PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1039/2012
ze dne 29. října 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (EU) č. 402/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 12. srpna 2011 (3) na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů (AIRAL S.c.r.l. - dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po poskytnutí základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám („prozatímní poskytnutí informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení, a proto bylo odloženo do konečné fáze. Bylo tedy rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině, která je požadovala, tj. skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („konečné poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly ke konečnému poskytnutí informací vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(9)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(10)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že ocelové radiátory jsou vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem, a požádala Komisi, aby analyzovala a zahrnula trend na trhu s ocelovými radiátory za účelem jeho srovnání zejména s trhem s hliníkovými radiátory.
(11)
Na základě dostupných informací se zdá, že hliníkové radiátory mají odlišné technické vlastnosti, zejména co se týče základní suroviny (ocel v jednom případě a hliník v druhém), hmotnosti, tepelné setrvačnosti a tepelné vodivosti. Kromě toho shromážděné informace nepoukázaly na přímou konkurenci a vzájemnou zaměnitelnost uvedených dvou výrobků. Uvedená strana navíc nepodložila svá tvrzení žádnými důkazy. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(12)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 15. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
3.1.1 Předběžná poznámka
(13)
Jak již bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Skupina Sira rovněž požadovala zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení.
3.1.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(14)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 30. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že žádná ze stran vybraných do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala.
(15)
Jak je již uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, skupina Sira, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování po uložení prozatímních opatření, požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství za dvě společnosti podílející se na výrobě dotčeného výrobku a jeho uvádění na trh.
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory,
-
ze systému netržního hospodářství se nepřenášejí žádná zkreslení,
-
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Informace poskytnuté dvěma společnostmi náležejícími do skupiny Sira v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly náležitě analyzovány a byly vyžádány a obdrženy další informace. S ohledem na zjištění nebylo považováno za nezbytné provést inspekci na místě v prostorách společností.
(18)
Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství prokázalo, že skupina Sira nesplnila požadavky kritéria 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině - hliníku. Náklady na hliník představují asi 70 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Z šetření vyplynulo, že hliník používaný pro výrobu dotčeného výrobku získávali oba výrobci ve skupině Sira na čínském domácím trhu. Ceny se zakládají na kótaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a nízkým cenám na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), smlouvy futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců, a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(19)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto nemůže docházet k vyrovnáváním mezi těmito trhy. Na základě průměrných měsíčních hodnot byla během období šetření kótace cen hliníku na LME o 14 % vyšší než kótace na SHFE.
(20)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(21)
Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 %, která je při vývozu nevratná, zatímco DPH z vnitrostátně prodávaného hliníku a z hotových výrobků se vrací ve výši 13 %. Na surový hliník na vývoz se navíc vztahuje vývozní daň ve výši 17 %. Proto se převážná většina výroby surového hliníku prodává na čínském trhu, což způsobuje snižování cen surového hliníku na domácím trhu a poskytuje významnou výhodu, pokud jde o náklady, výrobcům hliníkových radiátorů v ČLR. V průběhu období šetření čínský stát na trhu dále zasahoval, jelikož během finanční krize zrušil 5% dovozní clo na kovy.
(22)
Další zkreslování ze strany čínského státu spočívá v zásazích na trhu prováděných Státním úřadem pro rezervy (SRB), který je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy (NDRC). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začal Státní úřad pro rezervy nakupovat zásoby surového hliníku od hutí. Jednalo se o balíček podpůrných opatření zaměřený na omezení účinků celosvětové finanční a hospodářské krize, která snižovala poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil v březnu a dubnu 2009 většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru. Státní úřad pro rezervy prodával surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010, kdy v dražbě prodal 96 000 tun, jak uvádí Bloomberg (4). Zpravodajská agentura Nová Čína informovala o opatření v oblasti skladování v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na udržení cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (5). Plán Státního úřadu pro rezervy zaměřený na navýšení zásob zahrnoval nákupy od několika čínských hutí, avšak přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Ministr zodpovědný za Komisi pro národní rozvoj a reformy dále vysvětlil, že k dalším částem balíčku podpůrných opatření patří volnější kontrola vývozu, subvence na elektřinu, snížené ceny elektřiny a zvýšení úvěrových stropů. Balíček měl údajně okamžitý účinek na ceny. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má ve stanovování cen surového hliníku hlavní úlohu a že do trhu zasahuje.
(23)
Skutečnost, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na období 2011-2015), ve kterém čínská vláda výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické prostředky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu primárních produktů“. Tento plán pokračuje v politice obsažené v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření byla v činnosti v průběhu období šetření.
(24)
Uvedená četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku proto ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období šetření byly tyto ceny přibližně o 15 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(25)
Z přezkoumání odpovědí na dotazník od společností Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. i Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. vyplynulo, že uvedené společnosti v období šetření nakupovaly výrobky ze surového hliníku za ceny propojené s cenou na SHFE a že jejich nákupní ceny dlouhodobě sledovaly index SHFE.
(26)
Navíc šetření ukázalo, že jedna ze dvou dotčených společností využívala slevu na dani z příjmu právnických osob označovanou jako „dva bez, tři za polovinu“. Tento systém slev na dani čínského státu znamená, že jakmile společnost začne vytvářet zisk, neplatí po dobu dvou let daň z příjmu právnických osob a poté platí tři roky pouze polovinu. Taková zkreslení se ve výkazu zisků a ztrát zaznamenávají jako záporné náklady, a zvyšují tak ziskovost.
(27)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(28)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 byl po konzultaci s poradním výborem učiněn závěr, že zacházení jako v tržním hospodářství pro skupinu Sira by mělo být zamítnuto.
(29)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem již ostatní kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebyla dále analyzována.
(30)
Komise dotčené skupině společností ve spojení v ČLR a žadateli oficiálně poskytla výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(31)
Po poskytnutí informací týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství předala skupina Sira připomínky k navrhovaným zjištěním ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Jelikož však skupina Sira označila své připomínky za důvěrné, Komise se zabývala otázkami vznesenými na dvoustranném základě prostřednictvím zvláštního informačního dokumentu. Připomínky nevedly ke změnám zjištění týkajících se kritéria č. 1.
(32)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria byla ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci uvedena v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Oba vyvážející výrobci ve spojení ze skupiny Sira požádali o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Jejich žádosti byly přezkoumány. Šetření prokázalo, že splnili veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(35)
Skupině Sira bylo proto individuální zacházení přiznáno.
(36)
Dne 28. července 2011 přijal orgán WTO pro řešení sporů zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve věci „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (6) (dále jen „zprávy“).
(37)
Ve zprávách bylo mimo jiné shledáno, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení je v rozporu s čl. 6 odst. 10, čl. 9 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 antidumpingové dohody WTO a s čl. XVI odst. 4 Dohody o WTO. Ustanovení čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví, že jednotliví vyvážející výrobci v zemích bez tržního hospodářství, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, budou podléhat celostátní celní sazbě, pokud tito vývozci nemohou prokázat, že splňují podmínky pro individuální zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení („zjištění orgánu pro řešení sporů ohledně čl. 9 odst. 5 základního nařízení“).
