto obligāciju un valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija attiecīgi EUR 9,9 miljardi un EUR 1 024 miljoni (96). Arī nākotnes likviditātes atbalsts, kas tiks piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, būs atbalsts.
7.1.1.2. Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (pasākums A)
(211)
Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau ir konstatējusi, ka rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirams atbilstoši tās rekapitalizācijas pasākumam, ir atbalsts. Banka ir saņēmusi finansējumu EUR 750 miljonu apmērā priekšrocību akciju veidā, kas ir 2,1 % no tās RSA (97).
7.1.2. Atbalsta esība valsts garantētajā ĀLP (pasākums L2)
(212)
Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu nodrošināšana finanšu iestādēm nav atbalsts, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošinājumu, finanšu iestādei piemēroto procentu likmi un valsts sniegtas pretgarantijas neesamību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst minētajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tāpēc, ka tā ir valsts garantēta un piešķirta saistībā ar citiem atbalsta pasākumiem, nevar secināt, ka valsts garantētā ĀLP nav valsts atbalsts.
(213)
Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmām kārtām, tā kā pasākums ietver valsts atbalstu par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Attiecīgais pasākums tātad ir saistīts ar valsts līdzekļiem. ĀLP ļauj bankām iegūt finansējumu laikā, kad tām nav piekļuves starpbanku finansēšanas tirgum un parastajām Eurosistēmas refinansēšanas darbībām. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā valsts garantēto ĀLP piešķir tikai banku nozarē, konkrētais pasākums ir selektīvs. Tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un izvairīties no tās saistību neizpildes un vajadzības pamest tirgu, tā kropļo konkurenci. Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai piešķirtās priekšrocības iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(214)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts garantētā ĀLP (pasākums L2) ir valsts atbalsts. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 31,4 miljardi. Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā tā minētā gada beigās bija tikai EUR 750 miljoni.
7.1.3. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību
7.1.3.1. Pirmā pārejas rekapitalizācija (pasākums B1)
(215)
Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 5.1. iedaļā Komisija jau ir secinājusi, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtais kapitāls bija EUR 4,7 miljardi.
7.1.3.2. Otrā pārejas rekapitalizācija (pasākums B2)
(216)
Pasākums B2 tika īstenots ar HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 65. apsvērumā, ir saistīti ar valsts līdzekļiem.
(217)
Attiecībā uz priekšrocību esību jānorāda, ka pasākums B2 palielināja Bankas kapitāla attiecību līdz līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un piekļūt Eurosistēmas finansējumam. Turklāt pasākuma B2 atlīdzību veidoja uzkrātie procenti par EFSI obligācijām un papildu maksa 1 % apmērā. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tāpēc pasākums B2 piešķīra Bankai priekšrocības no valsts līdzekļiem. Tā kā pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs.
(218)
Pasākuma B2 rezultātā Bankas stāvoklis tika nostiprināts, jo Bankai tika nodrošināti nepieciešamie finanšu līdzekļi, lai tā turpinātu izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka aktīvi darbojas banku tirgos citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B2 iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(219)
Komisija uzskata, ka pasākums B2 ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtais kapitāls bija EUR 1 553 miljoni.
7.1.3.3. Saistību dokuments (pasākums B3)
(220)
Ar pasākumu B3 HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai nepieciešamo papildu kapitālu līdz summai, ko prasīja Grieķijas Banka 2012. gada spriedzes testa ietvaros. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tāpēc minētajā dokumentā ir paredzētas saistības piešķirt valsts līdzekļus. Apstākļi, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, ir precīzi noteikti un ierobežoti ar tiesību aktiem. Attiecīgi minēto valsts līdzekļu izmantošana ir piedēvējama valstij. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu līdz summai EUR 1 082 miljonu apmērā.
(221)
Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī veicināja privātā kapitāla piesaisti no tirgus, jo ieguldītāji tika pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu no kapitāla tirgū, to nodrošinās HFSF. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības, pirms ir zināmi rekapitalizācijas nosacījumi un laikā, kad Bankai nebija piekļuves kapitāla tirgiem. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā.
(222)
Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B3 arī var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci.
(223)
Tāpēc pasākums B3 ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu.
7.1.3.4. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, lai segtu 2013. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4)
(224)
HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras mērķis ir segt 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4), izpaužas kā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) finansējuma daļēja konvertēšana pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā EUR 5 891 miljona apmērā parastajās akcijās. Tā kā pasākums B4 ir jau piešķirta atbalsta daļēja konvertēšana, tas tik un tā ir saistīts ar valsts līdzekļiem, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr, sasniedzot konkrētu atbalsta nominālo summu, tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo tā ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija, kā tas ir pasākumu B1 un B2 gadījumā.
(225)
Komisija norāda, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija norāda, piemēram, ka atbalsts sniedza Bankai iespēju darboties citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu izraisījusi tās darbību izbeigšanu ārvalstīs, tās likvidējot vai pārdodot. Turklāt Grieķijā darbojās dažas bankas no citām dalībvalstīm. Tādējādi attiecīgais pasākums kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums B4 ir valsts atbalsts.
7.1.3.5. Secinājums par pasākumiem B1, B2, B3 un B4
(226)
Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā valsts atbalsta summa ir EUR 7 335 miljoni. Kā norādīts 7.1.3.3. iedaļā, tā kā Banka 2013. gada pavasara rekapitalizācijā piesaistīja privāto kapitālu EUR 1 444 miljonu apmērā, tikai daļa no pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) tika konvertēta pastāvīgā rekapitalizācijā (pasākums B4). Papildu kapitāls EUR 1 082 miljonu apmērā (pasākums B3), ko HFSF apņēmās nodrošināt, nebija nepieciešams un tāpēc netika izmaksāts. Tāpēc izmaksātais valsts atbalsts bija tikai pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas summa, proti, EUR 6 253 miljoni, un daļa no minētā atbalsta tika atmaksāta sešos mēnešos 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (pasākuma B4) laikā, jo privātā līdzdalība pārsniedza saistību summu.
(227)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā ir norādīts, ka papildus absolūtajai atbalsta summai Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem”. Pasākumi B1, B2 un B3 tika piešķirti viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā pēc secīgiem iegādes darījumiem Bankas RSA būtiski palielinājās. Tāpēc rodas jautājums par to, kāds RSA līmenis būtu jāizmanto, un jo īpaši par to, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, kā atsauci izmantojot RSA minētā laikposma sākumā vai RSA minētā laikposma beigās. Pasākumu B1, B2 un B3 mērķis ir segt kapitāla vajadzības, ko Grieķijas Banka noteica 2012. gada martā (2012. gada spriedzes testā). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuru segšanai bija paredzēti minētie pasākumi, jau pastāvēja 2012. gada martā. Tāpēc Komisija secina, ka pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā atbalsta summa būtu jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Jāatgādina arī, ka pēc 2012. gada marta līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai Grieķijas Banka neņēma vērā iegādes darījumus, ko veica Grieķijas bankas, lai koriģētu savas kapitāla vajadzības augšupēji vai lejupēji. Šis aspekts vēl jo vairāk apliecina, ka pasākumi B1, B2 un B3 bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā.
