PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Austrálie pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/755/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie zajišťují, že ústřední protistrany usazené a povolené v Austrálii nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany povolené v Austrálii. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že všechna ustanovení hlavy IV nařízení (EU) č. 648/2012 mají svoji obdobu v odpovídajících právně závazných požadavcích, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany povolené v Austrálii.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Austrálie na ústřední protistrany v ní povolené patří zákon Corporations Act 2001 (zákon o obchodních společnostech), který spolu s předpisy Corporations Regulations 2001 (předpisy o obchodních společnostech) tvoří právní rámec pro zúčtovací a vypořádací systémy. V části 7.3 zákona Corporations Act se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání zúčtovacích nebo vypořádacích činností, se musí ministr mimo jiného ubezpečit o tom, že předmětná ústřední protistrana zavedla odpovídající provozní pravidla a postupy, které jsou v souladu s platnými právními předpisy, aby se v mezích možností zajistilo, že je omezeno systémové riziko a že ústřední protistrana vykonává svoji činnost řádným a účinným způsobem. Ústřední protistrana musí mít také zavedeny odpovídající mechanismy pro řešení střetu zájmů a pro prosazování svých vnitřních pravidel a postupů. V otázce udělování povolení pro zúčtovací a vypořádací systémy a změn jejich vnitřních pravidel a postupů radí ministrovi Australská komise pro cenné papíry a investice (Australian Securities and Investments Commission, ASIC) a australská centrální banka (Reserve Bank of Australia, RBA), které jsou pověřeny posuzováním (a v případě ASIC vymáháním) dodržování povinností, které ústředním protistranám vyplývají ze zákona Corporations Act.
(7)
ASIC poskytuje regulovaným subjektům regulační pokyny, ve kterých jsou vysvětleny konkrétní otázky, na něž se již vztahují právní předpisy. ASIC zejména v prosinci 2012 přepracovala své regulační pokyny k vydávání povolení a výkonu dozoru nad zúčtovacími a vypořádacími systémy v rámci aktualizované příručky Regulatory Guide 211: „Clearing and settlement facilities: Australian and overseas operators“ (Zúčtovací a vypořádací systémy: australští a zahraniční operátoři, RG 2011). Příručka RG 211, kterou ASIC vypracovala, zavádí zásady pro infrastrukturu finančních trhů (Principles for Financial Market Infrastructures, PFMI), které v dubnu 2012 vydal Výbor pro platební a vypořádací systémy (2) (CPSS) a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO), jež jsou důležité pro povinnosti zakotvené v zákoně Corporations Act, a dále tato příručka poskytuje ústředním protistranám pokyny, jak dostát svým povinnostem vyplývajícím ze zákona Corporations Act. Nedodržování zákona Corporations Act, jak je vysvětleno v příručce RG 211, by proto mohlo vést k vymáhání jeho ustanovení a k sankčním opatřením.
(8)
RBA má na základě zákona Corporations Act pravomoc stanovit normy finanční stability, aby se zajistilo, že ústřední protistrany vykonávají svou činnost takovým způsobem, jenž přináší nebo upevňuje celkovou stabilitu australského finančního systému. V listopadu 2012 rada RBA pro platební systémy zejména schválila stanovení nových norem finanční stability, tzv. norem finanční stability pro ústřední protistrany (Financial Stability Standards for Central Counterparties, FSS), které tvoří 21 norem pro ústřední protistrany spolu s dílčími normami a pokyny. FSS nabyly účinnosti v březnu 2013 s výjimkou několika dílčích norem, které nabyly účinnosti dne 31. března 2014. FSS musí dodržovat všechny ústřední protistrany, kterým bylo uděleno povolení.
(9)
Hlavní zásady pro zúčtovací a vypořádací systémy stanovené v části 7.3 zákona Corporations Act a předpisech Corporations Regulations, jak je vysvětleno v příručce RG 211 komise ASIC, a FSS stanovené RBA (společně tvoří „základní pravidla“) stanoví normy na vysoké úrovni, které musí ústřední protistrany dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Austrálii. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků v Austrálii. Aby ústřední protistrany dodržovaly základní pravidla, musí mimo jiné přijmout vnitřní pravidla a postupy, které musí být v souladu se zvláštními požadavky, jež jsou stanoveny v zákoně Corporations Act a předpisech Corporations Regulations a jež jsou vysvětleny v příručce RG 211 a FSS, s tím, že tato vnitřní pravidla a postupy jsou předkládána ministrovi před tím, než může být vydáno povolení působit jako zúčtovací a vypořádací systém. Změny vnitřních pravidel a postupů ústředních protistran musí být oznámeny ministrovi. Ministr může změny vnitřních pravidel a postupů ústředních protistran zamítnout. Vnitřní pravidla a postupy ústředních protistran mají účinek smlouvy a jsou právně závazné pro ústřední protistrany a jejich účastníky.