(38)
Každý vyvážející výrobce v ČLR, který se domnívá, že by toto nařízení mělo být přezkoumáno s ohledem na právní výklad čl. 9 odst. 5 obsažený ve zprávách, se vyzývá, aby požádal o přezkum na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (7) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“).
(39)
S ohledem na zjištění přezkumu může příslušný orgán Unie přezkoumaná opatření zrušit, změnit nebo zachovat. Strany žádající o přezkum by si měly být vědomy, že pokud budou zjištění, která se jich týkají, vyžadovat změnu opatření, může mít taková změna za následek pokles nebo nárůst v úrovni opatření.
(40)
Kromě výše uvedených připomínek nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se přiznání individuálního zacházení a 32. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Srovnatelná země
(41)
Jelikož ohledně srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 35. až 41. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Běžná hodnota
(42)
Pro stanovení běžné hodnoty pro skupinu Sira byla použita stejná metodika jako ta, která je popsána v 42. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož ohledně běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 42. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Vývozní cena
(43)
Vývozní cena skupiny Sira byla vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jelikož vývoz byl uskutečňován za převodní ceny, které byly považovány za nespolehlivé. Vývozní ceny byly proto vypočteny na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými odpočty nákladů a zisku, které se prováděly za účelem úpravy vývozních cen na úroveň cen ze závodu. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený spolupracujícím dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
(44)
Pokud jde o vývozce zařazené do vzorku, jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Srovnání
(45)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(46)
Společnost Metal Group Ltd. zpochybnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou na základě toho, že srovnání údajně nebylo spravedlivé z důvodu použité srovnávací metodiky, a společnost poukázala na údajné rozdíly ve fyzických vlastnostech.
(47)
Pokud jde o provedené srovnání, společnost Metal Group navrhla alternativní metodu založenou pouze na hmotnosti. Tato metodika byla odmítnuta, jelikož nezohledňuje další důležité parametry zahrnuté v systému pro srovnání druhů výrobku, např. tepelný výkon, které zajišťují lepší srovnatelnost.
(48)
Tvrzení společnosti Metal Group Ltd. o fyzických rozdílech byla tři a byla předložena po uplynutí lhůty k předložení připomínek. Žádná z těchto tří tvrzení v tomto ohledu nebyla zmíněna v odpovědi na dotazník (který k uvedení takových tvrzení výslovně vyzýval). Kromě toho tato tvrzení nebyla učiněna v průběhu inspekce na místě, což by vyšetřovacímu týmu poskytlo příležitost ověřit jejich platnost a rozsah.
(49)
První tvrzení se týkalo typu hliníkové slitiny používané při výrobě. V tomto ohledu bylo tvrzeno, že se čínská norma této slitiny neshoduje se stejně nazývanou slitinou používanou v Unii. Třebaže je zřejmé, že tyto slitiny nejsou totožné, nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly existenci jakýchkoli rozdílů v nákladech.
(50)
Druhé tvrzení se týkalo použití údajně levnější verze prášku pro konečnou úpravu. Opět nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení a je třeba uvést, že tento prášek pro konečnou úpravu představoval tak nízké procento celkových výrobních nákladů, že měl pouze okrajový dopad.
(51)
Třetím tvrzením bylo, že na rozdíl od výrobku vyráběného v EU společnost nenanášela vnitřní antikorozní povlak. Stejně jako v obou výše uvedených případech nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení.
(52)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo tvrzení o rozdílech ve fyzických vlastnostech odmítnuto.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Dumpingová rozpětí
(54)
Pokud jde o skupinu Sira, dumpingové rozpětí bylo vypočítáno na základě metodiky uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a byla stanoveno ve výši 23,0 %.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 51. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Celková výroba v Unii
(56)
Jelikož ohledně celkové výroby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 55. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Spotřeba v Unii
(57)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 58. až 61. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Ceny dovozu a cenové podbízení
(58)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna strana tvrdila, že rozpětí cenového podbízení ve výši 6,1 % zjištěné během období šetření bylo nízké a nemohlo způsobit výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(59)
Cenové podbízení ze strany čínských vývozců by však mělo být vnímáno ve světle tlaku, který vyvíjelo na trhu Unie, a dopadu, který mělo na úroveň cen výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo, že cenový tlak v důsledku levného dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie neumožnil stanovit ceny na úrovni, která by mu umožnila pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, zejména během období šetření.
(60)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření potvrdilo, že dovozní ceny z ČLR byly dumpingové a byly v průběhu posuzovaného období vždy nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Neustálé podbízení prováděné čínskými vývozci umožnilo těmto vývozcům rozšířit svůj objem prodeje a podíl na trhu, zejména v průběhu období šetření. Kromě toho bylo zjištěno, že cenový rozdíl u některých druhů radiátorů byl značně vyšší než zjištěná průměrná úroveň podbízení. Negativní dopad zjištěného podbízení na trh Unie a na výrobní odvětví Unie tudíž nelze podceňovat. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(61)
Tatáž strana zopakovala, že čínské radiátory byly méně kvalitní než radiátory vyráběné v Unii, a že tudíž nemohly výrobnímu odvětví Unie způsobit žádnou újmu.
(62)
Toto tvrzení však nebylo odůvodněno a šetření neodhalilo žádné skutečnosti, které by mohly toto tvrzení podpořit. Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití. Kromě toho jsou také zcela vzájemně zaměnitelné a zejména z pohledu veřejnosti vypadají shodně. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
(63)
Za zmínku stojí, že cenové podbízení a úroveň pro odstranění újmy jsou stanoveny na základě podrobného srovnání čínských a unijních druhů výrobků. Proto jsou veškeré údajné rozdíly mezi různými druhy radiátorů zohledněny v podrobném srovnání cen. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(64)
Jelikož ohledně dovozu z dotčené země nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 62. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(65)
Jelikož ohledně předběžných poznámek nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 68. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 72. až 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(67)
Jelikož ohledně vývoje objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.3 Růst
(68)
Jelikož ohledně růstu nebyly vzneseny připomínky, potvrzuje se 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.4 Zaměstnanost
(69)
Jelikož ohledně zaměstnanosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.5 Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
(70)
Jelikož ohledně průměrných jednotkových cen v Unii a výrobních nákladů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 79. a 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(71)
Jelikož ohledně ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 81. až 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.7 Stav zásob
(72)
Jelikož ohledně stavu zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.8 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(73)
Jelikož ohledně rozsahu skutečného dumpingového rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.9 Závěr ohledně újmy
(74)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný v 86. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(75)
Jelikož k 90. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nebyly vzneseny žádné připomínky, tento bod odůvodnění se potvrzuje.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(76)
Jelikož ohledně účinku dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 91. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Účinky jiných činitelů
5.3.1 Dovoz ze třetích zemí
(77)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Hospodářská krize
(78)
Jedna strana tvrdila, že příčinou případné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla hospodářská krize, které panovala v odvětví stavebnictví a bydlení, obzvláště v některých členských státech, jako je Španělsko a Itálie, které tato strana považovala za hlavní odbytiště pro výrobní odvětví Unie.
