ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. září 2013
Státní podpora SA.32554 (09/C)
Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria
(oznámeno pod číslem C(2013) 5648)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/341/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co členské státy a další zúčastněné subjekty byly vyzvány na základě výše uvedených ustanovení k vyjádření stanoviska (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
V prosinci 2008 obdržel podnik Hypo Group Alpe Adria (dále jen „HGAA“ nebo „banka“) od Rakouské republiky na základě rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám (2) (dále jen „režim mimořádné podpory určené bankám“) částku ve výši 900 milionů EUR jako majetkovou účast tier 1 (3).
(2)
Dne 29. dubna 2009 předložilo Rakousko Komisi plán na oživení podniku HGAA.
(3)
Svým rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci podpory N 254/2009 („úvodní rozhodnutí z roku 2009“) (4) zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (5), jelikož měla pochybnosti o tom, zda podpora na restrukturalizaci, kterou Německo poskytlo v prosinci 2008 společnosti BayernLB, většinovému akcionáři podniku HGAA, byla slučitelná s vnitřním trhem. V témže rozhodnutí položila Komise otázku, zda se v případě podniku HGAA jedná o banku, která je v zásadě zdravá.
(4)
Podnik HGAA byl 23. prosince 2009 zestátněn. V této souvislosti schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 23. prosince 2009 ve věcech státní podpory C 16/2009 a N 698/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2009“) na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) předběžně - tzn. než bude předložen důvěryhodný plán restrukturalizace - několik opatření podpory. Stejným rozhodnutím rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení na další opatření podpory Rakouska ve prospěch podniku HGAA.
(5)
Dne 22. června 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení. Důvodem byla především skutečnost, že v přepracovaném plánu restrukturalizace pro podnik HGAA, který byl předložen dne 16. dubna 2010, nebylo prokázáno, jak by mělo být zajištěno obnovení životaschopnosti banky a dosaženo přiměřeného sdílení zátěže a jak by měla být v dostatečné míře podchycena narušení hospodářské soutěže, jež mohou být důsledkem poskytování státní podpory. Komise dále prodloužila platnost schválení podpory, kterou svým usnesením o záchraně z prosince 2009 prohlásila předběžně až do okamžiku ukončení kontroly plánu restrukturalizace za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí o prodloužení z roku 2010“) (7).
(6)
Dne 29. prosince 2010 oznámilo Rakousko další opatření ve prospěch podniku HGAA ve formě záruky za aktiva ve výši 200 milionů EUR. Toto opatření podpory bylo schváleno rozhodnutím Komise ze dne 19. července 2011 ve věcech podpor SA.32172 (2011/NN) a SA.32554 (2009/C) (8) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z července 2011“).
(7)
Dne 7. února 2011 informovala Komise Rakousko a Německo o tom, že řízení ve věci podpory N 698/2009 (9) týkající se podniku HGAA bylo odděleno od řízení ve věci podpory C 16/2009 týkající se podniku BayernLB. Řízení týkající se podniku HGAA bylo poté zaevidováno jako věc podpory SA.32554 (2009/C). Toto rozhodnutí pojednává výhradně o věci podpory SA.32554 (2009/C).
(8)
Dne 21. dubna 2011 Rakousko předložilo plán restrukturalizace podniku HGAA.
(9)
Dne 3. prosince 2012 oznámilo Rakousko další opatření podpory ve prospěch podniku HGAA ve formě kapitálového vkladu Rakouské republiky v rámci jednotlivých akcií a státní záruky na druhořadé půjčky vydané podnikem HGAA. Oznámení obsahovalo řadu závazků pro podnik HGAA. Tato opatření byla dočasně schválena rozhodnutím Komise ze dne 5. prosince 2012 ve věci podpory SA.32554 (2009/C) (10) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2012“). Schválení bylo spojeno s určitými závazky Rakouska. Rakousko však tyto závazky splnilo jen zčásti.
(10)
Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu na zrušení rozhodnutí ze dne 25. července 2012 ve věci podpory SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) týkající se podniku BayernLB. Toto rozhodnutí bylo později zrušeno a nahrazeno rozhodnutím Komise ze dne 5. února 2013 (12) (dále jen „rozhodnutí o podniku BayernLB“).
(11)
Řízení je podrobně popsáno v úvodním rozhodnutí z roku 2009, rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, rozhodnutí o prodloužení z roku 2010, rozhodnutí o záchraně z července 2011 a také v rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
(12)
Jednotlivé plány restrukturalizace podniku HGAA a jejich odpovídající změny byly v období od července 2010 do srpna 2013 předmětem četných jednání a telekonferencí, jakož i jiných forem výměn informací mezi představiteli Rakouska, banky a útvarů Komise.
(13)
Dne 29. června 2013 oznámilo Rakousko plán restrukturalizace, v němž byla předpokládána likvidace podniku HGAA; tento plán byl dne 27. srpna 2013 doplněn.
2. POPIS
2.1. ZVÝHODNĚNÁ BANKA
(14)
Podnik HGAA je finanční skupina s celosvětovou působností a se sídlem v Klagenfurtu (Korutany), odkud jsou kontrolovány a řízeny bankovní a leasingové obchody včetně likvidované části přes podnik Hypo Alpe Adria Bank-International (dále jen „HBInt“). Podnik HBInt vykonává ve skupině centrální funkce, jako je controlling a sestavování rozvahy skupiny, řízení rizik, právní záležitosti a dodržování předpisů, řízení likvidity, emisní obchody a refinancování dceřiných společností podniku HGAA.
(15)
Koncem roku 2012 činila bilanční suma podniku HGAA celkem 33,8 miliardy EUR a rizikově vážená aktiva činila zhruba 21 miliard EUR.
(16)
100 % vlastníkem podniku HGAA je Rakouská republika (13).
(17)
K 31. prosinci 2008 byl podnik HGAA prostřednictvím svých bankovních a/nebo leasingových dceřiných společností zastoupen v těchto dvanácti zemích: Rakousko, Slovinsko, Itálie, Německo, Maďarsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Ukrajina a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.
(18)
V Rakousku působí podnik HGAA v současnosti jako společnost HBA. Kromě toho je podnik HGAA zastoupen ve Slovinsku (prostřednictvím HBS a leasingové společnosti HLS), v Chorvatsku (prostřednictvím HBC a integrované leasingové společnosti HAALC), v Bosně a Hercegovině (prostřednictvím obou bank HBFBiH a - v Republice srbské - HBRS včetně leasingové společnosti HLRS), v Srbsku (prostřednictvím HBSE) a Černé Hoře (prostřednictvím HBM) (dále společně jen „země jihovýchodní Evropy“ (SEE - jihovýchodní Evropa)).
(19)
U mnoha odvětvových účastí a finančních dceřiných společností banky byl zahájen proces likvidace. Italský podnik HBI ukončil svou novou obchodní činnost k 1. červenci 2013. K ostatním dceřiným společnostem, které mají být dány do likvidace, patří chorvatská leasingová společnost HLC a chorvatská likvidační společnost H-ABDUCO vzniklá z převodu aktiv banky, rakouská leasingová společnost HLA, německá leasingová společnost HLG, v Černé Hoře leasingová společnost HLM a likvidační společnost HDM vzniklá z převodu aktiv banky, maďarská leasingová společnost HLHU, bulharská leasingová společnost HLBG, makedonská leasingová společnost HLMK, ukrajinská leasingová společnost HLUA, v Bosně a Hercegovině leasingová společnost HETABiH a likvidační společnost BORA vzniklá z převodu aktiv banky, srbské leasingové společnosti HLSE a HRSE, obě slovinské společnosti TCK a TCV, které vznikly z převodu bankovních a leasingových obchodů, a italská leasingová společnost HLI (14). Likvidace společnosti Alpe Adria Privatbank v Lichtenštejnsku byla již ukončena.
(20)
Následující body odůvodnění obsahují přehledné informace o stále činných podnicích skupiny.
(21)
Rakouská dceřiná společnost HBA poskytuje bankovní služby privátní, firemní a institucionální klientele. Nabízí všechny klasické bankovní služby všeobecné banky. Společnost HBA má silné regionální vazby na Korutany a její další pobočky se nacházejí ve Vídni a Salcburku. Její podíl na rakouském trhu činí méně než […] (15) % podle aktiv a přibližně […] % podle vkladů.
(22)
Ve Slovinsku je skupina zastoupena bankou HBS (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). Leasingová společnost HLS se soustřeďuje na leasing movitého majetku a realizuje i vybrané obchody v oblasti pronájmu nemovitostí.
(23)
Chorvatská HBC je všeobecná banka (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). HAALC je leasingová společnost a její podíl na trhu představuje zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(24)
V Bosně a Hercegovině působí dvě různé banky: HBRS v Republice srbské (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů) a HBFBiH ve Federaci Bosny a Hercegoviny (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv). Leasingová společnost HLRS, která je vlastnictvím společnosti HBRS, disponuje podílem na trhu zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(25)
Tržní podíl společnosti HBM v Černé Hoře činí přibližně […] % podle aktiv. Leasingové obchody, které jsou z banky generovány, představují podíl na trhu ve výši […] %.
(26)
Těžiště činnosti srbského podniku HBSE leží v segmentu privátní a firemní klientely (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů).
2.2. OPATŘENÍ PODPORY
Prosinec 2008 - opatření společnosti BayernLB a státní opatření v rámci rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám
(27)
V roce 2008 obdržel podnik HGAA podporu od svých tehdejších podílníků, společnosti BayernLB a Rakouské republiky.
-
V prosinci 2008 získal podnik HGAA kapitálovou injekci ve výši 700 milionů EUR od společnosti BayernLB, svého tehdejšího většinového akcionáře, který sám obdržel v témže měsíci státní podporu od spolkové země Bavorsko.
-
Dne 29. prosince 2008 získal podnik HGAA na základě režimu mimořádné podpory určené bankám od Rakouské republiky majetkovou účast ve výši 900 milionů EUR (kapitál tier 1), jakož i záruky likvidity ve výši 1,35 miliardy EUR na emise půjček.
Prosinec 2009 - státní rekapitalizace a záruky
(28)
V rámci svého zestátnění obdržel podnik HGAA následující podpory:
-
časově omezenou záruku Rakouska ve výši 100 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám,
-
kapitálová injekce Rakouska ve výši 450 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám.
Leden 2011 - záruka na aktiva
(29)
Z důvodu potřeby dalších odpisů poskytlo Rakousko podniku HGAA na období od 31. prosince 2010 do 30. června 2013 záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR.
Prosinec 2012 - státní rekapitalizace a záruka
(30)
V souladu s rozhodnutím rakouského orgánu finančního dozoru musel podnik HGAA splnit k 31. prosinci 2012 vyšší kapitálovou kvótu, která činila 12,04 %. Z tohoto důvodu přijaly rakouské úřady ve prospěch podniku HGAA následující opatření:
-
navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí jednotlivých akcií a
-
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(31)
Podrobný popis banky a doposud schválených opatření podpory je obsažen v 17. až 19. bodu odůvodnění úvodního rozhodnutí, ve 13. až 15. a 27. až 40. bodu odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, v 15. až 19. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 10. až 12. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
2.3. DOSUD NEPOSKYTNUTÁ DOPLŇKOVÁ OPATŘENÍ PODPORY
(32)
Plán restrukturalizace předpokládá pro období 2013-2017, že pro likvidovanou část skupiny bude zapotřebí další kapitál ve výši zhruba 2,6 miliardy EUR (základní scénář), podle pesimistického scénáře pak 4,7 miliardy EUR a podle zátěžového scénáře 5,4 miliardy EUR. Za předpokladu, že kapitál bude k dispozici v likvidní formě, byly by podle základního scénáře zapotřebí likvidní prostředky ve výši 2,5 miliardy EUR, a na základě odhadů by tato částka v pesimistickém zátěžovém scénáři vzrostla do roku 2017 na částku 3,3 miliardy EUR. (Pokud by kapitálová opatření neměla vliv na likviditu, byla by případně nezbytná vyšší likvidní opatření.)
(33)
Rakousko požádalo preventivně Komisi o schválení státních podpor, které by mohly být zapotřebí pro pokrytí další potřeby kapitálu nebo likvidity takovým způsobem, aby byly dodrženy veškeré požadavky právních předpisů upravujících dohled nebo aby byly kryty ztráty. Výše poskytnutého kapitálu se omezí na částku nutnou pro dodržení regulačních požadavků ohledně minimálního kapitálu, kterou musí potvrdit příslušný orgán dohledu.
2.4. PŘÍSPĚVEK DŘÍVĚJŠÍCH PODÍLNÍKŮ PODNIKU HGAA
(34)
Před zestátněním podniku HGAA byly jeho vlastníky společnost BayernLB (67,08 %), země Korutany prostřednictvím společnosti Kärntner Landesholding (12,42 %), pojišťovna Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE“) (20,48 %) a zaměstnanecká nadace Hypo Alpe Adria (0,02 %).