(10)
Právně závazné požadavky stanovené v základních pravidlech, které se vztahují na ústřední protistrany povolené v Austrálii, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(11)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie zajišťují, že ústřední protistrany povolené v Austrálii splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(12)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie pro ústřední protistrany povolené v Austrálii zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(13)
Ústřední protistrany povolené v Austrálii podléhají průběžnému dohledu a dozoru ze strany ASIC a RBA. ASIC odpovídá za vymáhání toho, aby ústřední protistrany plnily své povinnosti vyplývající ze zákona Corporations Act, a v tomto ohledu provádí pravidelné hodnocení souladu ústředních protistran s jejich povinnostmi, které jim vyplývají z povolení, kromě povinností týkajících se FSS a snížení systémového rizika, a zejména s jejich povinností vykonávat svou činnost řádným a účinným způsobem v přiměřené míře, a poté předkládá zprávu ministrovi, která se zveřejňuje. RBA sleduje, zda ústřední protistrany plní své povinnosti vyplývající z příslušných povolení a povinnosti týkající se finanční stability a snížení systémového rizika, pravidelně hodnotí, zda každá ústřední protistrana dodržuje FSS, a překládá zprávu ministrovi, která se rovněž zveřejňuje. Ústřední protistrany povolené v Austrálii mohou obdržet písemné pokyny od ministra a od ASIC. Pokud ústřední protistrana písemný pokyn nesplní, může se ASIC obrátit na soud, který může ústřední protistraně nařídit, aby písemný pokyn splnila.
(14)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie pro ústřední protistrany povolené v Austrálii zajišťují průběžný účinný dohled a vynucování.
(15)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(16)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou podat žádost o „overseas clearing and settlement facility licence“ (povolení působit jako zahraniční zúčtovací a vypořádací systém), které jim umožní poskytovat v Austrálii některé nebo všechny clearingové služby, pro něž jsou držiteli povolení ve své domovské zemi.
(17)
Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení působit jakožto zahraniční ústřední protistrana v Austrálii, jsou srovnatelné s těmi, které se vztahují na ústřední protistrany z třetích zemí žádající o uznání podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012. Předpokladem uznání je, že regulační režim třetí země, v níž ústřední protistrana získala povolení, je z hlediska stupně ochrany před systémovým rizikem a z hlediska míry účinnosti a řádného výkonu služby, kterou poskytuje, považován za „dostatečně rovnocenný“ s australským regulačním režimem pro srovnatelné tuzemské ústřední protistrany. Posouzení „dostatečné rovnocennosti“ zahrnuje podobné úvahy jako ty, které se posuzují podle nařízení (EU) č. 648/2012. Před tím, než je zahraniční ústřední protistraně vydáno povolení, vyžaduje se zavedení mechanismů spolupráce mezi australskými orgány a příslušnými zahraničními orgány dohledu.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran z třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie pro ústřední protistrany povolené v Austrálii splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze tudíž považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj australského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie, které se vztahují na ústřední protistrany povolené v Austrálii a které tvoří část 7.3 zákona Corporations Act 2001 a předpisy Corporations Regulations 2001spolu s jejich příslušným vysvětlením v Regulatory Guidance 211 „Clearing and settlement facilities: Australian and overseas operators“ a v normách Financial Stability Standards for Central Counterparties, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 30. oktobris)
par Austrālijas reglamentējošo noteikumu līdzvērtību tām prasībām attiecībā uz centrālajiem darījumu partneriem, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem
(2014/755/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 25. panta 6. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantā izklāstītās centrālo darījumu partneru (“CCP”), kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, atzīšanas procedūras mērķis ir ļaut CCP, kas veic uzņēmējdarbību un ir saņēmuši atļauju trešās valstīs, kuru regulatīvie standarti ir līdzvērtīgi tiem, kuri noteikti minētajā regulā, sniegt tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem vai tirdzniecības vietām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Tādējādi tajā paredzētā atzīšanas procedūra un lēmums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 galveno mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku, paplašinot drošu un stabilu CCP izmantošanu, lai veiktu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti, tostarp arī tad, ja minētie CCP veic uzņēmējdarbību un ir saņēmuši atļauju trešā valstī.