(79)
Šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo velké objemy radiátorů v jiných členských státech než ve Španělsku a v Itálii. Kromě toho trh dotčeného výrobku a obdobného výrobku přesahuje španělský a italský trh v oblasti stavebnictví a bydlení. Třebaže nelze vyloučit, že hospodářská krize měla na trh Unie určitý dopad, existence rostoucích objemů levných dumpingových dovozů z ČLR zesílila jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnila využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(80)
Jelikož ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 97. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(81)
Bylo namítnuto, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, bylo zvýšení ceny hliníku, jež představuje značný podíl nákladů na výrobu obdobného výrobku.
(82)
Nicméně se spíše má za to, že na trhu ovládaném spravedlivou hospodářskou soutěží lze ceny stanovovat na úrovni umožňující pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí. Jak bylo potvrzeno v 60. bodě odůvodnění, průměrné dovozní ceny z ČLR představovaly během posuzovaného období neustálé podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Když náklady vzrostly, výrobní odvětví Unie nemohlo s ohledem na pokračující tlak na ceny odpovídajícím způsobem své ceny zvýšit. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně vývoje výrobních nákladů výrobního odvětví v Unii, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(84)
Jedna strana tvrdila, že úroveň a pokles objemu prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie měly výrazný vliv na jeho celkovou hospodářskou výkonnost v průběhu posuzovaného období.
(85)
Šetření však prokázalo, že ačkoli prodej na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období poklesl, zůstal i nadále důležitou součástí představující 51 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie v EU v období šetření a 27 % celkové výroby výrobního odvětví Unie v období šetření. Proto, jak je uvedeno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej na vývoz umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, a nebylo jej tedy možno považovat za příčinu podstatné újmy, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie. Vývoj a úroveň prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(86)
Stejná strana požádala o poskytnutí informací o hodnotách, a tedy i cenách vývozu odvětví Unie, jelikož v prozatímním nařízení byly zveřejněny pouze objemy vývozu. Tyto údaje však nelze poskytnout, jelikož jsou považovány za důvěrné.
(87)
Jelikož ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 104. až 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(88)
Jedna strana tvrdila, že hlavními příčinami poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie a jeho záporné ziskovosti bylo rozhodnutí odvětví Unie zvýšit výrobní kapacitu v roce 2008 v kombinaci s obtížnou hospodářskou situací, která též panovala v následujících letech. Bylo tedy tvrzeno, že újma byla způsobena různými domácími faktory, jako jsou ekonomická krize a špatná investiční rozhodnutí výrobního odvětví Unie.
(89)
Nicméně analýza újmy se posuzuje s ohledem na všechny faktory újmy dohromady, přičemž využití kapacity a ziskovost jsou pouze dva z nich. Šetření újmy zejména prokázalo, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl za posuzované období o 16 %, zatímco dovoz z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 77 % a podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl z 13 % na 24 %. Dokonce v průběhu období šetření, kdy se spotřeba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále zmenšoval. Další známkou obtížné hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nehledě na zhoršení ostatních faktorů újmy, jsou úrovně zásob výrobního odvětví Unie, které se za posuzované období významně zvýšily. Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie v roce 2008 je proto třeba analyzovat společně se všemi těmito ostatními prvky, abychom si mohli vytvořit celkovou představu.
(90)
Třebaže hospodářská krize měla určitý negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nelze pominout skutečnost, že levný čínský dumpingový dovoz se za posuzované období významně zvýšil, a zesílil tak jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnil využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření.
(91)
Šetřením bylo prokázáno, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření došlo k 9% nárůstu spotřeby, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu stále klesal, a že navzdory lepší všeobecné hospodářské situaci nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit, jelikož bylo stále pod tlakem levného dumpingového dovozu z ČLR. Na základě výše uvedených skutečností bylo tedy toto tvrzení odmítnuto.
(92)
Jelikož ohledně příčinných souvislostí nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 107. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(93)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali a navzdory úsilí po zveřejnění prozatímních zjištění se žádný uživatel nepřihlásil.
(94)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že hliníkové radiátory kupují především velké stavební podniky, distributoři a velkoobchody, které je dále prodávají specializovaným řetězcům nebo maloobchodním prodejnám za účelem dalšího prodeje menším stavebním podnikům či konečným uživatelům. Při posouzení možného dopadu uložení konečných cel na dotčené strany bylo zjištěno, že i přes případné zvýšení ceny na dováženou součást hliníkového radiátoru o 61 %, což je nejvyšší navržené antidumpingové clo, se toto zvýšení ceny zdá být poměrně nízké, jelikož dotčený výrobek je obvykle součástí velkých projektů, kde je jeho cena pouze malou částí celkových nákladů podniku. Proto se i při zohlednění nejhoršího možného scénáře zdá, že by nárůst cen mohl být snadno absorbován v řetězci následného prodeje.
(95)
Jelikož ohledně zájmu Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 111. až 118. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(96)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Bylo namítnuto, že rozpětí ve výši 7,4 %, dosažené v roce 2008 výrobci v Unii zařazenými do vzorku, je výjimečné a nerealistické. V důsledku hospodářské krize, jež zasáhla trh v následujících letech, nebylo možné takovéto úrovně zisku dosáhnout.
(97)
Je třeba poznamenat, že toto ziskové rozpětí bylo ověřeno během šetření jako ziskové rozpětí dosažené společnostmi zařazenými do vzorku za normálních tržních podmínek, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu. Nelze učinit závěr, že hospodářská krize neměla žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, avšak objem levného dumpingového dovozu z ČLR za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie se zvyšoval během celého posuzovaného období na úkor cen výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu. Je proto zřejmé, že dumpingový dovoz z ČLR zesílil jakýkoliv vliv hospodářského útlumu na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Bylo také namítnuto, že náklady po dovozu, které se používají k výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (0,2 %, včetně veškerých nákladů nezbytných pro propuštění zboží do volného oběhu v EU, jako jsou náklady na manipulaci a poplatek za celní odbavení, avšak kromě dovozního cla), byly podhodnoceny. Podle této strany by náklady po dovozu měly zahrnovat náklady na manipulaci, poplatek za celní odbavení a vnitrostátní dopravu v odhadované výši 3,5 %. Za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou se cena na hranicích EU porovná s cenou ze závodu výrobců výrobního odvětví Unie. Cena na hranicích EU musí zahrnovat veškeré náklady nezbytné k propuštění zboží do volného oběhu v EU (tj. poplatek za celní odbavení a náklady na manipulaci), nikoli však vnitrostátní dopravu, jak uvedená strana tvrdila. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(99)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 119. až 123. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Forma a úroveň cel
(100)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem menšího cla konečná antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(101)
Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
ČLR
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. and Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Všechny ostatní společnosti (celostátní dumpingové rozpětí)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(103)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(104)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(105)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(106)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(107)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(108)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Společnosti uvedené v příloze I
21,2 %
Všechny ostatní společnosti
61,4 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 402/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že
-
v období šetření (tj. od 1. července 2010 do 30. června 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 21,2 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. října 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1039/2012
(2012. gada 29. oktobris),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 402/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes alumīnija radiatoru importu.