(228)
Bankai piešķirtais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un HFSF saistību (pasākums B3) summu, t. i., EUR 7 335 miljoniem jeb 21,5 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.
(229)
Bankai izmaksātais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) summu, t. i., EUR 6 253 miljoniem jeb 18,4 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.
(230)
Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privātu kapitālu, HFSF galīgā iepludinātā summa Bankā parasto akciju veidā bija EUR 5 891 miljons, kas ir 17,3 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.
7.1.4. Secinājums par Bankas saņemtā atbalsta esību un tā kopējo summu
(231)
Pasākumi A, B1, B2, B3, B4, L1 un L2 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Informācija par minētajiem pasākumiem ir apkopota 11. tabulā.
11. tabula
Pārskats par Bankas saņemto kopējo atbalstu
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Atbalsta summa
Atbalsts/RSA
A
Priekšrocību akcijas
Kapitāla atbalsts
EUR 750 miljoni
2,1 %
B1
B2
B3
Pirmā pārejas rekapitalizācija
Otrā pārejas rekapitalizācija
Saistību dokuments
Kapitāla atbalsts
EUR 4 700 miljoni
EUR 1 553 miljoni
EUR 1 082 miljoni
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts A + B1 + B2 + B3
EUR 8 085 miljoni
23,7 %
Kopējais Bankai izmaksātais atbalsts A + B1 + B2
EUR 7 003 miljoni
21,6 %
B4
Rekapitalizācija
Kapitāla atbalsts
EUR 5 891 miljons
17,3 %
Kopējais Bankai izmaksātais valsts kapitāla atbalsts, atskaitot sešos mēnešos atmaksāto atbalstu
EUR 6 641 miljons
19,4 %
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Nominālā atbalsta summa
L1
Likviditātes atbalsts
Garantija
Obligāciju aizņēmums
Garantijas: EUR 9,9 miljardi
Obligāciju aizņēmumi: EUR 1,3 miljardi
L2
Valsts garantētā ĀLP
Finansējums un garantija
EUR 31,4 miljardi
Bankai piešķirtais kopējais likviditātes atbalsts
EUR 42,6 miljardi
7.2. JURIDISKAIS PAMATS SADERĪGUMA NOVĒRTĒŠANAI
(232)
Kā secināts 183. apsvērumā, par juridisko pamatu atbalsta pasākumu izvērtēšanai būtu jāizmanto Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (98).
(233)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.
(234)
Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu.
(235)
Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši - vajadzība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu atbalsta saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.
(236)
Minētais satvars tika papildināts ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots vai kuri piešķirti bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija.
7.2.1. Juridiskais pamats Bankai piešķirtā likviditātes atbalsta (pasākums L1) saderīguma novērtēšanai
(237)
Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts, pieņemot secīgus lēmumus, ar kuriem pasākumi tika atļauti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai un tās grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (99). Jebkāds turpmāks likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir atbilstoši Komisijas pienācīgi apstiprinātai shēmai. Komisijai būs jāapstiprina šāda atbalsta nosacījumi pirms tā piešķiršanas, un tāpēc nav vajadzības minētos nosacījumus izvērtēt plašāk šajā lēmumā.
7.2.2. Juridiskais pamats priekšrocību akciju (pasākums A) saderīguma novērtēšanai
(238)
Rekapitalizācijas finansējums 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (pasākums A) tika piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam, kas tika apstiprināts 2008. gadā saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu. Tāpēc nav vajadzības to novērtēt atkārtoti atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojumam, bet tas ir jānovērtē tikai atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam.
7.2.3. Juridiskais pamats valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīguma novērtēšanai
(239)
Valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīgums vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Uz jebkuru valsts garantēto ĀLP, kas piešķirta bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija, attiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums.
7.2.4. Juridiskais pamats HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīguma novērtēšanai
(240)
HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par pasākuma B1 saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā minētie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, uz tiem neattiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums. HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums būtu arī jānovērtē, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.3. PASĀKUMA L2 ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAZIŅOJUMAM PAR TERMIŅA PAGARINĀJUMU
(241)
Lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem saderīguma kritērijiem: piemērotība, nepieciešamība un samērīgums.
(242)
Tā kā Grieķijas bankas bija izstumtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnīgi atkarīgas no centrālo banku finansējuma, kā norādīts 37. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu summu, izmantojot standarta refinansēšanas darbības, tā paļāvās uz valsts garantēto ĀLP, lai sasniegtu pietiekamu likviditāti; tādējādi tika novērsta tās saistību neizpilde. Komisija uzskata pasākumu L2 par piemērotu mehānismu tādu nopietnu traucējumu novēršanai, kādus būtu radījusi Bankas saistību neizpilde.
(243)
Tā kā valsts garantētā ĀLP ir saistīta ar salīdzinoši lielām finansējuma izmaksām Bankai, tai ir pietiekams stimuls izvairīties no paļaušanās uz minēto finansējuma avotu savu darbību attīstīšanai. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par […] BP augstāka nekā tā, ko piemēro standarta refinansēšanas darbībās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāmaksā valstij garantijas maksa […] BP apmērā. Tā rezultātā valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas ir daudz lielākas nekā ECB refinansēšanas normālās izmaksas. Jo īpaši starpība starp pirmajām un pēdējām minētajām izmaksām ir lielāka nekā garantijas maksa, kas paredzēta 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu. Tādējādi valsts prasīto kopējo atlīdzību var uzskatīt par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās cieši uzrauga minētās palīdzības izlietojumu un nodrošina, ka palīdzība ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. Tāpēc pasākums L2 nerada Bankai lieku likviditāti, ko varētu izmantot, lai finansētu konkurenci kropļojošas darbības. Tas ir ierobežots līdz minimālajai nepieciešamajai summai.
(244)
Šāda rūpīga uzraudzība attiecībā uz valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārliecināšanās, vai tās izmantošana ir ierobežota līdz minimumam, arī nodrošina, ka minētā likviditāte ir samērīga un nerada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos pārstrukturēšanas plānu, mazinot tās paļāvību uz centrālo banku finansējumu, un ka Banka arī ievēros rīcības ierobežojumus, kas analizēti 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka paļaušanās uz likviditātes atbalstu beigsies, tiklīdz tas būs iespējams, un ka šāds atbalsts ir samērīgs.
(245)
Tāpēc pasākums L2 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nav paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, pasākums L2 atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam.
7.4. PASĀKUMU B1, B2, B3 UN B4 ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAZIŅOJUMAM PAR TERMIŅA PAGARINĀJUMU UN 2013. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM
(246)
Kā norādīts 241. apsvērumā un atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem (100): piemērotība, nepieciešamība un samērīgums.
(247)
Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai.
7.4.1. Pasākumu piemērotība
(248)
Komisija uzskata HFSF īstenotos rekapitalizācijas pasākumus (pasākumi B1, B2, B3 un B4) par piemērotiem, jo tie ļauj Bankai izpildīt prasības attiecībā uz kapitālu. Bez HFSF rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas Banka nebūtu varējusi darboties un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas darbībām.