(35)
Všichni vlastníci postoupili svá práva podílníků tím, že své podíly odprodali za symbolickou cenu ve výši jednoho eura Rakousku.
(36)
Společnost BayernLB se vzdala všech svých vlastnických práv, mimo jiné i na již splacený kapitál tier 2 ve výši 300 milionů EUR, a zprostila podnik HGAA povinnosti splatit zpět již dříve poskytnuté úvěry ve výši 525 milionů EUR (16).
(37)
Pro zajištění likvidity podniku HGAA dala společnost BayernLB v prosinci 2009 opět k dispozici ukončenou likviditní linku ve výši […] EUR. Kromě toho bylo dohodnuto, že podnik HGAA si může částku ve výši […] EUR, kterou mu poskytla společnost BayernLB v rámci financování uvnitř skupiny, ponechat až do 31. prosince 2013. V roce 2014 by podniku HGAA zůstaly finanční prostředky společnosti BayernLB ve výši […] EUR, v roce 2015 pak finanční prostředky ve výši […] EUR. Na tyto částky dává Rakousko záruku pro případ rozdělení banky nebo hospodářsky srovnatelného opatření, po kterém není zajištěna životaschopnost podniku HGAA (17).
(38)
Společnost BayernLB poskytla podniku HGAA již v roce 2008 kapitál ve výši 700 milionů EUR, který byl mezitím zcela vyčerpán, protože byl v plném rozsahu použit na krytí ztrát.
(39)
Společnost GRAWE upsala nekonvertibilní kapitál tier 1 (majetková účast) ve výši 30 milionů EUR s dividendou ve výši 6 % p.a. od roku 2013 (bude-li dosaženo zisku). Dne 30. května 2011 klesla po snížení kapitálu nominální hodnota majetkové účasti na 9 milionů EUR.
(40)
Společnost GRAWE dala kromě toho do 31. prosince 2013 k dispozici zajištěnou likviditu ve výši 100 milionů EUR (50 milionů EUR bylo jištěno rakouskými dluhopisy a 50 milionů EUR jinými aktivy, která mohla být použita k převodu krytých dluhopisů).
(41)
Spolková země Korutany přispěla v prosinci 2009 k záchraně banky následujícími opatřeními:
-
kapitálová injekce ve výši 200 milionů EUR ve dvou krocích. Korutany převedly kapitál tier 2 ve výši 50 milionů EUR na majetkovou účast tier 1 ve výši zhruba 31 milionů EUR a 150 milionů EUR vložily jako majetkovou účast. Ta je spojena s šestiprocentní dividendou závislou na zisku, která by byla poprvé splatná v rozpočtovém roce 2013. Celková částka dříve poskytnuté majetkové účasti ve výši 181 milionů EUR mezitím klesla v důsledku snížení kapitálu na 55 milionů EUR,
-
likviditní opatření v přibližné výši 200 milionů EUR, která země Korutany dává k dispozici v rámci stávajících obchodních vztahů.
(42)
Následující tabulka nabízí přehled původních částek majetkové účasti, kterou podnik HGAA získal (včetně HBInt), a jejích současné výše. Je zapotřebí poukázat na to, že s majetkovou účastí nejsou spojena žádná hlasovací práva. Všechny akcie s hlasovacím právem drží Rakouská republika.
Tabulka 1
Přehled majetkové účasti
Majetková účast, rozdělená podle dřívějších podílníků
Původní částka (v EUR)
Po snížení kapitálu a jiných opatřeních (přeměna apod.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Země Korutany
30 772 982
9 406 653
Země Korutany
150 000 000
45 851 845
Mezisoučet
210 772 982
64 428 867
Rakouská republika
900 000 000
275 111 073
Celkem
1 110 772 982
339 539 940
(43)
Podnik HGAA odkoupil různé hybridní a jiné kapitálové nástroje výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově vypověděl, a tím zvýšil vlastní kapitál: V dubnu 2012 uskutečnil podnik HGAA transakci, která vedla ke zvýšení kapitálu tier 1 o 153 milionů EUR. V srpnu 2012 vypověděl několik hybridních nástrojů a vytvořil tak další kapitál ve výši 23,5 milionů EUR. V prosinci 2012 nabídl zpětný odkup dalších kapitálových nástrojů, který vedl k mimořádnému zisku ve výši […] EUR.
(44)
V důsledku ztrát podniku HGAA přišli navíc majitelé kapitálových nástrojů (majetkové účasti a další hybridní kapitálové nástroje) o výplatu dividend nebo kuponů závislých na zisku. Za roky 2009 a 2010 si tudíž podnik HGAA mohl ponechat více než […] EUR.
2.5. DŮVODY OBTÍŽÍ PODNIKU HGAA
(45)
Obtíže podniku HGAA vyplývají v první řadě z agresivní strategie růstu opírající se o výhodné státem garantované financování.
(46)
Podnik HGAA vsadil výrazně na rychlý růst a působení na trzích zemí jihovýchodní Evropy. Na četné nové trhy vstupoval především v letech 2000 až 2007. V důsledku toho se bilanční suma podniku HGAA zvýšila z 9,8 miliardy EUR (31. prosince 2002) na 43,3 miliardy EUR (31. prosince 2008).
Tabulka 2
Expanze podniku HGAA, rozděleno podle zemí a oblasti činnosti
(47)
Strategii expanze umožnily nízké náklady na financování, které se opíraly o státní záruky země Korutany (ručení za ztrátu, Ausfallhaftung), které vzrostly z 4,9 miliardy (31. prosince 2002) na 20,7 miliardy EUR (31. prosince 2009). Přístup k výhodným finančním prostředkům vedl k tomu, že podnik HGAA zanedbával tvorbu vkladů na místní úrovni.
(48)
Rychlé rozšiřování bilance na trzích zemí jihovýchodní Evropy a výhodné státem garantované financování se postaraly o krátkodobé zisky. Od roku 2002 do roku 2006 dosahoval podnik HGAA každý rok zisků (vyjma roku 2004). Obchodní model však zakrýval základní rizika ohledně snižování kvality aktiv a refinancování, takže banka opomenula zavést potřebné prověřování a vytvořit postupy vnitřní kontroly a řízení rizik, které byly nezbytné pro to, aby byla schopná reagovat na změněné potřeby po expanzi. Strategie banky se zaměřovala na zvyšování objemu obchodování, což mělo za následek, že banka podstupovala vysoká rizika, zejména u projektů v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, a hospodářská a provozní rizika byla systematicky vyhodnocována chybně. Jelikož chyběly přiměřené kontrolní mechanismy, byla banka kromě toho náchylná k podvodům, což vedlo k několika trestněprávním vyšetřováním. V průběhu času její portfolio trpělo mimo jiné v důsledku chybějícího řádného zajištění rostoucí měrou významným podílem nesplácených úvěrů. V mnoha případech bylo obtížné nebo nemožné odprodat základní jistoty, v důsledku čehož bylo nutné provést rozsáhlé odpisy.
(49)
Kromě toho podstupovala banka další rizika v oblasti splátek, protože podstatná část jejích úvěrů pro soukromé osoby a malé a střední podniky v zemích jihovýchodní Evropy byla vedena v euru nebo švýcarských francích. Tato rizika se zčásti projevila po zhodnocení - zejména švýcarského franku - vůči místním měnám.
(50)
S ohledem na rizikový profil vyplývající z jejího okruhu cílových klientů a portfolia jednala banka s nedostatečným kapitálem, i když se pohybovala v tehdy platných mezích podle právních předpisů o dozoru. Po zhoršení situace se tento faktor stal velmi rychle problémem. Z jednoho výpočtu uvedeného v předloženém plánu likvidace vyplývá, že poměr kapitálu banky by bez opatření podpory byl od roku 2013 záporný, a to jak u kapitálu tier 1 […], tak i u vlastního kapitálu celkem […]. Tento výpočet je fiktivní do té míry, že drastické zmenšení nebo likvidace banky by v tomto případě byly nezbytné ještě dříve. Podle Rakouska by likvidace ohrozila stabilitu finančního systému v Rakousku, zejména z důvodu převzetí ručení spolkovou zemí Korutany, která by asi vyvolala příslušný scénář, ale i v těch zemích jihovýchodní Evropy, v nichž má podnik HGAA významný podíl na trhu.
(51)
Banka si příliš pozdě uvědomila, že její obchodní model nefunguje, a zareagovala příliš pomalu, což bylo způsobeno zčásti komplexní strukturou skupiny a zčásti tím, že správa tak velké a heterogenní skupiny je obtížná.
(52)
Ještě na začátku […] se kvalita aktiv jevila v souvislosti s novými obchody stále jako problematická a s přihlédnutím k přiměřeným rizikovým a kapitálovým nákladům zůstaly marže nepřiměřené.
(53)
Dříve předložené plány restrukturalizace nemohly prokázat, že podnik HGAA bude moci existovat jako nezávislý, životaschopný podnik.
(54)
Podklady předložené Rakouskem, které tvoří základ tohoto rozhodnutí (18), obsahují navíc základní scénáře, z nichž vychází, že hospodářský výsledek skupiny bude v celém období 2013-2017 záporný a že kromě toho by mohla potřeba kapitálu vzrůst o dalších […] EUR. Obzvláště ve „scénáři vedení“, který neobsahuje žádná vhodná opatření k omezení případných narušení hospodářské soutěže, jsou pro rok 2017 předpokládány pouze nízké zisky […]; předtím budou jistě zaznamenány ztráty. Nadto nejsou v této prognóze brány v úvahu potenciální náklady na prodloužení záruk i po roce 2013.
2.6. ČÁSTEČNÉ SPLNĚNÍ ZÁVAZKŮ
(55)
V rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 schválila Komise opatření, která Rakousko oznámilo, z hlediska určitých závazků tohoto členského státu, které by měly zajistit, aby narušení hospodářské soutěže byla pokud možno omezena. Závazky se zaměřily na obchodní činnosti banky, například ohledně výše výnosů, rizikových kategorií klientů a splatností, a měly by přispět k tomu, že dojde k omezení rizikového chování, a tím ke snížení možnosti rozšířit obchodování na úkor soutěžitelů.
(56)
V lednu 2013 sdělilo Rakousko Komisi, že z hospodářských důvodů není banka v souvislosti s některými dceřinými společnosti schopna splnit veškeré dané závazky. Zejména poukázalo na omezení v souvislosti s úvěry v cizích měnách, úkol omezit úvěrové závazky na veřejný sektor a korporátní klientelu (úvěry pouze klientům s ratingem minimálně […]), které podle Rakouska nebylo možné zrealizovat v zemích jihovýchodní Evropy, a - s ohledem na společnost HBA - na omezení veřejných finančních závazků na […].
3. PLÁN LIKVIDACE
(57)
Dne 29. června 2013 Rakousko předložilo plán likvidace, podle kterého má proběhnout řízená likvidace podniku HGGA, takže zůstane dostatek času na odprodej potenciálně životaschopných aktiv, zatímco zbývající aktiva budou časem zlikvidována.
(58)
V důsledku plánu likvidace se sníží bilanční suma HGAA ze 43,3 miliardy EUR koncem roku 2008 na 6,56 miliardy EUR v roce 2017, tzn. o 85 %. V témže období se o 85 % sníží i rizikově vážená aktiva, a sice z 32,8 miliardy EUR koncem roku 2008 na 4,75 miliardy EUR.
(59)
Strategie likvidace platí pro tři zbývající součásti podniku HGGA: i) pro rakouskou banku (HBA), ii) síť SEE a iii) likvidovanou část.
(60)
Likvidace bude řízena z ústředí skupiny, kde mezitím byla provedena celá řada zlepšení, mimo jiné v oblasti řízení rizik, výkaznictví, oceňování jistot a ratingových řízení (19).
(61)
Hlavním bodem plánu likvidace je uzavření již zahájeného prodeje společnosti HBA a zvýšení atraktivity sítě SEE, aby nejpozději k 30. červnu 2015 mohly být všechny subjekty SEE odprodány. K tomuto účelu Rakousko přijalo celou řadu závazků v oblasti nového obchodování, aby v případě, že části SEE nebudou prodány, bylo zajištěno adekvátní vyrovnání rizik a životaschopnosti.
(62)
Tak bude podnik HGAA poskytovat nové hypotéky soukromým klientům v zásadě pouze s úrokovou sazbou ve výši […]% nebo vyšší, interní matrice nákladů refinancování musí být u každého nového závazku v přiměřeném vztahu k situaci refinancování příslušné pobočky nebo dceřiné společnosti, a […] budou - s určitými výjimkami - udělovány pouze klientům, u nichž jen dán […].