(2)
Procedūra tika sākta 2011. gada 12. augustā (3), pēc tam, kad Starptautiskā Alumīnija radiatoru ražotāju asociācija (“AIRAL S.c.r.l.” - “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā Savienībā saražoto alumīnija radiatoru apjoma.
(3)
Atbilstīgi pagaidu regulas 14. apsvērumā minētajam dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
1.2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga maksājumu (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas rakstiski iesniedza savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(6)
Kā jau norādīts pagaidu regulas 12. apsvērumā, grupa saistīto ražotāju eksportētāju pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Izskatīt šīs prasības provizoriskajā posmā bija pārāk apgrūtinoši, un tas tika atlikts uz noslēguma posmu. Tādējādi tika izlemts piešķirt individuālu pārbaudi grupai, kas to pieprasīja, proti, Sira Group. Ciktāl tas skar darbību ĶTR, Sira Group ietilpst Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd un Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoriem un to summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja izteikt piezīmes saistībā ar galīgo izpaušanu.
(8)
Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(9)
Kā norādīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kuriem šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas (“attiecīgais ražojums”). Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90.
(10)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas viena persona apgalvoja, ka ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu savstarpēji aizstājami ir tērauda radiatori, un lūdza Komisiju analizēt un ņemt vērā tērauda radiatoru tirgus tendenci un salīdzināt to jo īpaši ar alumīnija radiatoru tirgu.
(11)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, šķiet, ka alumīnija radiatoriem ir citādas tehniskās īpašības, jo īpaši attiecībā uz pamatizejvielu (tērauds vieniem un alumīnijs otriem), svaru, termisko inerci un siltumvadītspēju. Turklāt savāktā informācija nenorādīja, ka šie ražojumi tieši konkurētu un būtu savstarpēji aizstājami. Visbeidzot, persona neiesniedza pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumus. Ņemot vērā iepriekšminēto, apgalvojums tika noraidīts.
(12)
Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 15. un 23. apsvērums.
3. DEMPINGS
3.1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”) un atsevišķs režīms (“AR”)
3.1.1. Ievadpiezīme
(13)
Kā jau iepriekš minēts 6. apsvērumā, tika nolemts Sira Group piešķirt individuālu pārbaudi. Ciktāl tas skar darbību ĶTR, Sira Group ietilpst Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd un Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Sira Group pieprasīja arī tirgus ekonomikas režīmu vai atsevišķu režīmu.
3.1.2. TER
(14)
Tiek atgādināts - kā minēts pagaidu regulas 30. un 31. apsvērumā, neviena no atlasītajām personām nepieprasīja TER.
(15)
Kā minēts 13. apsvērumā, Sira Group, kam pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika piešķirta individuāla pārbaude, pieprasīja TER un iesniedza TER pieprasījuma veidlapas par diviem uzņēmumiem, kas ražo un laiž tirgū attiecīgo ražojumu.
(16)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ĶTR izcelsmes importēto ražojumu normālā vērtība tiek noteikta saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. Vienīgi ērtības labad šeit sniegts īss šo kritēriju kopsavilkums:
-
ar uzņēmējdarbību un izmaksām saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez valsts nozīmīgas iejaukšanās,
-
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru revidē neatkarīgs revidents,
-
nav nozīmīgu kropļojumu, kas mantoti no sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas,
-
tiesību akti par bankrotu un īpašuma tiesībām garantē juridisku noteiktību un stabilitāti, un
-
valūtas maiņa notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.
(17)
Informācija, ko TER pieprasījumā sniedza divi Sira Group uzņēmumi, tika pienācīgi analizēta, un tika pieprasīta un saņemta papildu informācija. Ņemot vērā konstatējumus, tika nolemts, ka nav nepieciešams veikt pārbaudes apmeklējumus uzņēmumos.
(18)
TER izmeklēšanā tika parādīts, ka Sira Group neatbilst 1. kritērija prasībām, jo valsts iejaucas lēmumos par galveno izejvielu, proti, alumīniju. Alumīnija izmaksas ir apmēram 70 % no izmaksām, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Izmeklēšanā tika parādīts, ka alumīniju, kuru izmanto, lai ražotu attiecīgo ražojumu, abi Sira Group ražotāji iegādājušies Ķīnas iekšzemes tirgū. Cenas tika noteiktas, pamatojoties uz alumīnija kotējumu valsts kontrolētajā biržā Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (“birža” vai “SHFE”). SHFE ir slēgta birža Ķīnā reģistrētiem uzņēmumiem un Ķīnas pilsoņiem, un to kontrolē Valsts vērtspapīru regulatoru komisija. Vairāki noteikumi, kas regulē biržas darbību, veicina biržā mazu svārstīgumu un samazinātas cenas: dienas cenas svārstības ir ierobežotas līdz 4 % virs vai zem iepriekšējās tirdzniecības dienas norēķinu cenas, tirdzniecība notiek reti (līdz katra mēneša 15. datumam), nākotnes līgumi ir tikai uz laiku līdz 12 mēnešiem, un darījuma maksu iekasē gan birža, gan brokeri.
(19)
Turklāt attiecībā uz SHFE darījumiem fiziskas piegādes var notikt tikai apstiprinātā noliktavā ĶTR teritorijā atšķirībā no starptautiskajām biržām, kur piegāde var notikt visā pasaulē. Bez tam SHFE ir tikai fiziskās apmaiņas platforma (netiek pārdoti atvasinātie produkti), tāpēc Ķīnas alumīnija tirgus ir pilnībā izolēts. Rezultātā praktiski nav iespējama arbitrāža ar pasaules references biržu London Metals Exchange (“LME”) vai citiem tirgiem un birža darbojas izolēti no citiem pasaules tirgiem. Tādēļ šo tirgu salīdzināšana nav iespējama. Alumīnija kotējums LME izmeklēšanas periodā mēnesī bija vidēji par 14 % augstāks nekā SHFE.
(20)
Valsts iejaucas arī SHFE cenu veidošanas mehānismos, jo tā ar valsts rezerves biroja un citu valsts struktūru starpniecību ir gan primārā alumīnija pārdevēja, gan pircēja. Turklāt valsts ar valsts regulatora, proti, Ķīnas Vērtspapīru regulatoru komisijas (“CSRC”), apstiprinātajiem SHFE noteikumiem nosaka dienas cenas ierobežojumus.
(21)
Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka eksportam paredzētajam primārajam alumīnijam ir noteikts 17 % PVN un eksportam tas nav atmaksājams, turpretim PVN par iekšzemes tirgū pārdoto alumīniju un gatavām precēm ir atmaksājams 13 % apmērā. Turklāt eksportam paredzētajam primārajam alumīnijam ir noteikts 17 % eksporta nodoklis. Rezultātā lielākā daļa primārā alumīnija produkcijas tiek pārdota Ķīnas tirgū, tādējādi izraisot primārā alumīnija vietējās tirgus cenas pazemināšanos un būtiskas izmaksu priekšrocības alumīnija radiatoru ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā. Izmeklēšanas periodā Ķīnas valsts turpināja iejaukties tirgū, jo finanšu krīzes laikā tā atcēla 5 % ievedmuitas nodokli metāliem.