(249)
Šajā saistībā Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus norādīja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā gan aizdevumu izsniegšanas, gan noguldījumu pieņemšanas ziņā. Tāpēc Banka ir sistēmiski svarīga Grieķijai. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde būtu radījusi nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā. Tobrīd dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības piekļūt finansējumam. Šāds finansējuma trūkums ierobežoja to spēju piešķirt aizdevumus Grieķijas tautsaimniecībai. Šādos apstākļos Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi traucējumus tautsaimniecībā. Turklāt pasākumi B1, B2, B3 un B4 izvērtās par ļoti plašiem pasākumiem PSI programmas - īpaši ārkārtēja un neparedzama notikuma - dēļ, nevis Bankas pieļautu pārvaldības kļūdu vai pārmērīga riska uzņemšanās dēļ. Tāpēc pasākumi ir galvenokārt paredzēti, lai novērstu PSI programmas radītās sekas un veicinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.
(250)
Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par to, vai ir nekavējoties veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzēs atbalstu. Kā norādīts šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā, Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākas darbības saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā aprakstīts 115., 116. un 117. apsvērumā, Banka ir arī būtiski pārstrukturējusi savas darbības un ir jau īstenojusi daudzus izmaksu samazināšanas pasākumus. Tāpēc Komisijas šaubas ir kliedētas.
(251)
Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē vai ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, bet akciju kontrolpakete piederētu valstij. Šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā aprakstītās saistības nodrošina, ka Bankas kredītoperācijas tiks vadītas komerciāli un ka tās ikdienas komercdarbība būs aizsargāta no valsts iejaukšanās. Arī attiecību regulējums, kas saskaņots starp HFSF un Banku, nodrošina valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību gadījumā, ja Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku.
(252)
Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nodrošina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Ir veiktas būtiskas darbības, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka neatbilstoša pārvaldība neapdraud Bankas darbības. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir piemēroti.
7.4.2. Nepieciešamība - atbalsta ierobežošana līdz minimumam
(253)
Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai.
(254)
Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja 2012. gada spriedzes testa ietvaros tā, lai nodrošinātu, ka Bankas pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecība ir virs konkrēta līmeņa laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam, kā norādīts 3. tabulā. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nenodrošina Bankai lieku kapitālu. Kā paskaidrots 250. apsvērumā, ir veiktas darbības, lai mazinātu risku, ka Bankai nākotnē varētu būt vajadzīgs papildu atbalsts.
(255)
Attiecībā uz pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma (pasākumi B1 un B2) atlīdzību Komisija atgādina, ka tas tika piešķirts attiecīgi 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un samaksāts natūrā EFSI obligāciju veidā. HFSF kā atlīdzību laikposmā no EFSI obligāciju izmaksas dienas līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas dienai ir saņēmis uzkrātos procentus par EFSI obligācijām un papildu maksu 1 % apmērā (101). Kā uzsvērts Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7-9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr laikposms, kurā šī atlīdzība bija maza, bija tikai viens gads attiecībā uz pasākumu B1 un pieci mēneši attiecībā uz pasākumu B2 (tas ir, līdz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai standarta rekapitalizācijas finansējumā parasto akciju veidā, proti, līdz pasākuma B4 piemērošanai). Lai gan pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija neizraisīja esošo akcionāru līdzdalības vājināšanos, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma daļēja konvertēšana, būtiski vājināja esošo akcionāru līdzdalību, jo to akciju īpatsvars Bankas pašu kapitālā samazinājās līdz 2,3 %. Sarežģītā situācija, kas dominēja kopš dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, tad izbeidzās. Tāpēc šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas.
(256)
Otrkārt, ņemot vērā Bankas grūtību netipisko cēloni, jo zaudējumus izraisīja pārsvarā parāda dzēšana par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas nodrošina ievērojamas priekšrocības valstij, proti, parāda samazinājumu) un valsts tautsaimniecības ieilgušās lejupslīdes sekas, Komisija var pieņemt šādu īslaicīgu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību (102).
(257)
Attiecībā uz pasākumu B3 - tās bija saistības nodrošināt kapitālu turpmāka kapitāla palielinājuma ietvaros. Minētās saistības, ko HFSF uzņēmās 2012. gada decembrī, varēja tikt īstenotas kapitāla faktiskās iepludināšanas laikā 2013. gada maijā-jūnijā, proti, tikai piecus mēnešus pēc tam, kad Banka palielināja savu kapitālu. Tā kā Banka piesaistīja privātus ieguldītājus, HFSF nebija vajadzības iepludināt kapitālu, par ko tas bija uzņēmies saistības. Ņemot vērā īso laikposmu, kurā minētās saistības nodrošināt kapitālu bija spēkā, kā arī 256. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šādām saistībām netika maksāta atlīdzība.
(258)
Attiecībā uz pasākumu B4 - atbilstoši 8. punktam 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu kapitāla iepludināšana būtu jāparaksta, nosakot pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta attiecībā uz atgūstamās vērtības samazinājumu, lai radītu valstij pamatotu pārliecību par pienācīgu atlīdzību. Lai gan pasākums B4 nenodrošināja pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta saistībā ar atgūstamās vērtības samazinājumu, faktiski bija neiespējami sasniegt ievērojamu diskonta likmi teorētiskajai cenai bez parakstīšanās tiesībām (103). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitalizācija bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai būtu bijis nepieciešams pilnīgi izstumt esošos akcionārus. Komisija norāda, ka emisijas cena tika noteikta 50 % diskonta apmērā no vidējās tirgus cenas piecdesmit dienu laikposmā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī norāda, ka esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās ir bijusi ievērojama, jo pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas to turējumā bija tikai 2,3 % no Bankas akcijām. Tāpēc lielākas diskonta likmes piemērošana tirgus cenai būtu maz ietekmējusi atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku specifisko situāciju, kas izskaidrota 256. apsvērumā, un to, ka vajadzību pēc atbalsta lielā mērā ir radījusi parāda dzēšana par labu valstij, Komisija uzskata, ka valsts parakstīto akciju emisijas cena bija pietiekami zema.
(259)
HFSF arī izsniedza garantijas un piešķīra vienu garantiju par katru jauno akciju, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF piešķīra minētās garantijas bez atlīdzības. Kā paskaidrots 106. apsvērumā, katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas - ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Norunas cena ir vienāda ar HFSF parakstīšanas cenu, kam pieskaitīta gada un kumulatīvā starpība (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņem par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7-9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā minētās garantijas bija svarīgs panākumu faktors saistībā ar tiesību emisiju un privātā kapitāla ieguldīšanu, ko Banka sāka 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, Komisija uzskata, ka tās ir ļāvušas Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 1 444 miljoniem. Tā kā pirms rekapitalizācijas Bankas kapitāla attiecība patiešām bija zema un tolaik bija liela nenoteiktība, tobrīd pieejamās simulācijas apliecināja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji nebūtu guvuši pietiekamu peļņu un tāpēc nebūtu piedalījušies. Šā lēmuma 249. un 256. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ - tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu īstenotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt dažus privātos ieguldītājus, lai saglabātu dažu banku privātu pārvaldību, un izvairīties no situācijām, kurās visu banku nozari kontrolē HFSF - Komisija var pieņemt šādu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību. Tā var pieņemt šādu atkāpi, pamatojoties arī uz to, ka 2014. gada martā grozītajā HFSF likumā nav paredzēta garantiju korekcija gadījumā, ja tiek palielināts pamatkapitāls bez pirmpirkuma tiesībām, un uz to, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantijas norunas cenu un korekciju var veikt tikai ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas izteiktā apņemšanās prasīt Komisijas apstiprinājumu pirms jebkuras HFSF emitēto garantiju atpirkšanas ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda nākotnē iespējama atpirkšana nesamazinās vēl vairāk HFSF atlīdzību un nepalielinās garantijas turētāju atlīdzību.