PRODEJ HBA
(63)
Dne 31. května 2013 byla se společností Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podepsána smlouva o prodeji všech podílů společnosti HBA. S provedením transakce se v současnosti počítá do 31. prosince 2013 (20).
(64)
Až do realizace prodeje se bude společnost HBA i nadále soustředit na svou pozici regionální banky v Korutanech s pobočkami ve Vídni a Salcburku. Banka je již výrazně zredukována; problematické portfolio v hodnotě 1,99 miliardy EUR bylo vyčleněno již před 31. prosincem 2011. Bilanční suma společnosti HBA činila k 31. prosinci 2012 4,15 miliardy EUR (oproti bilanční sumě ve výši 7,05 miliardy EUR k 31. prosinci 2008).
SÍŤ SEE
(65)
Obchodní činnost sítě SEE byla již značně zmenšena koncentrací na klíčové trhy a klíčové kompetence ve Slovinsku, Chorvatsku, Bosně a Hercegovině, Srbsku a Černé Hoře. Kromě toho odepsaly obchodovatelné subjekty v těchto zemích při převodu portfolia 2,4 miliardy EUR. Pro rok 2013 se předpokládá další odprodej v hodnotě […] EUR, který musí ještě schválit místní orgány dozoru. Bilanční suma celé sítě SEE, která k 31. prosinci 2012 činila 10,11 miliardy EUR, klesne po dokončení dalšího plánovaného transferu portfolia na částku nižší než […] EUR, tzn. zhruba na […] % bilanční sumy k 31. prosinci 2008 (14,8 miliardy EUR).
(66)
Dále byly provedeny změny obchodní strategie v zemích SEE. Díky orientaci na drobné živnostníky, maloobchodníky a malé a střední podniky se má zlepšit prodejnost podniků SEE. Změna je zjištěna i u strategie financování. Subjekty SEE na místě se soustřeďují silněji na objevování místních zdrojů financování a méně na žádosti o prostředky skupiny. Nové obchodní činnosti jsou již plně financovány z místních zdrojů.
(67)
Ve Slovinsku se bankovní obchodování soustřeďuje na […] a […] segment […] s cílem […]. Je výrazně omezován […]. […] má být zcela opuštěn, přičemž banka ale zůstane dále aktivní v […].
(68)
V Chorvatsku chce banka budovat svůj […], aby […]. V […] se zaměřuje silněji na […]. […] se zaměřuje na […] v malé míře.
(69)
V Bosně a Hercegovině se bude obchodní činnost v rostoucí míře zaměřovat […] ve spojení s důslednou […], lepší […] a […]. […] je omezován. Těžiště […].
(70)
V Srbsku se pozornost soustředí na […] s cílem najít […]. Pokud jde o […], leží těžiště na […], jakož i na […]. V […] se banka snaží svou činnost i u výnosných portfolií […].
(71)
V Černé Hoře se soustřeďuje […] a na […] […].
(72)
Díky nové orientaci a změně obchodní strategie bank SEE se mají jejich šance na prodej postupně zvyšovat. V důsledku plánu likvidace má být síť SEE odprodána celá nebo po částech do 30. června 2015. Prodej proběhne v otevřeném, transparentním řízení, v němž se investoři mohou rozhodnout pro převzetí celé sítě SEE nebo její části.
(73)
Části sítě SEE, které k 30. červnu 2015 nenajdou žádného kupce, ukončí od tohoto data nové obchodování a stanou se součástí likvidované části (21).
LIKVIDOVANÁ ČÁST
(74)
Cílem je provést likvidaci všech subjektů a portfolií, které byly zařazeny do likvidované části, co nejrychleji.
(75)
Likvidace obchodování v Itálii byla již zahájena. Likvidace má probíhat řízeně, aby se předešlo tomu, že vklady budou stahovány ukvapeně (22).
(76)
Mimo to zahrnuje likvidovaná část všechna další portfolia, která byla určena k likvidaci (včetně podniků, které zastavily nové obchodování, jako dceřiné společnosti v Makedonii, na Ukrajině, v Bulharsku, Německu a Maďarsku), jakož i podíly v průmyslových podnicích a podnicích v cestovním ruchu.
(77)
Likvidovaná část zahrnuje zejména:
i)
podnik HBI,
ii)
nestrategické majetkové účasti (v průmyslu a cestovním ruchu),
iii)
finanční hodnoty určené k likvidaci, tzn. a) portfolio společnosti HBInt, jakož i stávající portfolia a linie refinancování pro dceřiné společnosti (zejména podnik HBI a v zemích SEE); b) portfolia vyčleněná z některých dceřiných společností, jako jsou podnik HBI a banky SEE nebo leasingové společnosti; c) likvidované leasingové společnosti,
iv)
společnosti s menšinovým podílem Norica a HBInt Credit Management (CM) (23).
(78)
Do roku 2017 bude kumulovaná potřeba kapitálu (v první řadě z důvodu odpisů účetní hodnoty subjektů určených k odprodeji, z důvodu dalších ztrát u jednotlivých portfolií a z důvodu potřebného refinancování) podle základního scénáře činit podle odhadů zhruba 2,6 miliardy EUR a podle pesimistického zátěžového scénáře až 5,4 miliardy EUR. Plán likvidace vychází mimo to z potřeby další likvidity, jejíž výše závisí na tom, zda bude poskytnuta jako kapitál v hotovosti nebo jako záruka. Pokud by byl kapitál poskytnut v likvidní formě, činila by potřeba další likvidity podniku HGAA do roku 2017 odhadem 2,5 miliardy EUR (základní scénář), případně 3,3 miliardy EUR (pesimistický zátěžový scénář) (24).
(79)
Jelikož jsou podle Rakouska v současné době ještě ověřovány různé možnosti, mohou se tyto odhady ještě změnit. Například je ověřováno zřízení společnosti pro správu majetku bez bankovní licence, na kterou by podnik HGAA mohl převést aktiva určená k likvidaci. Takový převod by měl dopad na okamžik, ke kterému by byl kapitál potřeba.
ZÁVAZKY RAKOUSKA
(80)
Rakousko se zavázalo, že se postará o to, aby plán likvidace předložený dne 29. června 2013 ve znění pozměněném sdělením Rakouska ze dne 27. srpna 2013, jakož i závazky obsažené v příloze byly prováděny v plné míře a v souladu s harmonogramem stanoveným v uvedené příloze.
4. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(81)
Komise poukazuje na to, že formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU v souvislosti se slučitelností podpory na restrukturalizaci ve prospěch podniku HGAA s vnitřním trhem zahájila z toho důvodu, že na základě starších plánů restrukturalizace vážně pochybovala o tom, že podnik HGAA je schopen obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Komise pochybovala navíc o tom, že bylo zajištěno přiměřené sdílení zátěže a že narušení hospodářské soutěže byla dostatečně omezena.
(82)
Komise opakovaně zpochybnila schopnost podniku HGAA obnovit jeho životaschopnost (25) a vyjádřila vážné pochybnosti ohledně obchodního modelu (26). Komise navíc pochybovala o tom, že by byl podnik HGAA schopen dosáhnout pro svůj kapitál dostatečného protiplnění, což je předpoklad pro životaschopnost banky (27). Již ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 vyzvala Komise členský stát k tomu, aby jako možnost vzal v úvahu řízenou likvidaci banky (28).
(83)
Komise při kontrole životaschopnosti vyjádřila pochybnosti zejména ohledně strategie financování (29), kvality aktiv, jakož (30) i interní kontrolní struktury (31). Ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 vyjádřila Komise v 37. bodě odůvodnění pochybnosti o kvalitě nového obchodování podniku HGAA.
(84)
Pokud jde o sdílení zátěže, je jak v úvodním rozhodnutí z roku 2009 (32), tak i v rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 (33) poznamenáno, že společnost BayernLB a ostatní dřívější vlastníci podniku HGAA (GRAWE a země Korutany) možná nenesli přiměřený podíl na zátěži. Úvodní rozhodnutí z roku 2009 poukazuje ve 102. bodě odůvodnění na chybějící podíl vlastníků hybridního kapitálu podniku HGAA na sdílení zátěže.
(85)
Ve 41. bodě odůvodnění rozhodnutí o prodloužení z roku 2010 byly vyjádřeny pochybnosti o tom, zda kapitál, který podniku HGAA poskytlo Rakousko, bude podle podmínek rakouské úpravy dostatečně protiplněn, protože Rakousko na banku pohlíželo jako na banku v zásadě zdravou, a banka tak mohla profitovat z nižších sazeb než banka v potížích.
(86)
Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, vyjádřila Komise na základě dřívějších plánů restrukturalizace, které Rakousko předložilo, pochybnosti o tom, zda bude snížení bilanční sumy stačit (34), a opakovaně požadovala opatření týkající se hospodářské soutěže (35). S ohledem na neustále narůstající výši podpory požadovala Komise opakovaně dodatečná opatření, která by omezila narušení hospodářské soutěže (36).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(87)
Připomínky třetích stran nebyly podány.
6. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ RAKOUSKEM
(88)
Připomínky předložené Rakouskem se v podstatné míře dotýkají naložení se zárukou, kterou Rakouská republika poskytla společnosti BayernLB. Podle rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci SA. 28487 (C 16/2009) (37) o podpoře restrukturalizace pro společnost BayernLB představuje záruka Rakouské republiky na likviditu ve výši 2,638 miliardy EUR, která měla v souladu se závazkem společnosti BayernLB v rámci záchranné operace v roce 2009 zůstat v podniku HGAA, státní podporu ve prospěch společnosti BayernLB, která je slučitelná s vnitřním trhem, a proto může být schválena. Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu (38) na zrušení tohoto rozhodnutí mimo jiné s tím, že Komise neodůvodnila, proč je na opatření pohlíženo jako na slučitelné s vnitřním trhem, a že opatření nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch společnosti BayernLB.
(89)
Rakousko se zavazuje, že se postará o to, aby byl seznam závazků v příloze dodržen v plné míře.
7. POSOUZENÍ Z HLEDISKA PRAVIDEL V OBLASTI STÁTNÍCH PODPOR
Při posouzení podpory na restrukturalizaci musí být zohledněny všechny podpory, které byly podniku HGAA uděleny od roku 2008.
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(90)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(91)
Opatření je třeba označit za státní podporu, pokud jsou splněny následující předpoklady: i) opatření je financováno ze státních prostředků, ii) zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, iii) zvýhodnění je selektivní a iv) opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí, že naruší hospodářskou soutěž, a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Opatření je označeno za státní podporu pouze tehdy, jsou-li tyto předpoklady splněny bez výjimky.
(92)
Podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu mimořádné podpory určené bankám představují státní podporu všechna opatření poskytnutá v rámci režimu. Komise dále připomíná, že ve 48. až 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z roku 2009, ve 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 konstatovala, že u opatření podpory uvedených v písmenech a) a b) jsou splněny předpoklady čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto tato opatření představují státní podporu. Jak je dále objasněno, setrvává Komise u tohoto názoru.
a) Opatření udělená Rakouskem v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám
(93)
Veškerá opatření udělená v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, tzn. kapitálová injekce ve výši 900 milionů EUR a záruky ve výši 1,35 miliardy EUR, které byly poskytnuty v roce 2008, představují podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu podporu.
b) Další opatření udělená Rakouskem
(94)
Kromě režimu mimořádné podpory určené bankám schválilo Rakousko kapitálovou injekci ve výši 450 milionů EUR, (mezitím ukončenou) záruku na aktiva ve výši 100 milionů EUR, záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR, navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí akcií a záruku na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(95)
Jak kapitálová injekce, tak záruky jsou poskytovány ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jsou určeny ve prospěch jednoho podniku, a jsou tudíž selektivní. Kromě toho jsou poskytovány za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, což Rakousko nepopírá. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž. Tato zjištění byla vyjádřena již v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 a toto rozhodnutí je potvrzuje.
c) Rekapitalizace prostřednictvím společnosti BayernLB
(96)
Společnost BayernLB obdržela v roce 2008 kapitálovou injekci od spolkové země Bavorsko a část prostředků použila na rekapitalizaci své dceřiné společnosti HGAA. Podle 124. bodu odůvodnění rozhodnutí o společnosti BayernLB tvoří kapitálová injekce od spolkové země Bavorsko v plné výši podporu pro společnost BayernLB. Vzhledem k tomu, že podpora udělená v rámci opatření nemůže být vyplacena dvakrát, dospěla Komise k závěru, že rekapitalizace podniku HGAA společností BayernLB nepředstavuje státní podporu ve prospěch HGAA. Dále se zdá, že společnost BayernLB jednala v době rekapitalizace podniku HGAA v souladu s tržními úvahami ve prospěch jistoty své investice do své dceřiné společnosti a že rozhodnutí o rekapitalizaci podniku HGAA nelze připisovat členskému státu.
d) Možná budoucí opatření podpory
(97)
Rakousko usiluje o schválení opatření podpory, s jejichž pomocí má být pokryta popřípadě vyplynuvší potřeba kapitálu a likvidity, která by v rámci zátěžového scénáře mohla činit 5,4 miliardy EUR kapitálu a 3,3 miliardy EUR likvidity. Tato případná budoucí opatření podpory pro likvidaci podniku HGAA budou poskytnuta ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Budou poskytnuta jedinému podniku, a jsou tudíž selektivní. Jelikož jsou poskytnuta za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, představují zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž.