(22)
Vēl viens konkurences kropļojums, ko Ķīnas valsts īstenojusi tirgū, ir Valsts attīstības reformu komisijā (“NDRC”) ietilpstošā Valsts rezervju biroja (“SRB”) intervence. SRB 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā sāka iepirkt primārā alumīnija krājumus no lietuvēm. Tā tika īstenota stimulu kopa, kuras mērķis bija mazināt pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi, kuras dēļ samazinājās pieprasījums. Šo valsts atbalstīto iepirkumu dēļ 2009. gada martā un aprīlī tika uzpirkta lielākā daļa krājumu, kas bija iekšzemes tirgū, tādējādi 2009. gada pirmajā pusē pieauga cenas. SRB pārdeva primāro alumīniju atpakaļ tirgū, piemēram, kā ziņo Bloomberg (4), 2010. gada novembra sākumā SRB pārdeva izsolē 96 000 tonnu. Ziņu aģentūra Xinhua 2008. gada decembrī ziņoja par krājumu uzkrāšanas pasākumiem, skaidrojot, ka, īstenojot cenu uzturēšanas pasākumu, plānots uzkrāt 300 000 tonnu alumīnija, kuru iepērk par cenām, kas par 10 % pārsniedz tirgus cenu (5). SRB, īstenojot krājumu uzkrāšanas plānu, iepirkumus veica no vairākām Ķīnas lietuvēm, tomēr aptuveni puse tika iepirkta no Aluminium Corporation of China Ltd. Turklāt ministrs, kas bija atbildīgs par NDRC, paskaidroja, ka citas stimulu kopas daļas ietvēra atvieglotu eksporta kontroli, subsidētu elektroenerģiju, samazinātas elektroenerģijas cenas un aizdevumu griestu paaugstināšanu. Tiek ziņots, ka stimulu kopa uzreiz ietekmēja cenas. Iepriekšminētais parāda, ka Ķīnas valsts ir galvenā, kas noteikusi primārā alumīnija cenas, un ka tā iejaucas tirgū.
(23)
To, ka iepriekš aprakstītā valsts iejaukšanās bijusi ar skaidru mērķi, inter alia apstiprina 12. piecgades alumīnija nozares attīstības plāns (2011-2015), kurā Ķīnas valdība skaidri izsaka nodomu “koriģēt nodokļu un eksporta nodokļu atlaides un citas ekonomiskās sviras un stingri kontrolēt primāro produktu kopējo nozares paplašināšanos un eksporta apjomu”. Plānā paredzēts turpināt politiku, kas aizsākta ar iepriekšējo alumīnija nozares plānu. Turklāt šie plāni tiek īstenoti jau daudzus gadus, un, kā parādīts iepriekš, izmeklēšanas periodā tika veikti vairāki īstenošanas pasākumi.
(24)
Tādējādi daudzie valsts izraisītie kropļojumi Ķīnas primārā alumīnija cenās ietekmē izejvielu cenas. Bez tam ražotājiem ir priekšrocība no šiem kropļojumiem, jo tie parasti iegādes veic Ķīnas tirgū no vietējiem piegādātājiem, par referenci izmantojot Ķīnas tūlītējas piegādes tirgus (vai SHFE) cenas. Izmeklēšanas periodā šīs cenas bija aptuveni par 15 % zemākas nekā cenas pasaules tirgū. Teorētiski Ķīnas uzņēmumi var arī iegādāties zināmus daudzumus par LME cenām, ja valsts iejaukšanās dēļ cenas Ķīnas tirgū ir lielākas, savukārt trešo valstu tirgus dalībniekiem pretējā iespēja nav pieejama.
(25)
Pārbaudot gan Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd, gan Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd atbildes uz anketas jautājumiem, atklājās, ka IP laikā tie iepirkuši primāro alumīniju par cenām, kas piesaistīta SHFE cenai, un ka to iepirkuma cenas ilgākā laikposmā atbildušas SHFE indeksam.
(26)
Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka viens no diviem attiecīgajiem uzņēmumiem guvis labumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides “two free three half”. Šī atlaižu sistēma Ķīnas valstī nozīmē, ka tad, kad uzņēmums sāk gūtu peļņu, tas divus gadus nemaksā uzņēmumu ienākuma nodokli un tad nākamos trīs gadus maksā tikai pusi nodokļa. Šādi kropļojumi peļņas un zaudējumu kontā tiek grāmatoti kā negatīvas izmaksas, un tādējādi tiek palielināta rentabilitāte.
(27)
Šādos apstākļos neviens no uzņēmumiem nav varējis pierādīt, ka ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi par izejvielu iegādi pieņemti bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un ka lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtību. Tāpēc tās nevarēja pierādīt, ka atbilst 1. kritērijam.
(28)
Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus attiecībā uz 1. kritēriju, pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju tika uzskatīts, ka Sira Group TER pieprasījums būtu jānoraida.
(29)
Ņemot vērā iepriekšminēto, pārējie TER kritēriji, kas izklāstīti pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā, netika sīkāk analizēti.
(30)
Komisija saistīto uzņēmumu grupai ĶTR un sūdzības iesniedzējam oficiāli izpauda konstatējumus par TER. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tam būtu īpaši iemesli.
(31)
Pēc TER informācijas izpaušanas Sira Group izteica piezīmes par konstatējumiem, kas attiecās uz TER konstatējumiem. Tomēr, ņemot vērā, ka Sira Group savas piezīmes bija iesniegusi ar norādi Limited, Komisija izskatīja šo jautājumu kā divpusēju, sagatavojot īpašu informācijas izpaušanas dokumentu. Saņemtās piezīmes nelika izdarīt izmaiņas konstatējumos par 1. kritēriju.
(32)
Izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā, ka netika saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 30. un 31. apsvērums.
3.1.3. AR
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, iespējams noteikt valsts mēroga maksājumu, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var parādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta kritērijiem. Vienīgi ērtības labad pagaidu regulas 32. apsvērumā sniegts īss kritēriju kopsavilkums.
(34)
Abi saistītie Sira Group ražotāji eksportētāji pieprasīja AR, ja TER netiktu piešķirts. Abas prasības tika izskatītas. Izmeklēšanā tika atklāts, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem.
(35)
Tāpēc Sira Group tika piešķirts AR.
(36)
PTO Strīdu izšķiršanas padome 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu un Īpašās komisijas ziņojumu, kas grozīts ar Apelācijas institūcijas ziņojumu par lietu “Eiropas Kopienas - Galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas” (6) (“ziņojumi”).
