PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/200
ze dne 26. ledna 2015,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU, kterým se stanoví seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu podle nařízení (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, pokud jde o Srí Lanku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na článek 33 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ÚVOD
(1)
Nařízením (ES) č. 1005/2008 se zavádí systém Unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“).
(2)
Kapitola VI nařízení (ES) č. 1005/2008 stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, opatření vůči zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících třetích zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících třetích zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření.
(3)
V souladu s článkem 32 nařízení (ES) č. 1005/2008 oznámila Komise rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 (2) osmi třetím zemím, že mohou být Komisí určeny jako nespolupracující země.
(4)
V rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise uvedla informace o základních skutečnostech a faktorech, z nichž toto určení vycházelo.
(5)
Rovněž dne 15. listopadu 2012 Komise v samostatných dopisech oznámila osmi třetím zemím, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země.
(6)
Komise v těchto dopisech zdůraznila, že s cílem zabránit tomu, aby byly dotčené třetí země určeny a navrženy pro formální zařazení jako nespolupracující třetí země podle článků 31 a 33 nařízení (ES) č. 1005/2008, se tyto země vyzývají, aby v úzké spolupráci s Komisí vypracovaly akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(7)
V důsledku toho Komise vyzvala osm dotčených třetích zemí, aby: i) přijaly všechna opatření nezbytná k provedení opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla; ii) hodnotily provádění opatření obsažených v akčních plánech navrhovaných Komisí a iii) každých šest měsíců zasílaly Komisi podrobné zprávy, které hodnotí provádění jednotlivých opatření, co se týká mimo jiné jejich jednotlivé nebo celkové účinnosti při zajišťování systému pro kontrolu rybolovu, který je plně v souladu s příslušnými požadavky.
(8)
Osm dotčených třetích zemí dostalo možnost odpovědět písemně na otázky výslovně uvedené v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, jakož i na další relevantní informace, což jim umožnilo předložit doklady k vyvrácení nebo doplnění skutečností uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 nebo případně přijmout akční plán ke zlepšení stavu a opatření k nápravě této situace. Těmto osmi zemím bylo zaručeno právo požadovat nebo poskytnout dodatečné informace.
(9)
Dne 15. listopadu 2012 zahájila Komise s těmito osmi třetími zeměmi dialog a uvedla, že za dostatečné k tomu, aby se v této záležitosti dosáhlo dohody, považuje rámcově období šesti měsíců.
(10)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené těmito osmi zeměmi v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 byly zváženy a zohledněny. Těchto osm zemí bylo průběžně ústně nebo písemně informováno o stanoviscích Komise.
(11)
Dne 24. března 2014 bylo přijato prováděcí rozhodnutí Rady 2014/170/EU (3). Tři z osmi zemí, jichž se týkalo rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, byly zařazeny na seznam nespolupracujících třetích zemí, neboť - i přes přijetí určitých opatření - stále neplní své povinnosti, které jim jsou uloženy podle mezinárodního práva jako státům vlajky nebo pobřežním státům, pokud jde o přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(12)
Prováděcím rozhodnutím 2014/715/EU (4) určila Komise jako nespolupracující třetí zemi v boji proti rybolovu NNN Srílanskou demokratickou socialistickou republiku (dále jen „Srí Lanka“). V souladu s nařízením (ES) č. 1005/2008 Komise uvedla důvody, pro které se domnívá, že Srí Lanka nesplnila své povinnosti jakožto státu vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu vyplývající z mezinárodního práva a že nepodnikla kroky k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(13)
V souvislosti s prováděním nařízení (ES) č. 1005/2008 coby výsledek šetření a dialogu, které proběhly v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v nařízení (ES) č. 1005/2008, by tedy mělo být přijato toto rozhodnutí Rady, jímž se Srí Lanka zařazuje na seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti rybolovu NNN. Tato šetření a dialog včetně vzájemné korespondence a uskutečněných setkání, jakož i rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a prováděcí rozhodnutí 2014/715/EU, tvoří základ tohoto rozhodnutí. Uvedené postupy a akty se opírají o totožné důvody jako toto rozhodnutí. Z tohoto rozhodnutí, jímž se Srí Lanka zařazuje na seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti rybolovu NNN, by měly vyplynout důsledky uvedené v článku 38 nařízení (ES) č. 1005/2008.