(260)
Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību regulējums un automātiska balsstiesību atjaunošana gadījumā, ja pārstrukturēšanas plāns netiek īstenots, nodrošina aizsardzību pret to, ka privāti pārvaldītāji nākotnē uzņemsies pārmērīgu risku. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembrī notikusī atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo tās parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tāpēc tā secina, ka pasākums B4 bija nepieciešams.
(261)
Visbeidzot, pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir nepieciešami kā glābšanas atbalsts - gan no atbalsta summas, gan veida viedokļa.
7.4.3. Samērīgums - pasākumi, kas ierobežo plašāku negatīvu ietekmi
(262)
Banka ir saņēmusi ļoti lielu valsts atbalsta summu, tāpēc šāda situācija var izraisīt nopietnus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt plašāku negatīvu ietekmi. Grieķijas saistības jo īpaši paredz, ka Bankas komercdarbība tiks turpināta, kā paskaidrots 136. un 137. apsvērumā. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ievērot iegādes aizliegumu un atsavināt vairākas darbības, kā aprakstīts 138, 139. un 143. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi ir sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā.
(263)
Bankā ir iecelts pārraudzības pilnvarnieks, lai uzraudzītu, vai tiek pareizi īstenotas saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi tiks novērstas jebkādas nelabvēlīgas izmaiņas Bankas komercdarbības praksē un attiecīgi tiks samazināta iespējama plašāka negatīva ietekme.
(264)
Visbeidzot, 2014. gada 25. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns, visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Tas ir izvērtēts 7.6. iedaļā.
(265)
Jāsecina, ka šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas. Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu.
7.4.4. Secinājums par HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu
(266)
Tiek secināts, ka HFSF īstenotie rekapitalizācijas pasākumi (pasākumi B1, B2, B3 un B4) ir piemēroti, nepieciešami un samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu.
7.5. ATE TRANSFERRED ACTIVITIES, GENIKI, CYPRIOT TRANSFERRED ACTIVITIES UN MBG IEGĀDES ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM
(267)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka uzņēmumu iegādi, ko veic atbalstu saņēmušas bankas, nevar finansēt no valsts atbalsta, izņemot, ja tas ir būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankas nedrīkstētu izmantot valsts atbalstu konkurējošu uzņēmumu iegādei, ja vien iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Turklāt iegāde var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi ir saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.5.1. ATE Transferred Activities iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.1.1. ATE Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(268)
ATE Transferred Activities iegāde nodrošināja Bankai lielu noguldījumu pieplūdumu ar daudz mazāku neto aizdevumu summu (104). Tādējādi minētā iegāde ievērojami samazināja ļoti augsto Bankas aizdevumu attiecību pret noguldījumiem.
(269)
Turklāt iegāde ir radījusi būtiskas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu un informācijas tehnoloģiju integrēšanu, kā arī finansējuma sinerģijas un ieņēmumu sinerģijas.
(270)
Tāpēc iegādei ir ļoti pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
7.5.1.2. ATE Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu
(271)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.
(272)
Noteiktā atlīdzība, kas Bankai bija jāmaksā par ATE Transferred Activities iegādi, bija 0,6 % no nodoto noguldījumu vērtības jeb aptuveni EUR 95 miljoni. Tā bija vienāda ar 0,02 % no Bankas kopējās aktīvu vērtības iegādes dienā. Tāpēc minēto summu var uzskatīt par mazu, bet ne niecīgu.
(273)
ATE Transferred Activities iegāde būtiski uzlaboja ļoti saspringto Bankas likviditātes pozīciju un arī dzīvotspēju. Komisija atgādina, ka […]. Tāpēc iegādi un tās zemo pirkuma cenu var uzskatīt par būtisku Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai un uz to attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā paredzētais atbrīvojums.
7.5.1.3. ATE Transferred Activities iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci
(274)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā ir arī noteikts, ka iegādi var atļaut, ja tā ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt godīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences nosacījumi attiecīgajā tirgū.
(275)
Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja ATE atsevišķi par dzīvotspējīgu. Turklāt Grieķijas Banka analizēja dažādas alternatīvas attiecībā uz ATE (piem., likvidācija) un secināja, ka visizdevīgākā iespēja ir ATE Transferred Activities pārdošana, jo tā mazinātu izpildes risku un samazinātu izmaksas Grieķijai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(276)
Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza piedāvājumu par ATE Transferred Activities iegādi.
(277)
Visbeidzot, tā kā ATE Transferred Activities iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (105), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.
(278)
Tāpēc ATE Transferred Activities iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai.
7.5.1.4. Secinājums par ATE Transferred Activities iegādi
(279)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un ATE Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.5.2. Geniki iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.2.1. Geniki iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(280)
No darbības rentabilitātes viedokļa Geniki iegāde veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, divu banku apvienošana vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū radīs sinerģijas, piemēram, izmaksu ietaupījumus, ko var panākt, samazinot darbinieku skaitu un slēdzot filiāles. Banka iegūs Geniki klientus un noguldītājus, tādējādi būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas.
(281)
No likviditātes pozīcijas viedokļa, kā izklāstīts 65. apsvērumā, Geniki bija vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu. Tāpēc iegāde palielināja Bankas likviditāti un palīdzēja Bankai samazināt tās aizdevumu attiecību pret noguldījumiem. Turklāt, pirms Banka iegādājās Geniki, Geniki bija atbilstoši kapitalizēta. Tādējādi iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības.
(282)
Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
7.5.2.2. Geniki iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu
(283)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.
(284)
Tomēr Banka par Geniki iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt Geniki bija atbilstoši kapitalizēta, un Société Générale iepludināja Bankā ievērojamu kapitāla summu, jo tāds bija darījuma nosacījums (106).
(285)
Komisija secina, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), iegāde nerada Bankai papildu vajadzību pēc kapitāla un tāpēc Geniki iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.
7.5.2.3. Geniki iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci
(286)
Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.
(287)
Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja Geniki atsevišķi par dzīvotspējīgu. Geniki radīja lielus zaudējumus Société Générale bankai, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai - ja pārdošana nebūtu iespējama - būtu varējusi apsvērt, kā ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(288)
Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties Geniki. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu atbalstu nesaņēmušo pretendentu.
(289)
Turklāt, tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (107), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.