Závěr k celkové výši podpor
(98)
Podpory, které Rakousko poskytlo podniku HGAA pomocí posílení kapitálu, činí celkem 3,15 miliardy EUR (včetně záruk na aktiva ve výši 300 milionů EUR, které mají stejný vliv jako kapitálová injekce). Tato částka představuje vzhledem k roku 2008 přibližně 9,6 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA. Podnik HGAA navíc obdržel celkovou částku ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk. Dále usiluje Rakousko o schválení opatření podpory, která by mohla být za určitých okolností nezbytná, aby mohla být v rámci likvidace podniku HGAA pokryta další potřeba kapitálu, která by v zátěžovém scénáři mohla činit až 5,4 miliardy EUR. To by mohlo vést k celkové částce u kapitálu a záruk aktiv ve výši 8,55 miliardy EUR, což odpovídá 26 % rizikově vážených aktiv. Dále Rakousko požádalo o schválení případných budoucích likvidních opatření ve výši 3,3 miliardy EUR.
7.2. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
7.2.1. Použitelnost čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(99)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být státní podpory pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, mají-li „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(100)
Navzdory pomalému hospodářskému zotavení, které započalo začátkem roku 2010, zastává Komise názor, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou vzhledem k přetrvávajícímu tlaku na finančních trzích dále plněny. V červenci 2013 potvrdila Komise tento názor ve svém sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (39).
(101)
Rakouská národní banka již při dřívější příležitosti konstatovala, že podnik HGAA je systémově důležitá banka, významná pro finanční trh v Rakousku a v jihovýchodní Evropě, a toto stanovisko potvrdila v dopise ze dne 3. prosince 2012. Bez opatření podpory by orgán dozoru podnik HGAA z důvodu jeho porušení kapitálových požadavků možná uzavřel.
(102)
Uzavření banky, kterou členský stát považuje za systémově důležitou stejně jako podnik HGAA, provedené za takových okolností, by mohlo přímo poškodit finanční trhy a tím celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné nestabilní situaci na finančních trzích proto Komise vychází při svém hodnocení státních podpor v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
7.2.2. Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem
(103)
Všechna opatření označená za státní podporu byla poskytnuta v rámci restrukturalizace a likvidace podniku HGAA. Ve sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (40) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) je stanoveno, za kterých předpokladů smí být finančním institucím poskytnuty v rámci současné krize restrukturalizační a likvidační opatření. Podle sdělení o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v rámci současné krize podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem, když i) vede k obnovení životaschopnosti banky, ii) je stanoven dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení zátěže) a je zajištěno, že podpora je omezena na nezbytné minimum, a iii) jsou přijata dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
Obnovení životaschopnosti
(104)
Jak Komise stanovila ve sdělení o restrukturalizaci, musí příslušný členský stát předložit rozsáhlý plán restrukturalizace, z něhož vychází, jak má být dlouhodobá životaschopnost dotčené instituce obnovena bez státních podpor v přiměřeném období a nejpozději do pěti let. Podle 13. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci se dlouhodobé životaschopnosti dosáhne tehdy, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Pro tento účel musí být banka schopna pokrýt všechny náklady a - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - musí vykazovat přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Podle 14. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci dlouhodobá životaschopnost vyžaduje, aby byla každá získaná státní podpora buď v určité lhůtě splacena, nebo aby za ni bylo poskytnuto protiplnění podle normálních tržních podmínek, čímž se zajistí, aby jakákoliv forma dodatečné státní podpory byla ukončena.
(105)
Z dosud předložených plánů restrukturalizace podniku HGAA nevyplývá, že lze obnovit životaschopnost celé skupiny.
(106)
Komise dále konstatuje, že výhodné podmínky financování, které se opírají o záruky udělené zemí Korutany, časem skončí a že rychlý proces dohánění vývoje v národních hospodářstvích zemí jihovýchodní Evropy již skončil.
(107)
Banka není proto schopna zaplatit za svůj kapitál přiměřené protiplnění nebo státní kapitál splatit, aby se do konce období restrukturalizace vrátila do životaschopného stavu. Nezdá se tak možné, že by životaschopnost podniku HGAA jako nezávislého podniku mohla být obnovena. Z výše uvedených skutečností Komise vyvozuje, že její námitky k obnově životaschopnosti nebyly vyvráceny.
(108)
Jak uvádí bod 9 sdělení o restrukturalizaci, měly by plány restrukturalizace obsahovat srovnání s jinými možnostmi, jako je rozdělení nebo převzetí jinou bankou. Nemůže-li být životaschopnost banky obnovena, měl by plán restrukturalizace uvádět, jak lze provést řízenou likvidaci banky. Podle 21. bodu odůvodnění by se mělo vždy uvažovat o řízené likvidaci banky v obtížích či jejím prodeji v dražbě, pokud nelze věrohodně obnovit její dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Rakouské úřady předložily plán likvidace, který předpokládá takovou strategii řízené likvidace. Předložený plán předpokládá odprodej obchodovatelných subjektů, rakouské banky HBA (v jejím případě už byla podepsána kupní smlouva) a sítě SEE ve veřejném prodeji nejpozději do konce června 2015. Všechny části, které zůstanou, se stanou předmětem kontrolovaného a řízeného procesu likvidace. V této souvislosti souhlasí Rakousko s tím, že italský subjekt HBI zastavil k 1. červenci 2013 nové obchodování. Pokud by odprodej obchodovatelných subjektů SEE do 30. června 2015 nebyl možný, ukončí i ony nové obchodování a přejdou do likvidace. V důsledku toho již nebude podnik HGAA k 30. červnu 2015 působit ve finančním sektoru.
(110)
Odprodej obchodovatelných subjektů probíhá v rámci nepodmíněných, transparentních a otevřených řízení, při nichž mají všichni zájemci na trhu možnost předložit pro subjekty nabídku. Těmito soutěžními postupy bude zajištěno, že tržní cenu vytvoří nejlepší nabídka, takže budou vyloučeny podpory pro kupujícího (41). Zjistí-li Komise, že existují podpory pro kupujícího, odděleně prověří slučitelnost příslušné podpory s vnitřním trhem.
(111)
V souvislosti s otázkou, zda by subjekty určené k odprodeji mohly tvořit hospodářskou kontinuitu podniku HGAA, a opatření podpory by tak za určitých okolností mohla představovat podporu pro tyto subjekty, konstatuje Komise především, že není ještě jasné, zda bude síť SEE prodána jako celek jednomu kupci nebo zda části současné sítě získá více kupců.
(112)
Pro stanovení hospodářské kontinuity musí být zohledněny mimo jiné následující faktory: předmět transferu, cena transferu, totožnost podílníků nebo majitelů získaného a původního podniku nebo ekonomická logika transakce (42).
(113)
Komise především konstatuje, že udělené podpory nebyly určeny k vyřešení problémů jednotlivých obchodovatelných subjektů v Rakousku nebo v jihovýchodní Evropě, nýbrž problémů podniku HGAA jako skupiny. Jádro obchodní činnosti podniku HGAA netvoří ani jedna z dceřiných společností v zemích jihovýchodní Evropy, ani společnost HBA a subjekty určené k prodeji představují jen část aktiv podniku HGAA. Kromě toho se obchodní model subjektů určených k odprodeji odlišuje od obchodního modelu podniku HGAA, který byl mezinárodní bankovní skupinou, jež se zejména na základě záruk poskytnutých zemí Korutany opírala o výhodné podmínky financování a soustředila se na rychlou expanzi díky potenciálu vyrovnávání hospodářské úrovně. V budoucnosti nebude financování dceřiných společností SEE probíhat na základě státních záruk, nýbrž se bude opírat o místní (a tím i dražší) zdroje financování, takže vzhledem k maržím a řízení rizik bude nutný obezřetnější postup. Zatímco se podnik HGAA soustředil spíše na velké podniky a určité hlavní klienty, budou se subjekty určené k odprodeji soustředit na obchody malých a středních podniků. V praxi to znamená, že subjekty určené k odprodeji budou zaměřené na nové stálé klienty.
(114)
Komise dále konstatuje, že cílem prodeje obchodovatelných subjektů je maximalizovat hodnotu aktiv podniku HGAA před jejich likvidací v zájmu věřitelů.
(115)
S ohledem na předmět převodu, skutečnosti, že podílníci podniku HGAA a subjektů určených k odprodeji nemohou být totožní, stejně jako s ohledem na ekonomickou logiku transakce prodeje zastává Komise názor, že již nebude existovat kontinuita ekonomické činnosti podniku HGAA, jakmile budou obchodovatelné subjekty prodány a podnik HGAA již nebude existovat.
(116)
Podle plánu likvidace mají být určitá aktiva z obchodovatelných subjektů určených k prodeji vyčleněna. Toto vyčlenění zlepší jak kapacitu financování těchto subjektů, tak i průměrnou kvalitu aktiv zbývající bilance, a tím přispěje k prodejnosti příslušných subjektů.
(117)
Podle 21. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci navíc může být přijatelným způsobem dosažení životaschopnosti i vytvoření samostatné „dobré banky“ kombinací „dobrých“ aktiv a pasiv existující banky, pokud tento nový subjekt nemůže nadměrným způsobem narušit hospodářskou soutěž. V tomto ohledu by bylo přijatelným řešením vytvoření holdingu SEE nebo transfer určitých aktiv ze společnosti HBInt na holding SEE s cílem vytvořit životaschopný a prodejný bankovní subjekt SEE (43).
(118)
Problém kvality aktiv, který vyplývá jak ze starého portfolia, tak i z rizikových aktivit z novější doby, by nemohl být vyřešen na základě narůstajících rizikových nákladů a snižování hodnoty u pokračujícího podniku. Z tohoto důvodu pokládá Komise plán likvidace předložený Rakouskem, podle kterého mají být problémová aktiva v rostoucí míře převáděna na likvidovaný subjekt, za přiměřenou strategii.
(119)
Co se týká financování předpokládaného v plánu likvidace, budou se subjekty určené k odprodeji stále více soustřeďovat na místní zdroje financování a pokusí se snížit svou závislost na refinancování prostřednictvím podniku HGAA. Komise tuto změnu strategie financování vítá. Konstatuje, že bude existovat další finanční závazek podniku HGAA vůči subjektům určeným k odprodeji.
(120)
Plán likvidace dále předpokládá výrazné omezení leasingových obchodů podniku HGAA, které byly jedním z hlavních důvodů jeho problémů, jelikož leasing vykazuje v poměru k rizikům s ním spojeným a související potřebě financování srovnatelně nízkou ziskovost. Toto omezení přispěje rovněž pozitivně k prodejnosti obchodovatelných subjektů.
(121)
Komise z toho vyvozuje, že životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit a že Rakouskem navržená strategie jeho řízené likvidace je vhodným prostředkem pro vyřešení jeho situace, neboť životaschopnost banky jako takovou nelze obnovit.
Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(122)
Sdělení o restrukturalizaci uvádí, že je nezbytné, aby příjemce podpory poskytl přiměřený vlastní příspěvek, aby byla podpora omezena na minimum a narušení hospodářské soutěže tak bylo drženo na co nejnižší úrovni a byl omezen morální hazard. Za tímto účelem sdělení předpokládá, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak i výše podpory a ii) že je potřeba poskytnout značný vlastní příspěvek.
(123)
Ve sdělení o restrukturalizaci je dále stanoveno, že banka by měla k financování restrukturalizace použít nejprve své vlastní zdroje, aby bylo možné omezit výši podpory na minimum. Náklady související s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do banky vložili své investice. Tohoto cíle bude dosaženo zejména tak, že dojde k převzetí ztrát dostupným kapitálem.
(124)
Všichni dřívější akcionáři podniku HGAA prodali své akcie Rakouské republice za symbolickou cenu jednoho eura, čímž se snížilo nebezpečí, že z opatření podpory budou mít prospěch dřívější akcionáři. Dřívější vlastníci dali podniku HGAA také k dispozici kapitál nebo likviditu, takže ztráty mohly být kryty a likvidita vylepšena.