(14)
Po přijetí tohoto rozhodnutí, jímž se Srí Lanka v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1005/2008 zařazuje na seznam nespolupracujících třetích zemí, se prováděcí rozhodnutí 2014/715/EU, kterým se Srí Lanka určuje jako nespolupracující třetí země, stane bezpředmětným.
(15)
Podle čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 Rada na základě rozhodnutí přijatého na návrh Komise kvalifikovanou většinou vyškrtne třetí zemi ze seznamu nespolupracujících třetích zemí, pokud daná země prokáže, že došlo k nápravě situace, jež opodstatňovala její zařazení na seznam. V rozhodnutí o vyškrtnutí ze seznamu se rovněž zohlední, zda dotčené třetí země zařazené na seznam přijaly konkrétní opatření, která mohou vést k trvalému zlepšení situace.
2. POSTUP VŮČI SRÍ LANCE
(16)
Dne 15. listopadu 2012 Komise v souladu s článkem 32 nařízení (ES) č. 1005/2008 uvědomila Srí Lanku, že zvažuje možnost jejího určení jako nespolupracující třetí země, a vyzvala ji, aby v úzké spolupráci s jejími útvary vypracovala akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012. V období od prosince 2012 do června 2014 Srí Lanka vyjádřila své stanovisko prostřednictvím písemných vyjádření a setkala se s Komisí, aby projednala body vztahující se k této záležitosti. Komise poskytla Srí Lance příslušné informace písemně. Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné. Byly zváženy a zohledněny ústní a písemné připomínky předložené Srí Lankou v návaznosti na rozhodnutí Komise zedne 15. listopadu 2012 a Srí Lanka byla zároveň průběžně informována buď ústně, nebo písemně o stanoviscích Komise. Komise je toho názoru, že problémy a nedostatky, jež byly popsány v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Srí Lanka nevyřešila uspokojivým způsobem. Kromě toho Komise dospěla k závěru, že ani opatření, která byla navržena v akčním plánu, nebyla provedena v plné míře.
3. URČENÍ SRÍ LANKY JAKO NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(17)
V rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise analyzovala povinnosti Srí Lanky a hodnotila dodržování jejích mezinárodních závazků jakožto státu vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu. Pro účel tohoto přezkumu Komise vzala v úvahu parametry uvedené v čl. 31 odst. 4 až 7 nařízení (ES) č. 1005/2008.
(18)
Komise přezkoumala, zda Srí Lanka dodržela své povinnosti v souladu se zjištěními uvedenými v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a s ohledem na příslušné informace, které k nim Srí Lanka poskytla, navrhovaný akční plán, jakož i opatření, která byla přijata k nápravě situace.
(19)
Hlavní nedostatky, které Komise v navrhovaném akčním plánu shledala, souvisely s několika případy nesplnění povinností vyplývajících z mezinárodního práva, které se zejména týkaly absence přijetí vhodného právního rámce, absence přiměřeného a účinného systému sledování, kontrolního a inspekčního programu, odrazujícího sankčního systému a řádného provádění systému osvědčování úlovků. Ostatní zjištěné nedostatky se obecněji vztahují k dodržování mezinárodních závazků, včetně doporučení a usnesení regionálních organizací pro řízení rybolovu a podmínek pro registraci plavidel v souladu s mezinárodním právem. Bylo rovněž zjištěno nedodržování doporučení a usnesení příslušných orgánů, například Mezinárodního akčního plánu OSN proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. Nedodržování nezávazných doporučení a usnesení se však považuje jen za podpůrný důvod, a nikoli za základ pro určení.
(20)
Komise v prováděcím rozhodnutí 2014/715/EU určila Srí Lanku jako nespolupracující třetí zemi podle nařízení (ES) č. 1005/2008.
(21)
Pokud jde o možné omezení Srí Lanky jako rozvojové země, uvádí se, že zvláštní rozvojový status a celková výkonnost Srí Lanky v oblasti rybolovu nejsou nepříznivě ovlivněny její obecnou úrovní rozvoje.