(290)
Visbeidzot, pirkuma cena bija ļoti zema, tāpēc nevar uzskatīt, ka Banka izlietoja valsts atbalstu iegādes finansēšanai. Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Geniki iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.
7.5.2.4. Secinājums par Geniki iegādi
(291)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Geniki iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.5.3. Cypriot Transferred Activities iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.3.1. Cypriot Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(292)
Cypriot Transferred Activities iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(293)
Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, ietaupot administrācijas un personāla izmaksas un ievērojami uzlabojot noguldījumu izmaksas. Kopš iegādes Banka ir pilnībā pārņēmusi triju Kipras banku darbības Grieķijā, mainījusi triju Kipras banku visu filiāļu zīmolus un ir panākusi labu progresu, racionalizējot tīklu.
(294)
Aizdevumu portfeļi, kas saistīti ar triju Kipras banku darbībām Grieķijā, bija labi nodrošināti ar uzkrājumiem. Patiešām, Banka iegādājās minētos aizdevumus par cenu, kas bija daudz zemāka nekā to nominālās summas, - pirkuma cena tika samazināta, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc tādu aizdevumu zaudējumu risks, kas pārsniedz tos, kuri jau ir ņemti vērā pirkuma cenā, ir ierobežots.
(295)
Banka arī ieguva lielu noguldījumu apjomu - gandrīz tikpat lielu kā iegādātie neto aizdevumi. Tādējādi tika nostiprināta tās likviditātes pozīcija.
(296)
Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
7.5.3.2. Cypriot Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu
(297)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.
(298)
Kā analizēts 7.3. iedaļā, atbalsta mērķis bija segt Cypriot Transferred Activities pircēja kapitāla vajadzības, jo minētās struktūras iegāde nodrošinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Atlīdzība, ko Banka galu galā samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija daudz mazāka nekā iegādātā portfeļa bilances vērtība. Tā bija mazāka pat par aizdevumu vērtību pēc tam, kad tā bija koriģēta uz leju, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc iegādes cenu varētu uzskatīt par negatīvu. Šādu secinājumu pamato fakts, ka Banka, iegādājoties Cypriot Transferred Activities, iegrāmatoja lielu negatīvu materiālo vērtību, kas palielināja tās kapitālu.
(299)
Tomēr, ja būtu jāuzskata, ka Banka samaksāja pozitīvu cenu, Komisija norāda, ka HFSF bija uzņēmies pret pircēju saistības nodrošināt, ka tas iepludinās pirkuma cenu kapitālā, jo tāds bija iegādes nosacījums. HFSF izpildīja minētās saistības 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros. Šāda kapitāla iepludināšana ir atbalsts Cypriot Transferred Activities, nevis Bankai, kā paskaidrots 6.2.1. iedaļā. Tāpēc iegāde neradīja Bankai vajadzību pēc papildu valsts atbalsta.
(300)
Tiek secināts, ka netipisko nosacījumu dēļ (zema pirkuma cena un HFSF saistības kapitāla palielinājuma ietvaros iepludināt pirkuma cenu), Cypriot Transferred Activities iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.
7.5.3.3. Cypriot Transferred Activities iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci
(301)
Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.
(302)
Kipras banku Grieķijas darbību pārdošanas mērķis bija nosargāt Grieķijas banku sistēmas stabilitāti un nodrošināt, ka Kipras bankas var pārdot minētos uzņēmumus, pirms tiem zūd jebkāda vērtība. Tāpēc darījumu var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(303)
Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju Kipras banku iegādi. Pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs.
(304)
Visbeidzot, tā kā minēto iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (108), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.
(305)
Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Cypriot Transferred Activities iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.
7.5.3.4. Secinājums par Cypriot Transferred Activities iegādi
(306)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Cypriot Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.5.4. MBG iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.4.1. MBG iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(307)
Pilnībā rekapitalizētās MBG bankas iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(308)
Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu, kā arī noguldījumu izmaksu samazināšanu un ieņēmumu sinerģijas. Pa šo laiku Banka ir pilnībā integrējusi MBG.
(309)
Turklāt, tā kā MBG bija atbilstoši rekapitalizēta, pirms to iegādājās Banka, un Banka bija samaksājusi pirkuma cenu EUR 1 miljons, iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības. Turklāt darījuma ietvaros pārdevējs uzņēmās saistības iepludināt Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā. Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras laikā BCP iepludināja Bankā EUR 400 miljonus.
(310)
Tiek secināts, ka iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un ka MBG iegādes cena bija tik zema, ka tas neliedza atbalstu ierobežot līdz nepieciešamajam minimumam.
7.5.4.2. MBG iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu
(311)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.
(312)
Tomēr Banka par MBG iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt BCP bija atbilstoši kapitalizējusi MBG un iepludināja Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā, jo tāds bija darījuma nosacījums (109).
(313)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), MBG iegāde nerada Bankai papildu kapitāla vajadzības un tāpēc MBG iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībai samazināt atbalstu līdz minimumam.
7.5.4.3. MBG iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci
(314)
Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.
(315)
Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja MBG atsevišķi par dzīvotspējīgu. MBG radīja lielus zaudējumu BCP, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai - ja pārdošana nebūtu iespējama - būtu varējusi apsvērt iespēju ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. MBG pārdošana arī bija daļa no BCP pārstrukturēšanas plāna (110). Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(316)
Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties MBG.
(317)
Ņemot vērā minēto, var secināt, ka uz MBG iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.
7.5.4.4. Secinājums par MBG iegādi
(318)
Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un MBG iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.6. PASĀKUMU A, B1, B2, B3 UN B4 ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM
7.6.1. Grūtību cēloņi un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(319)
Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības Bankai rada galvenokārt Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz pirmo minēto faktoru jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem un tai galu galā bija jāveic sarunas par līgumu ar tās vietējiem un starptautiskajiem kreditoriem - PSI programmu -, kā rezultātā pret valsti spēkā uzturēto prasījumu skaits samazinājās par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Valsts atpirka minētās jaunās GVO no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija noteikta 30,2-40,1 % apmērā no to nominālvērtības, tādējādi radot vēl lielākus zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus ietekmei uz Bankas kapitāla pozīciju, ko radīja PSI programma un parāda atpirkšana, Banka arī piedzīvoja apjomīgu noguldījumu aizplūšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, jo pastāvēja risks, ka Grieķija varētu izstāties to eurozonas nelīdzsvarotā valsts parāda un ekonomikas lejupslīdes dēļ.
(320)
Bankai piešķirtais atbalsts, proti, pasākumu B1, B2, B3 un B4 summa jeb EUR 7 335 miljoni, ir lielāks nekā zaudējumu summa, kas reģistrēta pēc PSI programmas (EUR 5 911 miljoni).