(2)
Lai trešās valsts tiesisko režīmu varētu uzskatīt par līdzvērtīgu Savienības tiesiskajam režīmam attiecībā uz CCP, piemērojamo juridisko un uzraudzības noteikumu sasniegtajam rezultātam pēc būtības vajadzētu būt līdzvērtīgam Savienības prasībām attiecībā uz regulatīvajiem mērķiem, ko ar to sasniedz. Tāpēc šīs līdzvērtības novērtēšanas mērķis ir pārliecināties, ka Austrālijas juridiskie un uzraudzības noteikumi nodrošina, ka CCP, kas veic uzņēmējdarbību un ir saņēmuši atļauju Austrālijā, nerada tīrvērtes dalībniekiem un tirdzniecības vietām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, lielāku risku, nekā tiem radītu CCP, kas saņēmuši atļauju Savienībā, un līdz ar to nerada nepieļaujamus sistēmiskā riska līmeņus Savienībā.
(3)
Komisija 2013. gada 1. septembrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (“EVTI”) tehnisko konsultāciju par juridiskajiem un uzraudzības noteikumiem, ko piemēro CCP, kas ir saņēmuši atļauju Austrālijā. Tehniskajā konsultācijā secināts, ka visi Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļas noteikumi ir replicēti attiecīgās juridiski saistošās prasībās, kas jurisdikcijas līmenī ir piemērojamas CCP, kuri ir saņēmuši atļauju Austrālijā.
(4)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktu ir jāizpilda trīs nosacījumi, lai noteiktu, vai trešās valsts juridiskie un uzraudzības noteikumi attiecībā uz CCP, kas saņēmuši atļauju tajā, ir līdzvērtīgi noteikumiem, kas paredzēti minētajā regulā.
(5)
Saskaņā ar pirmo nosacījumu trešā valstī atļauju saņēmušajiem CCP jāizpilda juridiski saistošās prasības, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā.
(6)
Austrālijas juridiski saistošās prasības attiecībā uz Austrālijā atļauju saņēmušajiem CCP ietver 2001. gada Uzņēmējsabiedrību likumu (“Uzņēmējsabiedrību likums”), kas kopā ar 2001. gada Uzņemējsabiedrību noteikumiem (“Uzņēmējsabiedrību noteikumi”) veido tīrvērtes un norēķinu mehānismu (“TN mehānismi”) tiesisko regulējumu. Uzņēmējsabiedrību likuma 7.3. daļā paredzēts, ka pirms tās atļaujas piešķiršanas, kas vajadzīga, lai veiktu tīrvērtes vai norēķinu darbības, ministram cita starpā ir jāpārliecinās, ka attiecīgajam CCP ir pienācīgi darbības noteikumi un procedūras, kas atbilst piemērojamiem normatīvajiem aktiem, lai nodrošinātu, ka, ciktāl tas ir praktiski iespējams, sistēmiskais risks ir samazināts un ka CCP darbojas godīgi un efektīvi. CCP ir arī jābūt piemērotiem mehānismiem, ko izmanto interešu konfliktu novēršanai un iekšējo noteikumu un procedūru izpildei. Austrālijas Vērtspapīru un investīciju komisija (“ASIC”) un Austrālijas Rezervju banka jeb centrālā banka (“RBA”) konsultē ministru par TN mehānismu licenču piešķiršanu un iekšējo noteikumu un procedūru pārmaiņām un atbild par novērtēšanu un ASIC gadījumā - par izpildi attiecībā uz to, kā CCP pilda pienākumus saskaņā ar Uzņēmējsabiedrību likumu.