(22)
S ohledem na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a prováděcí rozhodnutí 2014/715/EU a dialog, který Komise se Srí Lankou vedla, a jeho výsledky lze dospět k závěru, že opatření přijatá Srí Lankou v souvislosti s jejími povinnostmi jakožto státu vlajky jsou nedostatečná k dosažení souladu s články 94, 117 a 118 Úmluvy OSN o mořském právu a články 18, 19 a 20 Dohody OSN o rybích populacích.
(23)
Srí Lanka tedy neplní své povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva v oblasti přijímání opatření k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
4. VYTVOŘENÍ SEZNAMU NESPOLUPRACUJÍCÍCH TŘETÍCH ZEMÍ
(24)
Vzhledem k závěrům, k nimž se v případě Srí Lanky dospělo, by tato země měla být v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1005/2008 zařazena na seznam nespolupracujících třetích zemí vytvořený prováděcím rozhodnutím 2014/170/EU, ve znění prováděcího rozhodnutí Rady 2014/914/EU (5). Prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Opatření, která by v případě Srí Lanky měla být použita, jsou uvedena v článku 38 nařízení (ES) č. 1005/2008. Zákaz dovozu se vztahuje na všechny populace a druhy vymezené v čl. 2 odst. 8 nařízení (ES) č. 1005/2008, neboť určení jako nespolupracující třetí země není dáno tím, že nebyla přijata vhodná opatření v souvislosti s rybolovem NNN majícím dopad pouze na některou populaci nebo druhy.
(26)
Rybolov NNN mimo jiné decimuje populace ryb, ničí mořské prostředí, ohrožuje zachování a udržitelné využívání mořských zdrojů, narušuje hospodářskou soutěž, ohrožuje zajišťování potravin, znevýhodňuje poctivé rybáře a oslabuje pobřežní komunity. Vzhledem k rozsahu problémů souvisejících s rybolovem NNN se má za to, že je nutné, aby Unie urychleně uplatnila opatření vůči Srí Lance jakožto nespolupracující zemi. S ohledem na výše uvedené by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(27)
Pokud Srí Lanka prokáže, že situace opravňující její uvedení na seznam byla napravena, Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise Srí Lanku v souladu s čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 odstraní ze seznamu nespolupracujících třetích zemí. V rozhodnutí o odstranění ze seznamu by mělo být rovněž zohledněno, zda Srí Lanka přijala konkrétní opatření, která mohou vést k trvalému zlepšení situace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Srílanská demokratická socialistická republika se doplňuje na seznam v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/170/EU.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/200
(2015. gada 26. janvāris),
ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2014/170/ES, ar ko izveido NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, attiecībā uz Šrilanku
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 33. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
1. IEVADS
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.
(2)
Regulas (EK) Nr. 1005/2008 VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, demaršiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu trešo valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgu trešo valstu saraksta, nesadarbīgu trešo valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.
(3)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 32. pantu Komisija ar 2012. gada 15. novembra lēmumu (2) astoņām trešām valstīm paziņoja par iespējamību, ka tās var noteikt par valstīm, ko Komisija uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm.
(4)
Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļāva informāciju par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija šāda statusa noteikšanas pamatā.
(5)
Turklāt 2012. gada 15. novembrī Komisija ar atsevišķām vēstulēm informēja minētās astoņas trešās valstis, ka tā apsver iespēju tām noteikt nesadarbīgu trešo valstu statusu.
(6)
Komisija minētajās vēstulēs uzsvēra, ka, lai izvairītos no tāda statusa noteikšanas un iekļaušanas oficiālajā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 31. un 33. pantā, attiecīgās trešās valstis tiek aicinātas ciešā sadarbībā ar Komisiju izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus.
(7)
Rezultātā Komisija aicināja attiecīgās astoņas trešās valstis: i) veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļautās darbības, ii) novērtēt Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļauto darbību īstenošanu un iii) ik pēc sešiem mēnešiem sūtīt Komisijai detalizētus ziņojumus, kuros novērtēta katra veiktā darbība, cita starpā attiecībā uz valstu individuālo un/vai vispārējo efektivitāti, lai nodrošinātu pilnībā atbilstošu zivsaimniecības kontroles sistēmu.