(321)
Liela daļa kapitāla vajadzību izriet no tā, ka finanšu iestāde ir pakļauta savas valsts obligāciju standarta riskam. Šis fakts ir norādīts arī Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 63. un 74. apsvērumā. Tāpēc Bankai ir mazāka vajadzība savā pārstrukturēšanas plānā pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem, nekā tas ir attiecībā uz citām atbalstītām finanšu iestādēm, kuras uzkrājušas pārmērīgus riskus. Tāpēc, tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk kropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli “jāmīkstina”. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir parāda dzēšana par labu valstij, valsts atlīdzība, rekapitalizējot bankas, var būt zemāka. Tomēr Komisija norāda, ka Bankas pakļautība Grieķijas valsts obligāciju riskam bija lielāka nekā pārējām lielajām Grieķijas bankām (111). Tāpēc ne visi GVO zaudējumi var būt saistāmi ar finanšu iestādes pakļautību savas valsts obligāciju standarta riskam.
(322)
Otrs Bankas zaudējumu cēlonis ir zaudējumi no tās aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un sabiedrībām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus galvenokārt izraisa ārkārtīgi dziļā un ieilgusī ekonomikas lejupslīde un IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecu gadu laikā, nevis Bankas riskantā aizdevumu piešķiršanas prakse. Tādējādi atbalsts, kas piešķirts, lai segtu šādus zaudējumus, nerada bezrūpīgas rīcības risku, kā tas ir tad, ja atbalsts pasargā banku no iepriekšējas riskantas prakses sekām. Tāpēc atbalsts ir mazāk kropļojošs (112).
(323)
Tomēr daļu no Bankas kapitāla vajadzībām un aizdevumu zaudējumiem rada daži starptautiski meitasuzņēmumi. Spriedzes testi, kas veikti 2012. gadā, lai noskaidrotu Bankas kapitāla vajadzības, apliecināja, ka prognozētie kredītzaudējumi no ārvalstu aizdevumiem ir EUR 1 314 miljoni pamatscenārija gadījumā un EUR 1 624 miljoni nelabvēlīgā scenārija gadījumā. Vairāki minētie ārvalstu uzņēmumi pēdējos gados darbojās ar zaudējumiem. Starptautisko darbību radītie zaudējumi 2012. gadā bija EUR 244 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas (113). Ārvalstu aktīvi arī vājināja likviditāti.
(324)
Tāpēc var secināt, ka uz ievērojamu daļu zaudējumu un uz vajadzību pēc atbalsta attiecas 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punkts, kas ļauj Komisijai “mīkstināt” tās prasības. Tāpat vajadzību pēc atbalsta daļēji rada ļoti dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā, nevis riskanta aizdevumu piešķiršanas prakse. Šāds atbalsts nerada bezrūpīgas rīcības risku un tāpēc ir mazāk kropļojošs.
(325)
Visbeidzot, vajadzību pēc atbalsta daļēji rada Bankas riska uzņemšanās attiecībā uz tās lielo valsts parāda daļu un tās ārvalstu meitasuzņēmumiem.
7.6.2. Dzīvotspēja
(326)
Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina, ka attiecīgā finanšu iestāde spēj atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir definēts kā laikposms no šā lēmuma pieņemšanas dienas līdz 2018. gada 31. decembrim.
(327)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un plašu pārstrukturēšanas plānu, kurā sniegta sīki izstrādāta informācija par Bankas darbības modeli. Minētajā plānā ir arī noteikti Bankas grūtību cēloņi, kā arī pasākumi, kas veikti, lai atrisinātu visas tās problēmas, kas saistītas ar dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plānā jo īpaši ir aprakstīta stratēģija, kas izvēlēta, lai saglabātu Bankas darbības efektivitāti, mazinātu tās augsto INA īpatsvaru un uzlabotu likviditāti un kapitāla pozīciju, kā arī risinātu problēmas saistībā ar tās ārvalstu uzņēmumiem, kas pēdējos gados finansējuma un kapitāla jautājumos paļāvušies uz savu mātesuzņēmumu.
7.6.2.1. Grieķijas banku darbības
(328)
Attiecībā uz likviditāti (114) un Bankas paļaušanos uz Eurosistēmas finansējumu pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta ierobežota bilances uzlabošanās Grieķijā, savukārt noguldījumu bāzei būtu atkal jāpalielinās. Paļaušanās uz valsts garantēto ĀLP, kas jau ir mazinājusies, mazināsies arī turpmāk - arī tas palīdzēs Bankai samazināt tās finansējuma izmaksas.
(329)
Šā lēmuma 137. apsvērumā minētā aizdevumu attiecība pret noguldījumiem nodrošina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Bankas bilances struktūra būs ilgtspējīga. Arī vērtspapīru un citu tādu darbību pārdošana, kas nav pamatdarbības, nostiprinās Bankas likviditātes pozīciju. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes pozīciju, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu atļaut tām nodrošināt likviditāti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam un atbilstoši valsts garantētajai ĀLP.
(330)
Lai samazinātu savas finansējuma izmaksas, Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka turpinās samazināt procentu likmes, ko tā maksā par noguldījumiem Grieķijā, kā aprakstīts 137. apsvērumā. Šāda noguldījumu izmaksu samazinājuma sasniegšana būtiski veicinās Bankas pirmsuzkrājumu rentabilitātes uzlabošanos.
(331)
Kopš krīzes sākuma Banka ir veikusi apjomīgus iegādes darījumus, kas būtiski palielināja tās lielumu un noguldījumu bāzi. Banka veiksmīgi integrēja iegādātos uzņēmumus ļoti īsā laikā. Pašlaik Banka cenšas īstenot visas sinerģijas, kas ir iespējamas pēc minētajiem pārņemšanas darījumiem. Tā ir sākusi racionalizēt savu komerctīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (115). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas Grieķijā būs samazinājušās vēl par […] % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Lai sasniegtu minēto mērķi, Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka līdz 2017. gada 31. decembrim Banka samazinās savu filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā attiecīgi līdz […] un […], ar maksimālajām kopējām izmaksām Grieķijā EUR […] miljardi. Paredzamā izmaksu attiecība pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka nekā […] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.
(332)
Vēl viena svarīga joma ir INA apstrāde, jo uz 2013. gada 31. decembri to īpatsvars bija 36 % no Bankas portfeļa (116). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (ierobežojumus, nodrošinājumu segumu) un koncentrēties uz pamatdarbību, lai līdz minimumam samazinātu zaudējumus. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz tās kredītpolitiku, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu vērtību Bankai katrā kredītprocesa posmā, tostarp aizdevumu pārstrukturēšanā, kā aprakstīts 141. apsvērumā.
7.6.2.2. Korporatīvā pārvaldība
(333)
Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā, ka pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF pieder Bankas akciju kontrolpakete, bet ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt arī dažiem privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder garantijas, un tādējādi tie gūtu pilnas priekšrocības, ja akciju cena pārstrukturēšanas periodā strauji paaugstinātos. Tā kā šāda situācija var izraisīt bezrūpīgas rīcības risku, 2013. gadā Banka un HFSF vienojās par īpašu attiecību regulējumu. Minētā vienošanās pasargā Bankas ikdienas darbību no jebkādas tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīga riska uzņemšanos, organizējot atbilstošas apspriežu procedūras. Banka ir arī apņēmusies cieši uzraudzīt savus riska darījumus ar saistītiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi atzīmē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu.
7.6.2.3. Starptautiskās darbības
(334)
Dažas no Bankas starptautiskajām darbībām iepriekš ir samazinājušas tās kapitālu un likviditāti, kā paskaidrots 323. apsvērumā.