(7)
ASIC nodrošina reglamentējošus norādījumus regulētām vienībām, kas vajadzīgi, lai paskaidrotu konkrētus jautājumus, uz kuriem jau attiecas tiesību akti. Proti, 2012. gada decembrī ASIC pārskatīja reglamentējošos norādījumus par licencēšanu un TN mehānismu licenču pārraudzību saskaņā ar atjauninātajiem Reglamentējošajiem norādījumiem 211 “Tīrvērtes un norēķinu mehānismi - Austrālijas un aizjūras operatori” (“RG 211”). Ar ASIC RG 211 tiek īstenoti finanšu tirgus infrastruktūru principi (“PFMI”), ko 2012. gada aprīlī sagatavoja Maksājumu un norēķinu sistēmu komiteja (2) (“CPSS”) un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (“IOSCO”) un kas attiecas uz pienākumiem, kuri izklāstīti Uzņēmējsabiedrību likumā, un sniedz norādījumus CCP par to, kā izpildīt pienākumus saskaņā ar Uzņēmējsabiedrību likumu. Tādēļ, ja netiek ievērots Uzņēmējsabiedrību likums, kā izskaidrots RG 211, varētu tikt piemērotas izpildes nodrošināšanas darbības un sankcijas.
(8)
Saskaņā ar Uzņēmējsabiedrību likumu RBA ir pilnvarota noteikt finanšu stabilitātes standartus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka CCP darbojas tādā veidā, kas rada vai veicina Austrālijas finanšu sistēmas vispārējo stabilitāti. Proti, RBA maksājumu sistēmas valde 2012. gada novembrī apstiprināja jaunu finanšu stabilitātes standartu noteikšanu, t. i., Finanšu stabilitātes standartus (“FSS”) attiecībā uz CCP, kas ietver 21 standartu attiecībā uz CCP, attiecīgus apakšstandartus un norādījumus. Izņemot dažus apakšstandartus, kas stājās spēkā 2014. gada 31. martā, FSS stājās spēkā 2013. gada martā. FSS ir jāievēro visiem licencētajiem CCP.
(9)
TN mehānismu pamatprincipos, kas izklāstīti Uzņēmējsabiedrību likuma 7.3. daļā, un uzņēmējsabiedrību noteikumos, kas izskaidroti ASIC RG 211, un RBA noteiktajos FSS (kopā “galvenie noteikumi”) izklāstīti augsta līmeņa standarti, kuri CCP ir jāievēro, lai saņemtu atļauju sniegt tīrvērtes pakalpojumus Austrālijā. Minētie galvenie noteikumi aptver pirmā līmeņa juridiski saistošās prasības Austrālijā. Lai izpildītu primāros noteikumus, CCP papildus pieņem iekšējos noteikumus un procedūras, kam jāatbilst Uzņēmējsabiedrību likumā un Uzņēmējsabiedrību noteikumos noteiktajām konkrētajām prasībām, kā paskaidrots RG 211 un FSS, un minētos iekšējos noteikumus un procedūras iesniedz ministram, pirms tiek izsniegta TN mehānisma darbības atļauja. CCP iekšējo noteikumu un procedūru pārmaiņas ir jāziņo ministram. Ministrs var neatļaut mainīt CCP iekšējos noteikumus un procedūras. CCP iekšējiem noteikumiem un procedūrām ir līguma spēks, un tie ir juridiski saistoši CCP un to attiecīgajiem dalībniekiem.
(10)
Izmantojot primārajos noteikumos izklāstītās juridiski saistošās prasības, ko piemēro CCP, kas ir saņēmuši atļauju Austrālijā, nodrošina būtiskus rezultātus, kas ir līdzvērtīgi to prasību rezultātiem, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā.
(11)
Tāpēc Komisija secina, ka Austrālijas tiesiskie un uzraudzības mehānismi nodrošina to, ka Austrālijā atļauju saņēmušie CCP izpilda juridiski saistošās prasības, kuras ir līdzvērtīgas prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā.
(12)
Saskaņā ar otro nosacījumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktam Austrālijas juridiskajiem un uzraudzības noteikumiem attiecībā uz CCP, kas Austrālijā ir saņēmuši atļauju, ir jāparedz minēto CCP pastāvīga efektīva uzraudzība un prasību izpilde.