(8)
Attiecīgajām astoņām trešām valstīm tika dota iespēja sniegt rakstisku atbildi uz 2012. gada 15. novembra lēmumā skaidri norādītajiem jautājumiem, kā arī citu būtisku informāciju, kas tām ļautu iesniegt pierādījumus, lai atspēkotu vai papildinātu 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļautos faktus vai attiecīgā gadījumā izveidotu rīcības plānu un pasākumus situācijas labošanai. Attiecīgajām astoņām valstīm tika apstiprināts, ka tām ir tiesības lūgt vai sniegt papildu informāciju.
(9)
Komisija 2012. gada 15. novembrī ar attiecīgajām astoņām trešām valstīm uzsāka dialoga procesu un norādīja, ka seši mēneši, pēc Komisijas domām, ir pietiekami ilgs laikposms, lai panāktu vienošanos.
(10)
Komisija arī vēlāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Attiecīgo astoņu valstu mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko tās iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā. Attiecīgās astoņas valstis tika mutiski vai rakstiski informētas par Komisijas apspriedēm.
(11)
2014. gada 24. martā tika pieņemts Padomes Īstenošanas lēmums 2014/170/ES (3). Trīs no astoņām valstīm, uz kurām attiecās 2012. gada 15. novembra lēmums, bija iekļautas nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, jo, neskatoties uz dažiem veiktajiem pasākumiem, tās tomēr nebija izpildījušas savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tām uzlikti kā karoga vai krasta valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.
(12)
Ar Īstenošanas lēmumu 2014/715/ES (4) Komisija noteica Šrilankas Demokrātisko Sociālistisko Republiku (Šrilanku) par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 Komisija norādīja iemeslus, kuru dēļ tā uzskata, ka Šrilanka nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.
(13)
Tādēļ saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 īstenošanu un veicot izmeklēšanas un dialoga procedūras saskaņā ar minētajā regulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām, būtu jāpieņem šis lēmums, ar ko Šrilanka tiek iekļauta NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā. Šis lēmums ir pieņemts, pamatojoties uz minētajām izmeklēšanas un dialoga procedūrām, tostarp saraksti un rīkotām sanāksmēm, kā arī 2012. gada 15. novembra lēmumu un Īstenošanas lēmumu 2014/715/ES. Attiecīgie iemesli šīm procedūrām un aktiem ir tādi paši kā tie, kas ir šī lēmuma pamatā. No šā lēmuma, ar ko Šrilanka tiek iekļauta NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, būtu jāizriet sekām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 1005/2008 38. pantā.
(14)
Kad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 33. pantu tiks pieņemts šis lēmums, ar ko Šrilanka tiek iekļauta NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, Īstenošanas lēmumam 2014/715/ES, ar ko nosaka Šrilanku par nesadarbīgu trešo valsti, vairs nebūs nozīmes.
(15)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 34. panta 1. punktu Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu jāsvītro trešā valsts no nesadarbīgu trešo valstu saraksta, ja minētā valsts pierāda, ka situācija, kas bijusi par pamatu tās iekļaušanai sarakstā, ir labota. Pieņemot lēmumu par svītrošanu no saraksta, jāņem vērā arī tas, vai attiecīgās sarakstā iekļautās trešās valstis ir veikušas konkrētus pasākumus, kuru rezultātā tiktu panākta noturīga situācijas uzlabošanās.
2. PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ ŠRILANKU
(16)
Komisija 2012. gada 15. novembrī Šrilankai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 32. pantu paziņoja, ka tā apsver iespēju Šrilanku noteikt par nesadarbīgu trešo valsti, un aicināja Šrilanku ciešā sadarbībā ar tās dienestiem izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2014. gada jūnijam Šrilanka rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tikās ar Komisiju, lai pārrunātu šo jautājumu. Komisija Šrilankai rakstveidā sniedza būtisko informāciju. Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Šrilanka iesniedza pēc Komisijas 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Šrilanka tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apspriedēm. Komisija uzskatīja, ka Šrilanka nav pietiekami risinājusi 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos problemātiskos jautājumus un novērsusi trūkumus. Turklāt Komisija secināja, ka nav pilnībā īstenoti arī rīcības plānā ierosinātie pasākumi.
3. NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA PIEMĒROŠANA ŠRILANKAI
(17)
Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā analizēja Šrilankas pienākumus un novērtēja Šrilankas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko pienākumu izpildi. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1005/2008 31. panta 4.-7. punktā.
(18)
Komisija pārskatīja Šrilankas saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un, ņemot vērā attiecīgo informāciju, ko par to sniegusi Šrilanka, ierosinātajam rīcības plānam un pasākumiem, kas veikti situācijas labošanai.
(19)
Galvenie trūkumi, kurus Komisija norādīja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vairākiem neveiksmīgiem centieniem īstenot starptautisko tiesību saistības, it īpaši saistībā ar atbilstīga tiesiskā regulējuma nepieņemšanu, atbilstīgas un efektīvas uzraudzības sistēmas trūkumu, novērotāju sistēmas trūkumu, stingras sankciju sistēmas trūkumu un nozvejas sertifikācijas sistēmas neatbilstīgu īstenošanu. Citi norādītie trūkumi ir vispārēji saistīti ar starptautisko saistību izpildi, tostarp reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ieteikumiem un rezolūcijām un kuģu reģistrācijas noteikumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskais plāns nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanai. Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem.
(20)
Komisija Īstenošanas lēmumā 2014/715/ES noteica Šrilanku par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008.
(21)
Ņemot vērā iespējamos ierobežojumus, kuri skar Šrilanku kā jaunattīstības valsti, jāpiebilst, ka Šrilankas vispārējais attīstības līmenis neietekmē tās īpašo attīstības statusu un vispārējo sniegumu zivsaimniecības jomā.
(22)
Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmumu un Īstenošanas lēmumu 2014/715/ES, un dialoga procesu ar Šrilanku, kurā piedalījās Komisija, un tā rezultātu, var secināt, ka Šrilankas veiktā rīcība, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekama, lai izpildītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 94., 117. un 118. pantu un ANO Nolīguma par zivju krājumiem 18., 19. un 20. pantu.
(23)
Tādējādi Šrilanka nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.
4. NESADARBĪGU TREŠO VALSTU SARAKSTA IZVEIDE
(24)
Ņemot vērā minētos secinājumus par Šrilanku, minētā valsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 33. pantu būtu jāiekļauj nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, kas izveidots ar Īstenošanas lēmumu 2014/170/ES, kas grozīts ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/914/ES (5). Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmumu 2014/170/ES.
(25)
Rīcība attiecībā uz Šrilanku būtu jāveic tādu pasākumu veidā, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1005/2008 38. pantā. Importa aizliegums attiecas uz visiem krājumiem un sugām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. panta 8. punktā norādīto definīciju, jo šī nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšanas pamatā nav atbilstīgu pasākumu trūkums, kuri pieņemti saistībā ar NNN zveju, kas ietekmē attiecīgos krājumus vai sugu.
(26)
Tiek norādīts, ka NNN zveja cita starpā noplicina zivju krājumus, iznīcina jūras biotopus, apdraud jūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, izkropļo konkurenci, apdraud pārtikas nekaitīgumu, nostāda godprātīgus zvejniekus neizdevīgā situācijā un novājina piekrastes kopienas. Ņemot vērā ar NNN zveju saistīto problēmu apmēru, tiek uzskatīts, ka Savienībai steidzami jāīsteno pasākumi attiecībā uz Šrilanku kā nesadarbīgu valsti. Saskaņā ar minēto šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(27)
Ja Šrilanka pierādīs, ka tā ir labojusi situāciju, kuras dēļ tā tika iekļauta sarakstā, Padomei ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 34. panta 1. punktu svītros Šrilanku no nesadarbīgu trešo valstu saraksta. Pieņemot lēmumu par svītrošanu no saraksta, būtu jāņem vērā arī tas, vai Šrilanka ir veikusi konkrētus pasākumus, kuru rezultātā tiktu panākta noturīga situācijas uzlabošanās,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:
1. pants
Šrilankas Demokrātiskā Sociālistiskā Republika ir jāpievieno Īstenošanas lēmuma 2014/170/ES pielikuma sarakstā.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2015. gada 26. janvārī