(335)
Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka turpinās koncentrēties uz savu vietējo tirgu. Tā jau ir pārdevusi savu meitasuzņēmumu Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā ir arī sākusi racionalizēt pārējos meitasuzņēmumus, nostiprināt aizdevumu parakstīšanas procesu un mazināt meitasuzņēmumu finansējuma deficītu. Tā plāno arī turpmāk racionalizēt savu tīklu saglabātajos meitasuzņēmumos, kā aprakstīts 130. apsvērumā.
(336)
Tāpēc kopējais ārvalstu aktīvu apjoms nākotnē samazināsies. Pārstrukturēšanas perioda beigās tie veidos […] daļu no Bankas kopējās bilances.
(337)
Tāpēc Komisija uzskata, ka Banka būs pietiekami pārstrukturējusi šādus ārvalstu uzņēmumus un samazinājusi to lielumu, lai izvairītos no papildu kapitāla vajadzību rašanās un likviditātes deficīta nākotnē. Arī šā lēmuma 138. apsvērumā izklāstītās saistības atturēties no lielu kapitāla summu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos palīdz nodrošināt, ka ārvalstu meitasuzņēmumi neapdraud Bankas kapitāla vai likviditātes pozīciju.
7.6.2.4. Secinājums par dzīvotspēju
(338)
Pamatscenārijs, kas aprakstīts 2.4. iedaļā, liecina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs gūt peļņu, kas ļauj tai segt visas izmaksas un gūt atbilstošu kapitāla atdevi, ņemot vērā tās riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla pozīcija saglabāsies apmierinošā līmenī.
(339)
Visbeidzot, Komisija ņem vērā nelabvēlīgo scenāriju, kas aprakstīts Bankas pārstrukturēšanas plānā, kuru iesniegušas Grieķijas iestādes. Minētā scenārija pamatā ir vairāki ar HFSF saskaņoti pieņēmumi. Tajā ir ņemta vērā dziļāka un ilgāka ekonomikas lejupslīde, kā arī lielāka nekustamo īpašumu cenu deflācija. Pārstrukturēšanas plāns pierāda, ka Banka spēj izturēt saprātīgu spriedzi, jo pat nelabvēlīgā scenārija gadījumā Banka pēc pārstrukturēšanas perioda beigām saglabā rentabilitāti un ir pietiekami kapitalizēta.
(340)
Papildu kapitāla summa, kas piesaistīta 2014. gadā, proti, EUR 1 750 miljoni, ir pietiekama, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testā noteikto pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka arī izdarīja 2014. gada maijā (117). […] Komisija atgādina, ka kapitāla vajadzību novērtējumā atbilstoši pamatscenārijam Grieķijas Banka jau ieviesa vairākas korekcijas, kā rezultātā palielinājās aplēstās kapitāla vajadzības salīdzinājumā ar kapitāla vajadzībām, ko Banka bija aplēsusi savā pamatscenārijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Grieķijas Banka kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam ir aplēsusi, pieņemot, ka būs konkrēts spriedzes līmenis. Lai secinātu, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankai jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls to kapitāla vajadzību apmierināšanai, kuras Grieķijas Banka aplēsusi atbilstoši spriedzes scenārijam, jo aplēstais līmenis ir saistīts ar augstu spriedzes līmeni un 2014. gada marta kapitāla piesaiste liecina, ka Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem.
(341)
Pozitīvi ir arī tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus spekulatīvās kategorijas vērtspapīros, jo tas palīdzēs saglabāt tās kapitāla un likviditātes pozīcijas.
(342)
Tāpēc tiek secināts, ka jau īstenotā pārstrukturēšana apvienojumā ar ierosināto papildu pārstrukturēšanu ir pietiekama, lai atjaunotu Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
7.6.3. Pašu ieguldījums un sloga sadalījums
(343)
Kā norādīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā, bankām un to akcionāriem jādod pēc iespējas lielāks ieguldījums banku pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Tādējādi bankām būtu jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem pēc iespējas jāpārņem bankas zaudējumi.
7.6.3.1. Bankas pašu ieguldījums - uzņēmumu atsavināšana un izmaksu samazināšana
(344)
Banka jau ir atsavinājusi mazus ārvalstu uzņēmumus (Amerikas Savienotajās Valstīs) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no sava portfeļa, lai uzlabotu savu kapitāla pietiekamību un likviditātes pozīciju. Pārstrukturēšanās plānā ir paredzēts samazināt tās ārvalstu darbību īpatsvaru, kā aprakstīts 125.-129. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto īpatsvara samazināšanu un uzņēmumu atsavināšanu, pēc saistību īstenošanas, kas attiecas uz aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, Banka būs būtiski samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni […]. Bankas starptautisko aktīvu racionalizācija arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka atbalsts nākotnē atkal būs vajadzīgs. Tādējādi tā palīdz samazināt atbalsta summu līdz minimumam.
(345)
Lai ierobežotu savas kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu savu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai paplašināšanai, kā aprakstīts 138. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās saistības nodrošina, ka Banka neveiks dārgus iegādes darījumus.
(346)
Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā norādīts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās darbinieku skaits tiek samazināts, un algas tiek koriģētas uz leju. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ierobežot atalgojumu Bankas vadītājiem, […].
7.6.3.2. Sloga sadalījums starp vēsturiskajiem akcionāriem un tirgū piesaistītais jaunais kapitāls
(347)
Bankas vēsturiskos akcionārus vājināja tiesību emisija, kas tika pabeigta 2009. gadā (118), un vēlāk arī HFSF rekapitalizācija (pasākums B4) un privātā kapitāla piesaiste 2013. gadā un 2014. gada martā. Piemēram, akciju daļa, kas piederēja Bankas akcionāriem, starp kuriem tolaik bija ieguldītāji, kas iepludināja naudu 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 2,3 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā kopš 2008. gada. Papildus minētajam sloga sadalījumam starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš krīzes sākuma 2008. gadā ir piesaistījusi ievērojamu privātā kapitāla summu, proti, EUR 807 miljonus 2009. gadā, EUR 1 444 miljonus 2013. gadā un EUR 1 750 miljonus 2014. gadā.
7.6.3.3. Sloga sadalījums starp subordinēto parādzīmju turētājiem
(348)
Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētāji ir snieguši ieguldījumu Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Banka ir veikusi vairākus saistību pārvaldības pasākumus, lai radītu kapitālu, kā aprakstīts 134. apsvērumā.
(349)
Neapmaksātajiem instrumentiem piemēro kupona aizliegumu, kas minēts 143. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir nodrošināts atbilstošs sloga sadalījums starp Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētājiem un ka šajā ziņā Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības ir izpildītas.