(125)
Většinovým akcionářem byla v době tohoto prodeje společnost BayernLB. Ta přispěla celkem kapitálem zhruba 1,5 miliardy EUR a zároveň se vzdala dalších vlastnických práv, dokonce i dozoru nad dalším protiplněním. Celkově dala společnost BayernLB podniku HGAA k dispozici likviditu ve výši zhruba 4,3 miliardy EUR. Tato společnost dále utrpěla při prodeji svých akcií podniku HGAA značnou ztrátu z odpisů, což přispívá k tomu, že v souladu s bodem 22 sdělení o restrukturalizaci je omezován morální hazard.
(126)
Komise je tudíž názoru, že dřívější vlastník, společnost BayernLB, je značnou a přiměřenou měrou zapojena do sdílení zátěže.
(127)
Výsledek započatého právního sporu o zpětnou platbu nesplacených půjček společnosti BayernLB nemá na tento závěr žádný vliv. Pokud společnost BayernLB tento proces prohraje, bude do sdílení zátěže zapojena ještě výrazněji. Pokud proces vyhraje, na sdílení zátěže prověřovaném v tomto rozhodnutí se nezmění nic.
(128)
Příspěvek společnosti GRAWE spočívá jak v kapitálových, tak v likviditních opatřeních. Kapitál v původní výši 30 milionů EUR, který do podniku HGAA přinesla společnost GRAWE, se v důsledku rozhodnutí Rakouské republiky jakožto jediného akcionáře banky použít kapitál k pokrytí ztrát (snížení kapitálu) snížil mezitím na 9 milionů EUR. Společnost GRAWE dala podniku HGAA k dispozici i likviditu.
(129)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že společnost GRAWE je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(130)
Pokud jde o zemi Korutany, konstatuje Komise, že ta je do sdílení zátěže zapojena díky kapitálovému vkladu, který v důsledku snížení kapitálu mezitím výrazně klesl.
(131)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že země Korutany je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(132)
To, že společnost GRAWE a země Korutany obdrží za majetkovou účast vyšší protiplnění než společnost BayernLB za kapitál, který do podniku vložila, je proto odůvodněné, že společnost BayernLB dala k dispozici jiné kapitálové nástroje. Na rozdíl od společnosti GRAWE a země Korutany nepřinesla společnost BayernLB žádnou majetkovou účast, nýbrž se vzdala všech práv z kapitálových nástrojů a části likvidity. Do sdílení zátěže je tudíž zapojena silněji, což se jeví jako přiměřené, protože před získáním podniku HGAA Rakouskou republikou byla jeho dominantním vlastníkem.
(133)
Je také zapotřebí vysvětlit, zda za majetkovou účast, kterou Rakousko v podniku HGAA získalo v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, bylo uhrazeno dostatečné protiplnění. Je třeba připomenout, že v tomto režimu jsou předpokládány dvě úrokové sazby závisející na tom, zda podporovaná banka je banka v potížích nebo v zásadě zdravá banka. Podnik HGAA Rakousko označilo za banku v zásadě zdravou, a proto zaplatilo nižší protiplnění, než kdyby byl označen za banku v potížích.
(134)
K tomuto bodu Komise uvádí, že veškerá majetková účast, která je ještě k dispozici, zůstává u společnosti HBInt ‚a tím u likvidované části podniku HGAA. Jelikož likvidovaná část na trhu již nepůsobí a životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit (proto probíhá jeho likvidace), konstatuje Komise, že toto nižší protiplnění lze v tomto případě akceptovat.
(135)
Zaměstnanecká nadace Alpe Adria byla se svým podílem ve výši 0,02 % nejmenším vlastníkem podniku HGAA. Když v prosinci 2009 získala podnik HGAA Rakouská republika, byl za jedno euro prodán i její podíl. Vzhledem k plné ztrátě akcionářských práv bez jakéhokoli protiplnění je podle názoru Komise její zapojení do sdílení zátěže dostatečné, zejména s ohledem na její malou velikost v porovnání s jinými vlastníky.
(136)
Podnik HGAA podnikl řadu kroků, aby vlastníky hybridního kapitálu zapojil do sdílení zátěže tím, že tyto nástroje prodal zpět výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově splatil, což mělo značný vliv na vlastní prostředky.
(137)
Komise dále konstatuje, že u mnohých těchto hybridních a kapitálových nástrojů probíhá výplata dividend, případně kuponů pouze tehdy, když je vykázán zisk. Jelikož banka nebyla v posledních letech zisková, neobdrželi vlastníci těchto nástrojů žádné odpovídající platby. Navíc budou pro platby dividend a kuponů v budoucnosti platit omezení. Podle názoru Komise jsou vlastníci těchto nástrojů na základě toho dostatečně zapojeni do sdílení zátěže.
(138)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán likvidace podniku HGAA předpokládá přiměřené sdílení zátěže.
Omezení narušení hospodářské soutěže
(139)
Kromě toho oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci požaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření pro omezení narušení hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena narušení hospodářské soutěže na těch trzích, na nichž příjemce podpory bude po restrukturalizaci působit. V tomto případě musí být zajištěno, aby subjekty, které na trhu dále působí, dokud nebudou prodány, nepoužily získané státní prostředky tak, že by to poškodilo soutěžitele, a aby nejednaly v rozporu s hospodářskou soutěží.
(140)
Za tímto účelem Rakousko přislíbilo provést obchodní omezení stanovená v oddíle 4 přílohy, která zajistí, že až do prodeje budou narušení hospodářské soutěže, která vyplývají z existence a činnosti obchodovatelných subjektů, udržována na co nejnižší úrovni.
(141)
Způsob a forma opatření hospodářské soutěže se řídí dvěma kritérii: zaprvé výší podpory a rovněž podmínkami a okolnostmi, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé charakteristikou trhů, na nichž bude příjemce podpory působit.
(142)
Komise poukazuje na to, že podnik HGAA obdržel státní podpory ve výši 3,15 miliardy EUR ve formě kapitálu a záruk na aktiva a ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk likvidity a že v budoucnosti možná obdrží pro účely procesu likvidace ještě další státní podpory ve výši až 5,4 miliardy EUR ve formě kapitálu a 3,3 miliardy EUR ve formě likvidity.
(143)
Celková částka podpory v kapitálu a zárukách na aktiva činí 8,55 miliardy EUR a odpovídá částce cca 26 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA, která k 31. prosinci 2008 činila 32,8 miliardy EUR. Částka udělené podpory je tudíž velmi vysoká a vyžaduje odpovídající opatření.
(144)
Podle 35. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci by měla strukturální opatření jako například odprodeje podporovat vstup soutěžitelů na trh, současně by však měla stanovit, že odchod proběhne v zájmu finanční stability v přiměřené době.
(145)
Komise konstatuje, že plán likvidace stanovuje řízenou likvidaci, po které podnik HGAA nejpozději dne 30. června 2015 již nebude aktivním aktérem na trzích, ale bude již jen uskutečňovat obchodování, pro které se do té doby nenajde žádný kupec.
(146)
Pokud jde o další činnost subjektů SEE až do jejich prodeje, poskytlo Rakousko celou řadu závazků pro nové obchodování těchto podniků, s jejichž pomocí mají být v době do jejich prodeje omezována možná narušení hospodářské soutěže.
(147)
V této souvislosti hodnotí Komise pozitivně zejména omezení pro nové obchodování, k nimž se Rakousko a podnik HGAA zavázaly. Po zohlednění rizikových nákladů a nákladů financování by mělo být u nového obchodování docíleno výnosu minimálně […] % p.a. Tímto minimálním výnosem u nového obchodování bude zajištěno, že obchodovatelné subjekty nebudou razit cenovou politiku, která by byla v rozporu s hospodářskou soutěží, zároveň však přispějí k dlouhodobé životaschopnosti. V tomto smyslu se banka zavazuje k omezení doby platnosti nového obchodování, aby transformace splatnosti působila na ziskovost pouze v omezené míře. […] (44) […]. Pro […] Rakousko dále přislíbilo, že obchody znějící na […] budou omezeny na klienty s ratingem minimálně […] a celkovým objemem ve výši […] EUR. Tím se snižují rizika spojená s oslabením kurzu a rozsahem, v jakém banka v tomto segmentu trhu působí. Stručně řečeno slouží obě tato omezení k zajištění dlouhodobé ziskovosti a k omezení konkurenceschopnosti dotčených podniků.
(148)
Jako pozitivní hodnotí Komise dále závazky zlepšeného řízení rizik, zejména to, že všechny rizikové položky v hodnotě vyšší než […] EUR ročně budou nově oceněny a retailové obchody a obchody v oblasti veřejných financí budou prováděny pouze s klienty, jejichž rating bude minimálně […] (45). Tyto závazky zajišťují, že obchody budou vedeny obezřetně a dotčené podniky se nebudou řídit žádnými strategiemi riskantních obchodů. Obchody budou vedeny tak, aby bylo dosaženo vyváženého poměru mezi nezbytnou ziskovostí a patřičnou kontrolou rizik. Současně bude pomocí závazků vyloučena agresivní strategie expanze na trhu.
(149)
Komise oceňuje pozitivně dvojí účel závazků vyjádřených ve 147. a 148. bodě odůvodnění. Na jedné straně přispívají k tomu, že se zvyšují šance na odprodej, protože nejsou uskutečňovány žádné příliš riskantní obchody, a na druhou stranu snižují narušení hospodářské soutěže tím, že je omezováno agresivní chování a nové obchodování.
(150)
Podle plánu likvidace budou všechny obchodovatelné části podniku HGAA zlikvidovány nebo prodány. Rakousko rozhodně přislíbilo, že společnost HBA bude prodána do 30. června 2014 a síť SEE (jako celek nebo po částech) do 30. června 2015. Poté bude zastaveno nové obchodování a podnik HGAA trh opustí, protože veškeré činnosti budou buď zlikvidované, nebo budou transparentním způsobem prodány třetím osobám. Tento proces prodeje a likvidace přispívá výraznou měrou k omezení narušení hospodářské soutěže, která jsou způsobena podporou, protože podnik HGAA jako takový z trhu zmizí.
(151)
Podle názoru Komise ospravedlňuje stále nestabilní situace na finančních trzích, zejména v zemích SEE, skutečně dlouhou lhůtu (30. června 2015) pro prodej subjektů v těchto zemích. Komise konstatuje, že obchody v Rakousku byly již prodány, a že, pokud prodej nebude dokončen do 30. června 2014, budou zlikvidovány i tyto obchody.
(152)
Úhrnem Komise konstatuje, že se zbývající bilanční suma a rizikově vážená aktiva podniku HGAA sníží do roku 2017 zhruba o 85 % (pokud se prodej uskuteční podle plánu).
(153)
Navíc k těmto dalekosáhlým opatřením přislíbilo Rakousko, že zakáže odkazy na státní podporu pro účely reklamy a agresivní obchodní praktiky. Komise také vítá zákaz převzetí, který zajistí, že státní podpora nebude využita k převzetí soutěžitele, nýbrž bude sloužit svému stanovenému účelu, a sice k financování procesu likvidace.
(154)
Komise s politováním konstatuje, že Rakousko splnilo své závazky, které dalo v rámci rozhodnutí o záchraně z prosince 2012, jen zčásti. Nedodržení některých těchto závazků, které měly pouze omezené trvání, bude však podle názoru Komise vyváženo plným rozdělením a likvidací banky.
(155)
S přihlédnutím k závazkům a s ohledem na přiměřenost vlastního příspěvku a sdílení zátěže uvedené ve 122. až 138. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že existují dostatečné záruky pro to, aby případná narušení hospodářské soutěže byla navzdory vysoké částce podpory poskytnuté podniku HGAA omezena.
ZÁVĚRY
(156)
S ohledem na závazky Rakouska dospěla Komise k závěru, že strategie likvidace je v souladu se sdělením o restrukturalizaci, podpora na likvidaci je omezena na nezbytné minimum a narušení hospodářské soutěže jsou udržována na co nejnižší úrovni. Tato podpora na likvidaci je tudíž podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory představují následující opatření:
a)
rekapitalizace ve výši 900 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
b)
rekapitalizace ve výši 450 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
c)
záruky ve výši 1,35 miliardy EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
d)
záruka na aktiva ve výši 100 milionů EUR;
e)
záruka na aktiva ve výši 200 milionů EUR;
f)
rekapitalizace ve výši 500 milionů EUR;
g)
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR;
h)
možný budoucí kapitál pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 5,4 miliardy EUR;
i)
možná budoucí likvidita pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 3,3 miliardy EUR.