(37)
Ziņojumos tika konstatēts, ka inter alia pamatregulas 9. panta 5. punkts nav saderīgs ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10., 9.2. un 18.4. pantu un PTO Nolīguma XVI:4. pantu. Pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzēts, ka valstīs, kur nav tirgus ekonomikas, individuāliem ražotājiem eksportētājiem, kam nav noteikts tirgus ekonomikas režīms saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, piemēro valsts mēroga maksājuma likmi, ja vien šie eksportētāji nevar pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, ar kuriem piešķir individuālu režīmu (“Strīdu izšķiršanas padomes secinājums par pamatregulas 9. panta 5. punktu”).
(38)
Ikviens ĶTR ražotājs eksportētājs, kas uzskata, ka šī regula būtu jāpārskata, ņemot vērā ziņojumos ietverto juridisko interpretāciju attiecībā uz 9. panta 5. punktu, ir aicināts pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1515/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (7) (“PTO pilnvarojuma regula”).
(39)
Ņemot vērā pārskatīšanas secinājumus, atbildīgā Savienības iestāde var atcelt, grozīt vai saglabāt pārskatītos pasākumus. Personām, kuras pieprasa pārskatīšanu, būtu jāapzinās, ka gadījumā, kad konstatējumu dēļ jāgroza pasākumi, pasākumu apjoms var tikt samazināts vai palielināts.
(40)
Izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā, ka netika saņemtas piezīmes par AR piešķiršanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 32. līdz 34. apsvērums.
3.2. Analogā valsts
(41)
Par analogo valsti netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 35. līdz 41. apsvērums.
3.3. Normālā vērtība
(42)
Tāda pati metodoloģija tika izmantota, lai noteiktu Sira Group normālo vērtību, kā aprakstīts pagaidu regulas 42. līdz 46. apsvērumā. Par normālo vērtību netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 42. līdz 46. apsvērums.
3.4. Eksporta cena
(43)
Sira Group eksporta cena tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, jo eksports tika veikts par transferta cenām, kas tika uzskatītas par neuzticamu avotu. Eksporta cenas tāpēc tika aprēķinātas, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū un attiecīgi atņemot izmaksas un peļņu, lai EXW līmenī koriģētu eksporta cenu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā koriģēja atbilstīgi visām izmaksām, aptverot nodokļus un nodevas, kas radušies posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Attiecībā uz peļņas normu tika izmantota peļņa, ko guvis nesaistīts attiecīgā ražojuma importētājs, kurš sadarbojās, jo, ņemot vērā ražotāja eksportētāja un saistītā importētāja attiecības, saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par uzticamu.
(44)
Par atlasītajiem eksportētājiem netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47. apsvērums.
3.5. Salīdzinājums
(45)
Tika iesniegtas dažas piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu.
(46)
Metal Group Ltd apstrīdēja normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pamatojoties uz to, ka izmantotās metodes dēļ salīdzināšana nav bijusi taisnīga, un uzņēmums apgalvoja, ka atšķiras fiziskās īpašības.
(47)
Ņemot vērā salīdzinājumu, Metal Group ieteica alternatīvu metodi, kas balstīta vienkārši uz svaru. Šī metodoloģija tika noraidīta, jo tajā netiek ņemti vērā citi svarīgi aspekti, kas iekļauti ražojuma veidu salīdzinājuma sistēmā, piemēram, jauda, kas tādējādi nodrošina labāku salīdzināmību.
(48)
Metal Group Ltd apgalvojumam par fizisko īpašību atšķirībām bija trīs daļas, un tas tika iesniegts pēc piezīmju iesniegšanas termiņa beigām. Neviens no trim apgalvojumiem par šo jautājumu netika minēts atbildēs uz anketas jautājumiem (kur bija īpaši lūgts šādus apgalvojumus minēt par to). Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā netika pausti šādi apgalvojumi, kas izmeklēšanas komandai būtu devuši iespēju pārbaudīt to patiesumu un nozīmīgumu.
(49)
Pirmais apgalvojums attiecās uz ražošanai izmantotā alumīnija sakausējuma veidu. Šajā sakarā tika apgalvots, ka sakausējuma Ķīnas standarts nav tāds pats kā tāda paša nosaukuma sakausējuma standarts Savienībā. Lai gan ir skaidrs, ka minētie sakausējumi nav identiski, tomēr netika sniegti pierādījumi, ka atšķiras izmaksas.
(50)
Otrais apgalvojums bija par lētāku apstrādes pulveri. Tāpat netika sniegti pierādījumi par šo apgalvojumu, un jānorāda, ka minētā apstrādes pulvera izmaksas ir pavisam mazs procents no ražošanas kopējām izmaksām un ka tā ietekme varētu būt tikai niecīga.
(51)
Trešais apgalvojums bija par to, ka atšķirībā no ES ražotā ražojuma uzņēmums nav izmantojis pretkorozijas pārklājumu. Tāpat kā par abiem iepriekšējiem apgalvojumiem, arī par šo netika sniegti pierādījumi.
(52)
Ņemot vērā iepriekšminēto, prasība ņemt vērā fizikālo īpašību atšķirības tika noraidīta.
(53)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 48. līdz 50. apsvērums.
3.6. Dempinga starpības
(54)
Attiecībā uz Sira Group dempinga starpība tika aprēķināta, pamatojoties uz pagaidu regulas 51. apsvērumā minēto metodoloģiju, un tā tika noteikta 23,0 % apmērā.
(55)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. līdz 54. apsvērums.
4. KAITĒJUMS
4.1. Kopējais Savienības ražošanas apjoms
(56)
Par kopējo Savienības ražošanas apjomu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 55. līdz 57. apsvērums.
4.2. Patēriņš Savienībā
(57)
Par patēriņu Savienībā netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 58. līdz 61. apsvērums.
4.3. Imports no attiecīgās valsts
4.3.1. Importa cenas un to samazinājums
(58)
Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas viena persona apgalvoja, ka cenu samazinājuma starpība 6,1 % apmērā, kas tika konstatēta izmeklēšanas periodā, esot maza un neesot varējusi nodarīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(59)
Ķīnas eksportētāju cenu samazinājums tomēr būtu jāskata, ņemot vērā spiedienu, ko tas panācis Savienības tirgū, un ietekmi uz Savienības ražošanas nozares cenu līmeni. Izmeklēšanā tika atklāts, ka cenu spiediens, ko izraisījis imports par zemām dempinga cenām, nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei noteikt cenas tādā līmenī, kas jo īpaši IP laikā ļautu tai segt izmaksas un sasniegt samērīgu peļņas normu.
(60)
Kā minēts pagaidu regulas 65. apsvērumā, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka ĶTR imports noticis par dempinga cenām un visa attiecīgā perioda laikā tās bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Pastāvīgā cenu samazinājuma dēļ Ķīnas eksportētāji IP laikā varēja palielināt pārdošanas apjomus un tirgus daļu. Turklāt tika konstatēts, ka cenu atšķirība attiecībā uz dažu veidu radiatoriem bijusi ievērojami lielāka nekā vidējais konstatētais cenu samazinājums. Tāpēc negatīvo ietekmi uz Savienības tirgū konstatēto cenu samazinājumu un Savienības ražošanas nozari nevar novērtēt par zemu. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts.