7.6.3.4. Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu
(350)
Salīdzinājumā ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu pašu ieguldījums un sloga sadalījums, jo īpaši aktīvu pārdošanas un reģistrēto aizdevumu racionalizācijas veidā, ir daudz mazāks, nekā Komisija parasti uzskatītu par pietiekamu. Racionalizācija attiecas tikai uz ārvalstu darbībām, kas ir ierobežota daļa no Bankas vispārējām darbībām (119), un pārstrukturēšana neparedz iegrāmatoto aizdevumu un noguldījumu apjoma samazināšanu Grieķijā, kas - gluži pretēji - pēdējā gada laikā pēc iegādes darījumiem ir krasi palielinājies. Tomēr Komisija ņem vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un jo īpaši to, ka saņemtais atbalsts daļēji atbilst atbrīvojumam, kas noteikts 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punktā, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu. Komisija arī pozitīvi atzīmē to, ka Banka piesaistīja tirgū EUR 1 444 miljonus 2013. gada maijā un EUR 1 750 miljonus 2014. gada martā, […]. Turklāt 2014. gada martā kapitāls tika piesaistīts par tādu cenu par akciju, kas vienāda ar cenu par akciju, par kādu HFSF parakstījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (pasākums B4). Tādējādi augstā emisijas cena ierobežoja HFSF vājināšanos. Banka arī atmaksāja priekšrocību akcijas (pasākums A). Ņemot vērā visus šos aspektus, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti pietiekami pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumi, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam.
7.6.4. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(351)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jābūt ierosinātiem pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai un konkurētspējīgas banku nozares nodrošināšanai. Turklāt šādiem pasākumiem jābūt vērstiem arī uz bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem un jānodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots pretkonkurences darbību finansēšanai.
(352)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā noteikts, ka, vērtējot atbalsta summu un no tā izrietošo konkurences kropļojumu, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta summa gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, kā arī sloga sadalījums un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā ziņā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitāla atbalstu, kas vienāds ar 23,7 % no Bankas RSA (120). Turklāt Banka 2010. gadā ieguva likviditātes garantijas EUR 9,9 miljardu vērtībā un valsts obligāciju aizņēmumus par summu EUR 1,3 miljardi, kas kopā ir gandrīz 25 % no Bankas bilances vērtības. Tāpat Banka arī saņēma valsts garantēto ĀLP. Tāpēc, ņemot vērā lielo atbalsta summu, ir nepieciešami pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā ir liela. ATE Transferred Activities, Geniki, MBG un Cypriot Transferred Activities iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc minēto banku iegādes Bankas noguldījumu tirgus daļa Grieķijā 2013. gada beigās bija 29 %, savukārt tās mājokļa hipotēku, patēriņa aizdevumu un korporatīvo aizdevumu tirgu daļas bija attiecīgi 25 %, 22 % un 35 % (salīdzinājumā ar attiecīgi 10 %, 8 %, 8 % un 14 % 2011. gadā) (121).
(353)
Komisija atgādina, ka Bankas grūtības lielā mērā izraisīja ārēji triecieni, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī ekonomikas lejupslīde, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā tas jau minēts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 74. apsvērumā. Tāpēc nav tik lielas vajadzības pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem. Kā apspriests šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu kropļojošā ietekme ir mazāka, ņemot vērā minētos faktorus, tāpat kā mazāka ir arī vajadzība pēc konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var pieņemt, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielajām tirgus daļām, pārstrukturēšanas plānā nav paredzēta bilances un aizdevumu racionalizācija Grieķijā. Tomēr būtu problemātiski, ja banka, kas vienīgā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām saņem vislielāko atbalstu un kas ir visvairāk augusi, pēdējos gados pārņemot citus uzņēmumus, pārstrukturēšanas periodā turpinātu augt straujāk nekā tirgus, iespējams, izstumjot bankas, kas saņem mazāku atbalstu. Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē saistības nodrošināt, ka Bankas izaugsme nebūs straujāka par tirgus izaugsmi.
(354)
Tomēr Komisija ņem vērā, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ir ļāvušas Bankai turpināt tās darbības ārvalstu tirgos.
(355)
Komisija norāda, ka papildus jau īstenotajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās pārstrukturēt savus ārvalstu aktīvus un samazināt to īpatsvaru līdz 2018. gada 30. jūnijam (122). Turklāt Banka uzņēmās saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tāpēc atbalsts netiks izmantots, lai kropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos.
(356)
Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka neveiks dārgus pārņemšanas darījumus, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, ka atbalsts tiek izmantots tikai, lai atbalstītu Grieķijas banku darbību dzīvotspējas atjaunošanu, nevis, piemēram, lai palielinātu izaugsmi ārvalstu tirgos.
(357)
Saistības samazināt procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā un kas tagad ir pārmērīgi lieli, arī nodrošina to, ka atbalsts netiks izmantots, lai finansētu neilgtspējīgas noguldījumu pieņemšanas stratēģijas, kas kropļo konkurenci Grieķijas tirgū. Līdzīgi arī saistības īstenot stingras pamatnostādnes attiecībā uz likmju noteikšanu jauniem aizdevumiem, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai kropļot konkurenci Grieķijas tirgū ar neatbilstošām klientiem piešķirto aizdevumu likmju noteikšanas stratēģijām.
(358)
Ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aprakstīto īpašo situāciju un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka pastāv pietiekami aizsardzības pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai.
7.6.5. Uzraudzība
(359)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļu jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Kā noteikts Grieķijas paustajās saistībās (123), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, 2018. gada 31. decembrim, pārraudzības pilnvarnieks, ko iecēlusi Banka ar Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs, kā tiek izpildītas saistības, ko Grieķija uzņēmās attiecībā uz darbību pārstrukturēšanu Grieķijā un ārvalstīs un korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi Komisija secina, ka tiek nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība.
7.6.6. Secinājums par pasākumu A, B1, B2, B3 un B4 atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam
(360)
Komisija konstatē, ka pārstrukturēšanas plāns, to vērtējot apvienojumā ar šā lēmuma pielikumā izklāstītajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir atbilstošs attiecībā uz sloga sadalījumu un pašu ieguldījumu, ir piemērots, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, ko rada šajā lēmumā izvērtētie atbalsta pasākumi, un ir samērīgs. Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem.
8. SECINĀJUMS
(361)
Komisija pauž nožēlu, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms to oficiālās paziņošanas. Tomēr minētos pasākumus, kā arī pārējos šajā lēmumā analizētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Šādi pasākumi, ko īstenojusi Grieķija, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:
a)
ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija (pasākums L2);
b)
otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (HFSF) piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2);
c)
saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3);
d)
rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un
e)
rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C).
2. Ņemot vērā 2014. gada 25. jūnijā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Piraeus Bank Group, kurā ietverta Piraeus Bank S.A. un visi tās meitasuzņēmumi un filiāles, kā arī saistības, ko minētajā datumā uzņēmās Grieķija, šāds valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:
a)
Grieķijas īstenotā kapitāla iepludināšana Piraeus Bank S.A. EUR 750 miljonu apmērā 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši rekapitalizācijas shēmai (pasākums A);
b)
ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija kopš 2011. gada jūlija, par summu, kas uz 2012. gada 31. decembri bija EUR 30,4 miljardi (pasākums L2);
c)
pirmā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 4,7 miljardu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada maijā (pasākums B1);
d)
otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2);
e)
saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3);
f)
rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un
g)
rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C).
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 23. jūlijā