2. Státní podpory uvedené v odstavci 1 jsou s ohledem na závazky uvedené v příloze slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Rakousko zaručuje, že plán likvidace, který byl předložen dne 29. června 2013 a doplněn dne 27. srpna 2013, včetně závazků uvedených v příloze, bude proveden v plném rozsahu.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Bruselu dne 3. září 2013.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2013. gada 3. septembris)
Valsts atbalsts SA.32554 (09/C)
Pārstrukturēšanas atbalsts Hypo Group Alpe Adria, ko piešķīrusi Austrija
(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5648)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/341/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad dalībvalstu ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem nosacījumiem (1),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Saskaņā ar Austrijas banku atbalsta ārkārtas programmu (2) (turpmāk “banku atbalsta programma”) banku grupa Hypo Alpe Adria Group (turpmāk “HGAA” vai “banka”) 2008. gada decembrī saņēma no Austrijas Republikas 900 miljonus euro kā 1. līmeņa līdzdalības kapitālu (Partizipationskapital) (3).
(2)
Austrija 2009. gada 29. aprīlī iesniedza Komisijai HGAA dzīvotspējas plānu.
(3)
Komisija 2009. gada 12. maija lēmumā lietā N 254/2009 (“2009. gada lēmums par procedūras sākšanu”) (4) ierosināja uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 16. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (5), paužot šaubas, vai pārstrukturēšanas atbalsts, ko Vācija 2008. gada decembrī piešķīra HGAA vairākuma akcionāram - bankai BayernLB, ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Šajā pašā lēmumā Komisija pauda šaubas arī par to, vai HGAA kopumā ir droša banka.
(4)
HGAA tika nacionalizēta 2009. gada 23. decembrī. Saistībā ar to Komisija savā 2009. gada 23. decembra Lēmumā lietās C 16/2009 un N 698/2009 (6) (“2009. gada decembra lēmums par glābšanas pasākumiem”), pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, atļāva īstenot vairākus pagaidu pasākumus līdz brīdim, kad tiks iesniegts pārliecinošs HGAA pārstrukturēšanas plāns. Šajā pašā lēmumā Komisija paplašināja oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērumu, attiecinot to arī uz papildu atbalsta pasākumiem, kurus Austrija īstenoja HGAA labā.
(5)
Komisija 2010. gada 22. jūnijā vēlreiz paplašināja oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērumu, pirmkārt, tāpēc, ka pārskatītajā HGAA pārstrukturēšanas plānā, kas tika iesniegts 2010. gada 16. aprīlī, nebija izklāstīts, kā paredzēts atjaunot bankas dzīvotspēju, samērīgi sadalīt slogu un pietiekamā mērā ierobežot atbalsta radītos konkurences traucējumus. Komisija arī pagarināja termiņu atbalsta pasākumiem, kurus tā 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem pagaidām uzskatīja par saderīgiem ar iekšējo tirgu līdz brīdim, kad būs pabeigta HGAA pārstrukturēšanas plāna izvērtēšana (“2010. gada lēmums par termiņa pagarināšanu”) (7).
(6)
Austrija 2010. gada 29. decembrī paziņoja par papildu atbalsta pasākumu HGAA labā - aktīvu galvojuma piešķiršanu 200 miljonu euro apmērā. Šo atbalsta pasākumu Komisija atļāva īstenot 2011. gada 19. jūlijā pieņemtajā lēmumā lietās SA.32172 (2011/NN) un SA.32554 (2009/C) (8) (“2011. gada jūlija lēmums par glābšanas pasākumiem”).
(7)
Komisija 2011. gada 7. februārī paziņoja Austrijai un Vācijai, ka procedūra lietā N 698/2009 (9) par HGAA tiks nošķirta no procedūras lietā C 16/2009 par BayernLB. Pēc tam procedūra, kas attiecās uz HGAA, tika reģistrēta kā lieta SA.32554 (2009/C). Šis lēmums attiecas tikai uz lietu SA.32554 (2009/C).
(8)
Austrija 2011. gada 21. aprīlī iesniedza Komisijai jaunu HGAA pārstrukturēšanas plānu.
(9)
Austrija 2012. gada 3. decembrī paziņoja par papildu atbalsta pasākumu HGAA labā, proti, par Austrijas Republikas valsts kapitāla iepludināšanu parasto akciju veidā un par valsts galvojuma piešķiršanu HGAA emitētiem pakārtotiem parāda instrumentiem. Paziņojumam bija pievienots HGAA saistību saraksts. Komisija 2012. gada 5. decembra lēmumā lietā SA.32554 (2009/C) (10) (“2012. gada decembra lēmums par glābšanas pasākumiem”) minētos pasākumus atļāva īstenot kā pagaidu pasākumus. Piešķirot atļauju, Austrijai tika prasīts pildīt konkrētas saistības. Taču Austrija šīs saistības izpildīja tikai daļēji.
(10)
Austrija 2012. gada 5. oktobrī iesniedza prasību anulēt Komisijas 2012. gada 25. jūlija lēmumu lietā SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) (kas vēlāk tika anulēts un aizstāts ar Komisijas 2013. gada 5. februāra lēmumu (12)) par BayernLB (“lēmums par BayernLB”).
(11)
Procedūras sīkāks apraksts pieejams 2009. gada lēmumā par procedūras sākšanu, 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem, 2010. gada lēmumā par termiņa pagarināšanu, 2011. gada jūlija lēmumā par glābšanas pasākumiem un 2012. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem.
(12)
No 2010. gada jūlija līdz 2013. gada augustam konkrētos HGAA pārstrukturēšanas plānus un to grozījumus Austrija un Komisijas dienesti apsprieda vairākās kopējās sanāksmēs, telefonkonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus.
(13)
Austrija 2013. gada 29. jūnijā paziņoja par pārstrukturēšanas plānu, kurā bija paredzēta HGAA likvidācija; šā plāna papildinājums tika iesniegts 2013. gada 27. augustā.
2. APRAKSTS
2.1. ATBALSTA SAŅĒMĒJS
(14)
HGAA ir starptautiska finanšu grupa, kuras galvenā mītne ir Klāgenfurtē, Karintijā, kur Hypo Alpe Adria Bank-International (“HBInt”) uzrauga un vada banku darījumus un izpirkumnomas darījumus, tostarp likvidējamo daļu. HBInt atbild par banku grupas centrālo vadību, tostarp grupas uzņēmumu kontroli, grupas grāmatvedību, vispārējo riska pārvaldību, risina juridiskus jautājumus un jautājumus par atbilstības nodrošināšanu, likviditātes pārvaldību, vērtspapīru emisiju, kā arī HGAA meitasuzņēmumu refinansēšanu.
(15)
HGAA gada bilances summa 2012. gadā bija 33,8 miljardi euro, bet riska svērto aktīvu (“RSA”) summa - apmēram 21 miljards euro.
(16)
HGAA ir 100 % Austrijas Republikas valsts uzņēmums (13).
(17)
No 2008. gada 31. decembra banku darījumos un/vai izpirkumnomas darījumos HGAA pārstāv meitasuzņēmumi divpadsmit valstīs, proti, Austrijā, Slovēnijā, Itālijā, Vācijā, Ungārijā, Bulgārijā, Horvātijā, Serbijā, Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē, Ukrainā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (“FYROM”).
(18)
Austrijā HGAA šobrīd pārstāv Hypo Alpe-Adria-Bank AG (“HBA”). Turklāt tā ir pārstāvēta arī Slovēnijā (HBS un izpirkumnomas sabiedrība HLS), Horvātijā (HBC un integrēta izpirkumnomas sabiedrība HAALC), Bosnijā un Hercegovinā (divas bankas, proti, HBFBiH un - Serbu Republikā - HBRS, kas ietver izpirkumnomas sabiedrību HLRS), Serbijā (HBSE) un Melnkalnē (HBM) (kopā sauktas “Dienvidaustrumeiropas (DAE) valstis”).
(19)
Tika sākts vairāku bankas darbības nozaru un finanšu meitasuzņēmumu pakāpeniskas likvidācijas process. Itālijas HBI no 2013. gada 1. jūlija pārtrauca veikt jaunus darījumus. Citi meitasuzņēmumi, kuriem sākts pakāpeniskas likvidācijas process, ir Horvātijas izpirkumnomas sabiedrība (HLC) un likvidējamā struktūra, kas Horvātijā izveidota, pārvedot bankas aktīvus (H-ABDUCO), Austrijas izpirkumnomas sabiedrība (HLA), Vācijas izpirkumnomas sabiedrība (HLG), Melnkalnē - izpirkumnomas sabiedrība (HLM) un likvidējamā struktūra, kas izveidota, pārvedot bankas aktīvus (HDM), izpirkumnomas sabiedrība Ungārijā (HLHU), izpirkumnomas sabiedrība Bulgārijā (HLBG), izpirkumnomas sabiedrība bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (HLMK), izpirkumnomas sabiedrība Ukrainā (HLUA), Bosnijā un Hercegovinā - izpirkumnomas sabiedrība HETA BiH, kā arī likvidējamā struktūra, kas izveidota no pārvestajiem bankas aktīviem (BORA), HLSE un HRSE izpirkumnomas sabiedrība Serbijā, Slovēnijā - TCK un TCV, kas ir divas struktūras, kuras izveidotas, pārvedot bankas un izpirkumnomas darbības, kā arī izpirkumnomas sabiedrība HLI Itālijā (14). Banka Alpe Adria Privatbank Lihtenšteinā jau ir likvidēta.
(20)
Nākamajos apsvērumos ir dots pārskats par tām bankām, kuras joprojām darbojas.
(21)
Austrijas meitasuzņēmums HBA sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām, uzņēmumiem un iestādēm. Tas piedāvā visus parastos kredītiestādes pakalpojumus. HBA, kas galvenokārt darbojas Karintijas reģionā ar filiālēm Vīnē un Zalcburgā, tirgus daļa valstī ir mazāka par […] (15) % no aktīviem un […] % no noguldījumiem.
(22)
Slovēnijā grupu pārstāv banka HBS (tirgus daļa apmēram […] % no aktīviem un […] % no noguldījumiem). Izpirkumnomas sabiedrības HLS galvenā darbības joma ir kustamo īpašumu izpirkumnoma un atlasītu nekustamo īpašumu izpirkumnoma.
(23)
Horvātijas HBC sniedz parastos kredītiestādes pakalpojumus (tirgus daļa apmēram […] % no aktīviem un […] % no noguldījumiem). HAALC sniedz izpirkumnomas pakalpojumus, tās tirgus daļa ir apmēram […] % no jaunu darījumu finansēšanas apjoma.
(24)
Bosnijā un Hercegovinā savus pakalpojumus piedāvā divas bankas: HBRS - Serbu Republikā (tirgus daļa apmēram […] % no aktīviem un […] % no noguldījumiem) un HBFBiH - Bosnijas un Hercegovinas Federācijā (tirgus daļa […] % no aktīviem). HBRS piederošās izpirkumnomas sabiedrības HLRS tirgus daļa ir apmēram […] % no jaunu darījumu finansēšanas apjoma.
(25)
Melnkalnē HBM tirgus daļa ir […] % no aktīviem. Bankas vadīto izpirkumnomas darbību tirgus daļa ir […] %.
(26)
Serbijas HBSE galvenā darbības joma ir privātie klienti un uzņēmumi (tirgus daļa - apmēram […] % no aktīviem un […] % no noguldījumiem).
2.2. ATBALSTA PASĀKUMI
2008. gada decembris - BayernLB pasākumi un valsts atbalsta pasākumi saskaņā ar Austrijas banku atbalsta programmu
(27)
HGAA 2008. gadā saņēma atbalstu, ko piešķīra tās toreizējie akcionāri - BayernLB un Austrijas Republika.
-
HGAA 2008. gada decembrī saņēma 700 miljonus euro no sava toreizējā vairākuma akcionāra (bankas BayernLB), kas savukārt tajā pašā mēnesī bija saņēmusi Bavārijas brīvvalsts piešķirto valsts atbalstu.
-
HGAA2008. gada 29. decembrī saskaņā ar Austrijas banku atbalsta programmu no Austrijas Republikas saņēma 900 miljonus euro kā 1. līmeņa līdzdalības kapitālu, kā arī obligāciju emisijai paredzētus likviditātes galvojumus 1,35 miljardu euro apmērā.
2009. gada decembris - valsts veikta rekapitalizācija un galvojumi
(28)
Nacionalizācijas procesā attiecībā uz HGAA tika veikti šādi atbalsta pasākumi:
-
piešķirts aktīvu pagaidu galvojums 100 miljonu euro apmērā, ko Austrija piešķīra saskaņā ar banku atbalsta programmā paredzētajiem nosacījumiem, kurus piemēro grūtībās nonākušām bankām,
-
Austrijas veikta rekapitalizācija 450 miljonu euro apmērā, ko Austrija piešķīra saskaņā ar banku atbalsta programmā paredzētajiem nosacījumiem, kurus piemēro grūtībās nonākušām bankām.
2011. gada janvāri - aktīvu galvojums
(29)
Tā kā bija jāveic papildu norakstīšana, Austrija laikposmā no 2010. gada 31. decembra līdz 2013. gada 30. jūnijam piešķīra HGAA aktīvu galvojumu 200 miljonu euro apmērā.