(61)
Tā pati persona atkārtoja, ka Ķīnas radiatoriem bijusi sliktāka kvalitāte nekā Savienībā ražotajiem un ka tāpēc tie nav varējuši izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(62)
Tomēr apgalvojums netika pamatots, un izmeklēšanā netika atklāti fakti, kas apgalvojumu pamatotu. Kā minēts pagaidu regulas 23. apsvērumā, izmeklēšanā tika atklāts, ka alumīnija radiatoriem, kurus ražo ĶTR un eksportē no tās, un alumīnija radiatoriem, ko ražo un pārdod Savienības ražotāji Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī pamatizmantojums. Turklāt tie ir arī pilnībā savstarpēji aizstājami un jo īpaši patērētājiem izskatās identiski. Tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(63)
Vērts piebilst, ka cenu samazinājuma un kaitējuma novēršanas līmenis tiek noteikts, pamatojoties uz detalizētu Ķīnas un Savienības ražojumu veidu salīdzinājumu. Tādējādi detalizētajā cenu salīdzinājumā ņemts vērā apgalvojums par atšķirību starp dažādo veidu radiatoriem. Ņemot vērā iepriekšminēto, apgalvojums tika noraidīts.
(64)
Citas piezīmes par importu no attiecīgās valsts netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 62. līdz 67. apsvērums.
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(65)
Citas piezīmes par ievadpiezīmēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. līdz 71. apsvērums.
4.4.1. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(66)
Par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 72. līdz 74. apsvērums.
4.4.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(67)
Par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 75. apsvērums.
4.4.3. Izaugsme
(68)
Par izaugsmi netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 76. apsvērums.
4.4.4. Nodarbinātība
(69)
Par nodarbinātību netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. un 78. apsvērums.
4.4.5. Vienības vidējās cenas Savienībā un ražošanas izmaksas
(70)
Par vienības vidējām cenām Savienībā un ražošanas izmaksām netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. un 80. apsvērums.
4.4.6. Rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(71)
Par rentabilitāti, skaidras naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 81. līdz 83. apsvērums.
4.4.7. Krājumi
(72)
Par krājumiem netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 84. apsvērums.
4.4.8. Faktiskās dempinga starpības lielums
(73)
Par faktiskās dempinga starpības lielumu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 85. apsvērums.
4.4.9. Secinājums par kaitējumu
(74)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka lielākajai daļai kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija tendence samazināties. Tādējādi tiek apstiprināti pagaidu regulas 86. līdz 89. apsvēruma secinājumi, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
5.1. Ievads
(75)
Par pagaidu regulas 90. apsvērumu netika saņemtas piezīmes, tāpēc minētais apsvērums ar šo tiek apstiprināts.
5.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(76)
Par importa par dempinga cenām radīto ietekmi netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 91. līdz 95. apsvērums.
5.3. Citu faktoru ietekme
5.3.1. Imports no trešām valstīm
(77)
Par importu no trešām valstīm netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 96. apsvērums.
5.3.2. Ekonomikas krīze
(78)
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma (ja tāds bijis) cēlonis bijusi ekonomikas krīze būvniecības un mājokļu nozarē konkrētās dalībvalstīs, piemēram, Spānijā un Itālijā, kas, pēc šīs personas domām, bijušas Savienības ražošanas nozares galvenie pārdošanas tirgi.
(79)
Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozare pārdevusi ievērojamus daudzumus radiatoru ne tikai Spānijā un Itālijā, bet arī citās dalībvalstīs. Turklāt attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma tirgus ir plašāks nekā tikai būvniecības un mājokļu tirgi Spānijā un Itālijā. Tomēr, kaut arī nevar izslēgt, ka ekonomikas krīze ietekmējusi Savienības tirgu, Ķīnas importam par zemām dempinga cenām pieauga apjoms, kas attiecīgajā periodā pastiprināja ekonomikas lejupslīdes iespējamo negatīvo ietekmi un neļāva Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā gūt labumu no ekonomikas vispārējās atveseļošanās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(80)
Par ekonomikas krīzi netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. līdz 100. apsvērums.
5.3.3. Savienības nozares ražošanas izmaksu dinamika
(81)
Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls bijis alumīnija cenas pieaugums, jo no tās ir atkarīga liela daļa līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksu.
(82)
Tomēr tiek uzskatīts, ka tirgū, kuru virza taisnīga konkurence, cenas var noteikt tādā līmenī, kas sedz izmaksas un nodrošina pieņemamu peļņas normu. Kā apstiprināts 60. apsvērumā, attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa vidējās cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Kad izmaksas palielinājās, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas cenas atbilstīgi pastāvīgajam cenu spiedienam. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(83)
Citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu dinamiku netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 103. apsvērums.
5.3.4. Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta rādītāji
(84)
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apmērs un samazinājums attiecīgajā periodā ļoti ietekmēja tās kopējos ekonomikas rādītājus.
(85)
Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu attiecīgajā periodā gan kļuva mazāk, bet tie saglabāja ievērojamu daļu, proti, 51 % no Savienības ražošanas nozares kopējiem pārdevumiem ES IP laikā un 27 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma IP laikā. Tādējādi, kā norādīts pagaidu regulas 106. apsvērumā, eksporta pārdevumi ļāva Savienības ražošanas nozarei gūt apjomradītus ietaupījumus, tāpēc nevar uzskatīt, ka attiecīgajā periodā tie izraisījuši būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu tendence un apmērs neizjauc cēloņsakarību starp kaitējumu un importu par zemām dempinga cenām no ĶTR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(86)
Tā pati persona ir pieprasījusi izpaust Savienības ražošanas nozares eksporta vērtību un tādējādi arī cenas, jo pagaidu regulā bija publicēti tikai eksporta apjomi. Tomēr minētos datus nevar izpaust, jo tie tiek uzskatīti par konfidenciāliem.
(87)
Citas piezīmes par eksporta rādītājiem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 104. līdz 106. apsvērums.
5.4. Secinājums par cēloņsakarību
(88)
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares lēmums 2008. gadā palielināt ražošanas jaudu kopā ar sarežģīto stāvokli ekonomikā, kas dominēja arī nākamajos gados, ir galvenie cēloņi, kāpēc samazinājās Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums un tai bija negatīva rentabilitāte. Tāpēc tika apgalvots, ka kaitējumu izraisījuši dažādi iekšzemes faktori, piemēram, ekonomikas krīze un Savienības ražošanas nozares aplamie lēmumi par investīcijām.
(89)
Tomēr kaitējuma analīze tika izvērtēta, ņemot vērā visus kaitējuma faktorus kopā, no kuriem jaudas izmantojums un rentabilitāte ir tikai divi. Kaitējuma izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājies par 16 %, savukārt imports no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājies par 77 % un tirgus daļa palielinājusies no 13 % līdz 24 %. Pat IP laikā, kad patēriņš salīdzinājumā ar 2009. gadu pieauga, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa turpināja samazināties. Papildus tam, ka pastiprinājās citi kaitējuma faktori, vēl viena zīme, kas liecina, ka Savienības ražošanas nozare bija nonākusi sarežģītā ekonomikas situācijā, ir Savienības ražošanas nozares krājumu apmērs, kas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Tāpēc, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, palielinātā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda 2008. gadā būtu jāanalizē kopā ar visiem šiem elementiem.