(13)
ASIC un RBA pastāvīgi uzrauga un pārrauga CCP, kas saņēmuši atļauju Austrālijā. ASIC ir atbildīga par to, ka CCP izpilda savus pienākumus saskaņā ar Uzņēmējsabiedrību likumu, un šajā sakarā veic periodisku CCP atbilstības novērtējumu, ņemot vērā licencē iekļautos pienākumus, izņemot pienākumus attiecībā uz FSS un sistēmiskā riska samazināšanu, un jo īpaši ņemot vērā to pienākumu darboties godīgi un efektīvi, ciktāl tas ir saprātīgi tā rīkoties, un iesniedz ziņojumu ministram, ko publicē. RBA uzrauga, vai CCP izpilda pienākumus saskaņā ar attiecīgajām licencēm un attiecībā uz finanšu stabilitātes un sistēmiskā riska mazināšanu, veic periodiskus novērtējumus par to, vai katrs CCP ievēro FSS, un iesniedz ziņojumu ministram, ko tāpat publicē. Ministrs un ASIC var izdot rakstiskus rīkojumus CCP, kas saņēmuši atļauju Austrālijā. Ja CCP nepilda rakstisku rīkojumu, ASIC var vērsties tiesā, kas var pieprasīt CCP izpildīt rakstisko rīkojumu.
(14)
Tāpēc Komisija secina, ka Austrālijas juridiskajos un uzraudzības noteikumos attiecībā uz CCP, kas saņēmuši atļauju Austrālijā, paredzēta pastāvīga efektīva uzraudzība un prasību izpilde.
(15)
Saskaņā ar trešo nosacījumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktam Austrālijas juridiskajos un uzraudzības noteikumos ir jābūt iekļautai efektīvai līdzvērtīgai sistēmai tādu CCP atzīšanai, kuri saņēmuši atļauju saskaņā ar trešo valstu tiesiskajiem režīmiem (“trešās valsts CCP”).
(16)
Trešās valsts CCP var pieteikties uz “aizjūras tīrvērtes un norēķinu mehānisma licenci” (“aizjūras CCP licence”), kas ļauj tiem Austrālijā sniegt dažus vai visus tīrvērtes pakalpojumus, kurus tiem atļauts sniegt savā valstī.
(17)
Kritēriji, ko piemēro trešās valsts CCP, kas piesakās uz aizjūras CCP licenci Austrālijā, ir salīdzināmi ar kritērijiem, kuri attiecas uz trešās valsts CCP, kas iesniedz atzīšanas pieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu. Līdzvērtīguma priekšnoteikums - regulatīvais režīms trešā valstī, kurā CCP ir saņēmis atļauju, ir jāuzskata par “pietiekami līdzvērtīgu”, ņemot vērā aizsardzības pakāpi pret sistēmisko risku un pakalpojumu efektivitātes un godīguma līmeni, ko tas nodrošina, attiecībā pret Austrālijas regulatīvo režīmu salīdzināmiem iekšzemes CCP. “Pietiekamas līdzvērtības” novērtējums balstās uz līdzīgiem apsvērumiem kā tie, kas novērtēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012. Lai varētu piešķirt “aizjūras CCP licenci”, nepieciešams izveidot sadarbības kārtību starp Austrālijas iestādēm un attiecīgajām ārvalstu uzraudzības iestādēm.
(18)
Tādēļ būtu jāuzskata, ka Austrālijas juridiskajos un uzraudzības noteikumos paredzēta efektīva līdzvērtīga sistēma trešās valsts CCP atzīšanai.
(19)
Tādējādi var uzskatīt, ka Austrālijas juridiskajos un uzraudzības noteikumos attiecībā uz CCP, kas saņēmuši atļauju Austrālijā, ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā paredzētie nosacījumi un minētie juridiskie un uzraudzības noteikumi būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktajām prasībām. Komisijai, kuru informē EVTI, būtu jāturpina uzraudzīt, kā mainās Austrālijas juridiskie un uzraudzības noteikumi attiecībā uz CCP un kā tiek izpildīti nosacījumi, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums.
(20)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta vajadzībām Austrālijas juridiskie un uzraudzības noteikumi, ko piemēro CCP, kas saņēmuši atļauju Austrālijā, un ko veido 2001. gada Uzņēmējsabiedrību likuma 7.3. daļa un 2001. gada Uzņēmējsabiedrību noteikumi, kas paskaidroti saskaņā ar Reglamentējošajiem norādījumiem 211 “Tīrvērtes un norēķinu mehānismi: Austrālijas un aizjūras operatori”, un finanšu stabilitātes standarti attiecībā uz CCP, tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktajām prasībām.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 30. oktobrī