2012. gada decembris - valsts veikta rekapitalizācija un galvojums
(30)
Saskaņā ar Austrijas uzraudzības iestādes lēmumu HGAA līdz 2012. gada 31. decembrim bija jāpalielina kapitāla rādītājs līdz 12,04 %. Tādēļ Austrijas varas iestādes attiecībā uz HGAA veica šādus pasākumus:
-
nopērkot akcijas, palielināja kapitāla apjomu par 500 miljoniem euro, un
-
piešķīra valsts galvojumu pakārtotiem 2. līmeņa kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība bija 1 miljards euro.
(31)
Līdz šim brīdim apstiprināto bankas un atbalsta pasākumu precīzs izklāsts pieejams lēmuma par procedūras sākšanu 17.-19. apsvērumā, 2009. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 13.-15. apsvērumā un 27. līdz 40. apsvērumā, 2011. gada jūlija lēmuma par glābšanas pasākumiem 15. līdz 19. apsvērumā, kā arī 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 10.-12. apsvērumā.
2.3. VĒL NEPIEŠĶIRTIE PAPILDU ATBALSTA PASĀKUMI
(32)
Pārstrukturēšanas plāna projektā 2013.-2017. gadam paredzēts, ka likvidējamai struktūrai būs vajadzīgs papildu kapitāls aptuveni 2,6 miljardu euro apmērā, kas pesimistiska scenārija gadījumā palielināsies līdz 4,7 miljardiem euro, bet stresa scenārija gadījumā - līdz 5,4 miljardiem euro. Pieņemot, ka kapitāls tiks piešķirts kā likvīds kapitāls, pamatscenārija gadījumā līdz 2017. gadam HGAA papildu likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgi 2,5 miljardi euro un tiek lēsts, ka pesimistiska stresa scenārija gadījumā var būt vajadzīgi pat 3,3 miljardi euro. (Ja kapitāla piešķiršanas pasākumi nenodrošinās pietiekamu likviditāti, likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgs lielāks kapitāla apjoms.)
(33)
Piesardzības dēļ Austrija lūdza Komisijai atļaut valsts atbalsta pasākumus, kuri varētu būt vajadzīgi, lai nodrošinātu jebkuras iespējamās likviditātes vai kapitāla vajadzības saistībā ar reglamentējošu pasākumu īstenošanu vai zaudējumu segšanu. Jebkurš kapitāls tiks piešķirts, nepārsniedzot summu, kas vajadzīga, lai pildītu regulējumā noteiktās obligātā kapitāla prasības, kuras jāapstiprina kompetentajai uzraudzības iestādei.
2.4. BIJUŠO HGAA AKCIONĀRU IEGULDĪJUMS
(34)
Pirms nacionalizācijas HGAA īpašnieki bija BayernLB (67,08 %), Karintijas Federālā zeme, ko pārstāvēja Kärntner Landesholding (12,42 %), apdrošināšanas sabiedrība Grazer Wechselseitige Versicherung AG (“GRAWE”) (20,48 %) un fonds Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %).
(35)
Visi īpašnieki atteicās no savām akcionāru tiesībām, pārdodot savas daļas Austrijai par simbolisku cenu - vienu euro.
(36)
BayernLB atteicās no visām savām akcionāra tiesībām, tostarp no HGAA jau iemaksātā papildu kapitāla (Ergänzungskapital) 300 miljonu euro apmērā (otrā līmeņa kapitāls) un atbrīvoja HGAA no pienākuma atmaksāt iepriekš piešķirto kredītu 525 miljonu euro apmērā (16).
(37)
Lai nodrošinātu HGAA likviditāti, BayernLB atjaunoja likviditātes līniju EUR […] apmērā, kuras termiņš beidzās 2009. gada decembrī. Turklāt tika noslēgta vienošanās par to, ka grupas iekšējais finansējums EUR […] apmērā, ko BayernLB piešķīra HGAA, paliks HGAA rīcībā līdz 2013. gada 31. decembrim. BayernLB finanšu daļa HGAA 2014. gadā būtu EUR […], bet 2015. gadā - EUR […]. Ja banka HGAA tiktu sadalīta vai tiktu veikts cits ekonomiskā ziņā līdzvērtīgs pasākums, kas nenodrošinātu HGAA dzīvotspēju, par šo summu galvotu Austrija (17).
(38)
BayernLB 2008. gadā jau papildināja HGAA kapitālu par 700 miljoniem euro, kas šobrīd jau ir pilnībā iztērēts, jo tika izlietots zaudējumu segšanai.
(39)
GRAWE parakstījās uz nekonvertējamu 1. līmeņa kapitālu (Partizipationskapital) 30 miljonu euro apmērā ar dividendi 6 % gadā, ko peļņas gadījumā būtu jāsāk maksāt no 2013. gada. Saskaņā ar Austrijas Republikas 2011. gada 30. maija lēmumu, veicot kapitāla samazināšanu (Kapitalschnitt), šā kapitāla nominālvērtība tika samazināta līdz 9 miljoniem euro.
(40)
Arī GRAWE līdz 2013. gada 31. decembrim ieguldīja 100 miljonus euro likviditātes nodrošināšanai. Likviditāte tika nodrošināta pilnībā (50 miljonus euro nodrošināja Austrijas segtās obligācijas, bet atlikušos 50 miljonus euro - citi aktīvi, kurus atļauts izmantot segto obligāciju emisijai).
(41)
Karintija 2009. gada decembrī iesaistījās šādos glābšanas pasākumos:
-
divos posmos veica rekapitalizāciju 200 miljonu euro apmērā - Karintija 2. līmeņa kapitālu 50 miljonu euro apmērā konvertēja par 1. līmeņa līdzdalības kapitālu (Partizipationskapital) aptuveni 31 miljona euro apmērā un ieguldīja 150 miljonus euro līdzdalības kapitāla veidā (Partizipationskapital). Attiecībā uz līdzdalības kapitālu ir noteiktas dividendes 6 % apmērā, kuras pirmo reizi būtu jāsāk maksāt par 2013. finanšu gadu. Veicot kapitāla samazināšanu (Kapitalschnitt), līdzdalības kapitāla kopsumma 181 miljona euro apmērā tika samazināta līdz apmēram 55 miljoniem euro,
-
veica likviditātes nodrošināšanas pasākumus, kuru summa bija apmēram 200 miljoni euro, ko Karintijas federālā zeme īstenoja, pildot esošās komercsaistības.
(42)
Tabulā ir dots pārskats par HGAA piešķirtā līdzdalības kapitāla sākotnējām summām (visas piešķirtas HBInt) un tā pašreizējo apmēru. Jāatgādina, ka līdzdalības kapitāls nepiešķir balsstiesības. Visas balsstiesīgās akcijas pieder Austrijas Republikai.
1. tabula
Pārskats par līdzdalības kapitālu
Sākotnējo akcionāru līdzdalības kapitāls
Sākotnējā summa (EUR)
Summa pēc kapitāla samazināšanas un citiem pasākumiem (konvertēšana u. c.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Karintijas federālā zeme
30 772 982
9 406 653
Karintijas federālā zeme
150 000 000
45 851 845
Starpsumma
210 772 982
64 428 867
Austrijas Republika
900 000 000
275 111 073
Kopā
1 110 772 982
339 539 940
(43)
HGAA atpirka vai pilnībā atcēla vairākus hibrīdinstrumentus un citus kapitāla instrumentus par cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, tādējādi palielinot savu kapitāla bāzi: HGAA 2012. gada aprīlī veica darījumu, kas 1. līmeņa kapitālu palielināja par 153 miljoniem euro; HGAA 2012. gada augustā atcēla dažus hibrīdinstrumentus, tādējādi papildinot kapitālu par vēl 23,5 miljoniem euro; HGAA 2012. gada decembrī piedāvāja atpirkt citus kapitāla instrumentus, tādējādi gūstot papildu peļņu EUR […] apmērā.
(44)
Turklāt HGAA zaudējumu dēļ pašu kapitāla instrumentu (līdzdalības kapitāla un citu kapitāla hibrīdinstrumentu) īpašnieki nesaņēma peļņas dividendes vai kuponu maksājumus. Tāpēc 2009. un 2010. gadā HGAA varēja saglabāt vairāk nekā EUR […].
2.5. HGAA PROBLĒMU CĒLOŅI
(45)
HGAA problēmu galvenais cēlonis bija agresīva izaugsmes stratēģija, kuras pamatā bija izdevīgs valsts garantēts finansējums.
(46)
HGAA pārmērīgi riskēja, cerot uz strauju izaugsmi un tirgu attīstību DAE valstīs. Jo īpaši laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam HGAA sāka darbību vairākos jaunos tirgos. Tāpēc HGAA bilances summa palielinājās no 9,8 miljardiem euro 2002. gada 31. decembrī līdz 43,3 miljardiem euro 2008. gada 31. decembrī.
2. tabula
HGAA paplašināšanās pa valstīm un komercdarbības jomām
(47)
Paplašināšanās stratēģiju bija iespējams īstenot zemo HGAA finansēšanas izmaksu dēļ, ko nodrošināja Karintijas federālās zemes galvojumi (Ausfallshaftung), kuru summa tika palielināta no 4,9 miljardiem euro 2002. gada 31. decembrī līdz 20,7 miljardiem euro 2009. gada 31. decembrī. Tā kā bija piekļuve izdevīgam finansējumam, HGAA nepievērsa uzmanību vietēja līmeņa noguldījumu veidošanai.
(48)
Straujā bilances vērtības palielināšanās DAE valstu tirgos un izdevīgie valsts galvojumi nodrošināja īslaicīgu peļņu. No 2002. līdz 2006. gadam HGAA guva peļņu katru gadu, izņemot 2004. gadu. Tomēr bankas darījumu modelim bija slēpti riski, kas saistīti ar aktīvu kvalitātes pasliktināšanos un refinansēšanu, tādējādi banka nokavēja pienācīgas pārbaudes veikšanu un neizstrādāja iekšējās kontroles un riska pārvaldības procedūras, kuras būtu bijis jāveic, lai reaģētu uz vajadzīgajām pārmaiņām pēc paplašināšanās. Bankas stratēģija bija darījumu apjoma paplašināšana, tāpēc tā iesaistījās ārkārtīgi riskantos pasākumos, jo īpaši nekustamo īpašumu un tūrisma nozares projektos, un regulāri nepareizi novērtēja ekonomiskos riskus un darījumu riskus. Tā kā nebija atbilstīgu kontroles mehānismu, banka nebija aizsargāta pret krāpšanas gadījumiem, kuru dēļ tika ierosinātas vairākas kriminālizmeklēšanas. Laika gaitā bankas portfelim zaudējumus radīja arī ievērojams skaits neizpildītu kredītsaistību - daļēji tāpēc, ka nebija pienācīga nodrošinājuma. Daudzos gadījumos bija sarežģīti vai neiespējami pārdot nodrošinājuma objektus, tāpēc bija jāveic norakstījumi lielā apmērā.
(49)
Turklāt, ievērojamu daļu kredītu piešķirot privātpersonām un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) DAE valstīs euro vai Šveices frankos, banka radīja sev papildu kredzītdzēšanas riskus. Tā kā vēlāk palielinājās Šveices franka vērtība attiecībā pret vietējām valūtām, šie riski daļēji īstenojās.
(50)
Lai gan tika ievērotas tobrīd piemērojamās regulējumā noteiktās obligātā kapitāla prasības, ņemot vērā klientu mērķa grupas un aktīvu portfeļa riska profilu, bankas rīcībā nebija pietiekama kapitāla. Tiklīdz stāvoklis pasliktinājās, šis faktors drīz vien kļuva par problēmu. Iesniegtā likvidācijas plāna aprēķinos redzams, ka bez atbalsta pasākumiem bankas kapitāla rādītājs no 2013. gada būtu negatīvs - gan 1. līmeņa kapitāla rādītājs […], gan kopējā pašu kapitāla rādītājs […]. Šis aprēķins ir nosacīts tajā ziņā, ka tādā gadījumā jau agrāk būtu krasi jāsamazina bankas darbības apjoms vai jāveic likvidācija. Austrija apgalvo, ka likvidācija ietekmētu ne vien Austrijas finanšu sistēmas stabilitāti, jo īpaši tad, ja Karintijas federālā zeme uzņemtos pildīt galvojuma saistības, kuras tai šāda scenārija gadījumā būtu jāuzņemas, bet arī finanšu stabilitāti DAE valstīs, kur HGAA ir ievērojama tirgus daļa.
(51)
Banka pārāk vēlu aptvēra, ka tās darījumu modelis nav efektīvs, un reaģēja pārāk lēni, daļēji grupas sarežģītās uzbūves dēļ un arī tāpēc, ka tik lielu un neviendabīgu grupu ir sarežģīti pārvaldīt.