(90)
Kaut arī ekonomikas krīzei bija zināma negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju, nevar ignorēt to, ka Ķīnas imports par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un tādējādi pastiprināja ekonomikas lejupslīdes iespējamo negatīvo ietekmi un neļāva Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā gūt labumu no ekonomikas vispārējās atveseļošanās.
(91)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka no 2009. gada līdz IP bijis 9 % patēriņa pieaugums, bet Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi samazinājusies un pat tad, ja vispārējā ekonomikas situācija būtu bijusi labāka, Savienības ražošanas nozare nebūtu varējusi atveseļoties, jo vienmēr to kavējis spiediens, ko izraisījis ĶTR imports par zemajām dempinga cenām. Ņemot vērā iepriekšminēto, apgalvojums tika noraidīts.
(92)
Citas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts 107. līdz 110. apsvērums.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
(93)
Šajā izmeklēšanā lietotāji nesadarbojās, un, kaut arī pēc pagaidu konstatējumu publicēšanas tika pieliktas pūles, lietotāji nepieteicās.
(94)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka galvenie alumīnija radiatoru pircēji ir celtniecības uzņēmumi, izplatītāji un vairumtirgotāji, kuri tos pārdod tālāk specializētām veikalu ķēdēm vai mazumtirdzniecības veikaliem pārdošanai mazākiem celtniecības uzņēmumiem vai galalietotājiem. Novērtējot galīgo maksājumu noteikšanas iespējamo ietekmi uz attiecīgajām personām, tika atklāts, ka pat vienam importētam alumīnija radiatora elementam iespējams cenas pieaugums par 61 %, kas ir augstākais ierosinātais antidempinga maksājums, šis cenu palielinājums šķiet diezgan zems, jo attiecīgais ražojums parasti ir tikai daļa lielos projektos, kur tā cena ir tikai neliela daļa no kopējām uzņēmuma izmaksām. Tāpēc, pat ņemot vērā sliktāko iespējamo scenāriju, šķiet, ka tā izraisīto cenu pieaugumu varētu viegli absorbēt pakārtoto pārdevumu ķēdē.
(95)
Par Savienības interesēm netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. līdz 118. apsvērums.
7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(96)
Tika apgalvots, ka peļņas norma, kas tika izmantota, lai aprēķinātu maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējošā dempinga ietekmi, bijusi pārāk augsta. Tika apgalvots, ka 7,4 % starpība attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2008. gadā bijusi izņēmums, turklāt nereālistiski noteikta. Ekonomikas krīzes dēļ, kas smagi skāra tirgu turpmākajos gados, šādu peļņas līmeni nebija iespējams sasniegt.
(97)
Būtu jānorāda, ka šī peļņas norma izmeklēšanas laikā tika pārbaudīta kā peļņas norma, ko izlasē iekļautie uzņēmumi spētu panākt normālos tirgus apstākļos, proti, ja nebūtu kaitējošā dempinga. Nevar secināt, ka ekonomikas krīze nav ietekmējusi Savienības ražošanas nozares stāvokli, bet importa apjoms par zemām dempinga cenām no ĶTR, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, turpināja pieaugt visā attiecīgajā periodā, kaitējot Savienības ražošanas nozares cenām un tirgus daļai. Tādēļ ir skaidrs, ka imports par dempinga cenām no ĶTR pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(98)
Tika arī apgalvots, ka pēcimportēšanas izmaksas, kas izmantotas, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un kaitējuma starpības (0,2 %, ietverot visas izmaksas, kas vajadzīgas, lai laistu preces brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā, piemēram, pārkraušanas izmaksas un muitošanas maksu, bet izņemot ievedmuitas nodokli), novērtētas par zemu. Pēc šīs personas domām, pēcimportēšanas izmaksās būtu jāiekļauj pārkraušanas izmaksas, muitošana un iekšzemes pārvadājumu izmaksas, kas tika lēstas 3,5 % apmērā. Lai aprēķinātu cenu samazinājumu un pārdošanu par zemākām cenām, cena uz ES robežas tiek salīdzināta ar Savienības ražošanas nozares ražotāju EXW cenu. Cenā uz ES robežas jāietver visas izmaksas, kas vajadzīgas, lai laistu preces brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā (t. i., muitošanas un pārkraušanas izmaksas), taču ne attiecīgās personas prasītās iekšzemes pārvadājumu izmaksas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(99)
Citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 119. līdz 123. apsvērumā aprakstītā metodoloģija.
7.2. Maksājumu veids un apjoms
(100)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka apjomā, kas ir mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpības un kaitējuma starpības. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās kaitējuma starpības apmērā.
(101)
Ierosinātie galīgie antidempinga maksājumi ir šādi:
Valsts
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Galīgais maksājums
ĶTR
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd un Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Visi pārējie uzņēmumi (valsts mēroga dempinga starpība)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Šajā regulā precizētās individuālās antidempinga maksājuma likmes uzņēmumiem tika noteiktas, ņemot vērā šīs izmeklēšanas konstatējumus. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kas minētās izmeklēšanas laikā konstatēts attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tāpēc arī konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes neattiecas uz tāda attiecīgā ražojuma importu, ko ražojis cits uzņēmums, kura adrese un nosaukums konkrēti nav minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, arī ne uz tiesību subjektiem, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, uz šiem citiem uzņēmumiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(103)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. Īpašie pasākumi ietver to, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(104)
Ja uzņēmumam, kam piemēro turpmāk norādītās mazākās individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinātos eksporta apjoms, šā palielinājuma dēļ var uzskatīt, ka tirdzniecības modelī notikušas pārmaiņas, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu pret pasākumu apiešanu. Minētajā izmeklēšanā inter alia var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam piemērot attiecīgo valsts mēroga maksājumu.
(105)
Ikviena prasība piemērot individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Tad vajadzības gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no individuālās maksājuma likmes.
(106)
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, valsts mēroga maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz ES.
(107)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, taču sadarbojās, būtu jāparedz, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu, jo šo pantu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode.
7.3. Pagaidu antidempinga maksājumu galīgā iekasēšana
(108)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka nepieciešams galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru un to elementu vai sekciju, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, importam neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, - patlaban uz tiem attiecas KN kodi ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Galīgais maksājums
Taric papildkods
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd
14,9 %
B280
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
21,2 %
Visi pārējie uzņēmumi
61,4 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīta derīga faktūra, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu faktūru neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Tiek galīgi iekasētas summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 402/2012, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atbrīvo.
3. pants
Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
-
izmeklēšanas periodā (no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,
-
tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju Ķīnas Tautas Republikā, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi,
-
faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriežoties ar Padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē un kuriem tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 21,2 % apmērā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2012. gada 29. oktobrī