(52)
Pat […] sākumā aktīvu kvalitāte saistībā ar jaunajiem darījumiem joprojām bija problemātiska un drošības rezerves - neatbilstīgas, ņemot vērā attiecīgās riska un kapitāla izmaksas.
(53)
Iepriekš iesniegtais pārstrukturēšanas plāns neliecināja par HGAA neatkarīgu dzīvotspēju.
(54)
Turklāt Austrijas iesniegtajos dokumentos, ar kuriem pamatots šis lēmums (18), ir pārstrukturēšanas plāna pamatscenāriji, saskaņā ar kuriem grupas rezultāts ir negatīvs visā 2013.-2017. gada periodā, tādējādi palielinot vajadzīgā kapitāla apmēru par vēl EUR […]. Arī “pārvaldības scenārijā”, kurā nav paredzēti atbilstīgi pasākumi iespējamo konkurences traucējumu mazināšanai, redzams, ka niecīga peļņas palielināšanās (par […]) gaidāma tikai 2017. gadā, pirms tam zaudējumus norakstot. Turklāt šajā prognozē nav iekļautas iespējamās izmaksas, kuras saistītas ar galvojumu termiņa pagarināšanu pēc 2013. gada.
2.6. SAISTĪBU DAĻĒJA IZPILDE
(55)
Komisija 2012. gada lēmumā par glābšanas pasākumiem atļāva īstenot Austrijas paziņotos pasākumus, ja dalībvalsts pildīs konkrētas saistības, kuru mērķis bija maksimāli iespējami ierobežot konkurences traucējumus. Saistībās bija paredzēts ierobežot bankas komercdarbību, piemēram, attiecībā uz peļņas apmēru, klientu riska kategorijām un termiņiem, tādējādi ierobežojot riskantu rīcību un arī iespēju paplašināt darījumus uz konkurentu rēķina.
(56)
Austrija 2013. gada janvārī paziņoja Komisijai, ka finansiālu iemeslu dēļ banka attiecībā uz dažām savām filiālēm nespēj pildīt visas minētās saistības. Tā īpaši minēja ierobežojumus attiecībā uz kredītiem ārvalstu valūtās, prasību ierobežot valsts un uzņēmumu kredītsaistības klientiem, kuru kredītnovērtējums ir […]; Austrija apgalvoja, ka šīs prasības nav iespējams pildīt DAE valstīs un norādīja arī uz sabiedrībai HBA izvirzīto prasību ierobežot valsts finansiālās saistības līdz […].
3. LIKVIDĀCIJAS PLĀNS
(57)
Austrija 2013. gada 29. jūnijā iesniedza likvidācijas plānu, saskaņā ar kuru HGAA tiks pienācīgi likvidēta, lai nodrošinātu pietiekami daudz laika iespējami rentablo aktīvu pārdošanai, pārējās aktīvu daļas laika gaitā likvidējot pakāpeniski.
(58)
Likvidācijas plānā bija paredzēts, ka HGAA bilances summa samazināsies par 85 % no 43,3 miljardiem euro 2008. gada beigās līdz 6,56 miljardiem euro 2017. gadā. Tajā pašā laikposmā bankas RSA apmērs samazināsies par 85 % no 32,8 miljardiem euro 2008. gada beigās līdz 4,75 miljardiem euro.
(59)
Lai īstenotu šo likvidācijas procesu, likvidācijas plānā ir iekļauta bankas triju atlikušo daļu, t. i., i) Austrijas bankas (HBA), ii) DAE valstu tīkla un iii) likvidācijas procesā izveidotās bankas, likvidācijas stratēģija.
(60)
Likvidācijas procesa vadība notiks centralizēti grupas līmenī, starplaikā veicot vairākus uzlabojumus, cita starpā attiecībā uz riska pārvaldību, ziņošanu, nodrošinājumu vērtējumu un kredītnovērtējuma procedūrām (19).
(61)
Likvidācijas plānā galvenā uzmanība ir pievērsta jau sāktā HBA pārdošanas procesa pabeigšanai un DAE tīkla pievilcības uzlabošanai, lai vēlākais līdz 2015. gada 30. jūnijam būtu iespējams pārdot visas DAE bankas. Tādēļ Austrija ir uzņēmusies vairākas saistības attiecībā uz jauniem darījumiem, lai līdz DAE banku pārdošanai nodrošinātu atbilstīgu riska un rentabilitātes līdzsvaru.
(62)
Proti, HGAA mazapjoma hipotekāros kredītus faktiski piešķirs tikai tad, ja kredīta un vērtības attiecība būs […] % vai lielāka, katru jaunu saistību refinansēšanas izmaksu matrica būs atbilstīga attiecīgās filiāles vai meitasuzņēmuma refinansēšanas stāvoklim un […] tos piešķirs - ar dažiem izņēmumiem - tikai klientiem, kuriem būs […].
HBA PĀRDOŠANA
(63)
Par visu HBA daļu pārdošanu 2013. gada 31. maijā tika noslēgts līgums ar Anadi Financial Holdings Pte. Ltd.; šobrīd paredzams, ka darījums tiks pabeigts 2013. gada 31. decembrī (20).
(64)
Līdz pārdošanas pabeigšanai HBA turpinās nostiprināt savu reģionālās bankas stāvokli Karintijā ar filiālēm Vīnē un Zalcburgā. Bankas darījumu apmērs jau ir ievērojami samazinājies, un pirms 2011. gada 31. decembra tika atdalīts problemātisks portfelis 1,99 miljardu euro apmērā. HBA bilances summa 2012. gada 31. decembrī bija 4,15 miljardi euro (savukārt bilances summa 2008. gada 31. decembrī bija 7,05 miljardi euro).
DAE TĪKLS
(65)
DAE tīkla komercdarbības apmērs jau ir ievērojami samazināts, galveno uzmanību pievēršot galvenajiem tirgiem un galvenajām kompetences jomām Slovēnijā, Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Serbijā un Melnkalnē. Turklāt funkcionētspējīgās struktūras šajās valstīs tika atslogotas, veicot portfeļa pārvedumu 2,4 miljardu euro apmērā, un 2013. gadā plānots atdalīt vēl vienu portfeli EUR […] apmērā, kura atdalīšanai vēl jāsaņem vietējo uzraudzības iestāžu atļauja. DAE tīkla kopējā bilances summa, kas 2012. gada 31. decembrī bija 10,11 miljardi euro, pēc plānotā portfeļa pārveduma pabeigšanas turpinās samazināties zem EUR […], t. i., samazināsies par apmēram […] % no bilances summas 2008. gada 31. decembrī (14,8 miljardi euro).
(66)
Turklāt tika veiktas izmaiņas DAE valstu banku darījumu stratēģijā, lai uzlabotu šo banku piemērotību pārdošanai, galveno uzmanību pievēršot nelieliem uzņēmumiem, mazumtirdzniecības uzņēmumiem un MVU. Ir arī izmaiņas finansēšanas stratēģijā - vietējās DAE bankas lielāku uzmanību pievērš vietējiem finansēšanas avotiem, nevis izmanto grupas finansējumu. Jaunie darījumi jau tiek finansēti, pilnībā izmantojot vietējos finansējuma avotus.
(67)
Slovēnijā galvenā banku darbības joma ir […] un […] klienti […], lai sasniegtu […]. […] tiks ievērojami samazināts, izbeidzot plānoto […], vienlaikus saglabājot bankas darbību […].
(68)
Horvātijā bankas uzdevums ir […], lai sasniegtu mērķi […]. […] mērķis ir lielāku uzmanību pievērst […]. Pašreiz […] uzmanība ir vērsta uz […].
(69)
Bosnijā un Hercegovinā aizvien lielāka uzmanība tiks pievērsta […], ko papildinās stingrāks […], labāks […] un […]. […] tiks samazināta, galveno uzmanību joprojām pievēršot […].
(70)
Serbijā bankas galvenokārt pievēršas […], lai sasniegtu mērķi […]. Attiecībā uz […] uzmanība ir vērsta uz […] un […]. Bankas mērķis ir […], arī attiecībā uz ienesīgiem portfeļiem […].
(71)
Melnkalnē […] uzmanība ir vērsta uz […], kā arī uz […].
(72)
DAE bankas ir mainījušas darbības jomu un darījumu stratēģiju, lai laika gaitā uzlabotu banku piemērotību pārdošanai. Likvidācijas plānā paredzēts, ka DAE tīkls kopā vai pa daļām tiks pārdots līdz 2015. gada 30. jūnijam. Pārdošanas procedūra būs atvērta un pārredzama, ieguldītāji varēs izvēlēties vai nu iegādāties visu tīklu, vai tā daļas.
(73)
DAE tīkla daļas, kas līdz 2015. gada 30. jūnijam netiks pārdotas, nekavējoties pārtrauks jaunu darījumu uzsākšanu un tiks pievienotas likvidējamajai daļai (21).
LIKVIDĒJAMĀ DAĻA
(74)
Likvidējamās daļas mērķis ir iespējami ātri likvidēt visas minētajā daļā iekļautās vienības un portfeļus.
(75)
Darbības Itālijā jau tiek likvidētas. Mērķis ir vadīt un pienācīgi pabeigt likvidācijas procesu, lai novērstu noguldījumu strauju izņemšanu (22).
(76)
Turklāt likvidējamajā daļā ir iekļauti visi pārējie portfeļi, kuri paredzēti likvidācijai (tostarp struktūras, kuras apturējušas jaunu darījumu uzsākšanu, to skaitā - Maķedonijā, Ukrainā, Bulgārijā, Vācijā un Ungārijā), kā arī daļas rūpniecības un tūrisma uzņēmumos.
(77)
Proti, likvidējamajā daļā ietilpst:
i)
HBI,
ii)
stratēģiski nebūtiskas daļas (rūpniecības un tūrisma) uzņēmumos;
iii)
likvidējamas finanšu vērtības, proti: a) HBInt portfelis, kā arī pašreiz likvidējamie portfeļi un meitasuzņēmumiem piešķirtās refinansēšanas līnijas (jo īpaši HBI un DAE valstīs); b) portfeļi, kuri nodalīti no dažiem meitasuzņēmumiem, piemēram, HBI un DAE tīkla bankas vai izpirkumnomas sabiedrības; c) likvidējamās izpirkumnomas sabiedrības;
iv)
Norica un HBInt Credit Management (CM) mazākuma akcionāru sabiedrības (23).
(78)
Aprēķināts, ka līdz 2017. gadam kopīgā kapitāla vajadzību summa (galvenokārt pārdodamo struktūru bilances vērtības norakstīšanas, konkrētu portfeļu radīto papildu zaudējumu un vajadzīgās refinansēšanas dēļ) pamatscenārija gadījumā būs 2,6 miljardi euro, bet negatīva, pesimistiska stresa scenārija gadījumā tā palielināsies līdz 5,4 miljardiem euro. Likvidācijas plānā paredzēts arī, ka būs vajadzīga papildu likviditāte, kuras apmērs būs atkarīgs no tā, vai kapitāls tiks nodrošināts skaidrā naudā vai galvojuma veidā. Pieņemot, ka kapitāls tiks piešķirts kā likvīds kapitāls, pamatscenārija gadījumā līdz 2017. gadam HGAA papildu likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgi 2,5 miljardi euro un tiek lēsts, ka pesimistiska stresa scenārija gadījumā šī summa palielināsies līdz 3,3 miljardiem euro (24).
(79)
Tomēr, tā kā Austrijas apgalvo, ka attiecībā uz likvidējamo daļu šobrīd tiek izvērtētas dažādas iespējas, šie aprēķini var mainīties. Piemēram, Austrija ir paziņojusi, ka tiek izvērtēta iespēja izveidot aktīvu pārvaldības sabiedrību (“APS”) bez bankas darbības licences, kur HGAA varētu pārvest likvidējamos aktīvus. Šāds pārvedums būtu svarīgs brīdī, kad būtu vajadzīgs kapitāls.
AUSTRIJAS SAISTĪBAS
(80)
Austrija ir apņēmusies nodrošināt, lai likvidācijas plāns, kas tika iesniegts 2013. gada 29. jūnijā un pēdējo reizi ir grozīts ar Austrijas 2013. gada 27. augusta paziņojumu, kā arī tā pielikumā iekļautās saistības tiktu pilnībā īstenoti saskaņā ar minētajā pielikumā noteikto grafiku.
4. PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS
(81)
Komisija atgādina, ka tā oficiālās izmeklēšanas procedūru par HGAA piešķirtā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu sāka atbilstīgi Līguma 108. panta 2. punktam, jo, ņemot vērā iepriekš iesniegtos pārstrukturēšanas plānus, tā nopietni apšaubīja HGAA spēju atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija izteica arī šaubas par to, vai tiek nodrošināts pienācīgs izmaksu sloga sadalījums un vai tiek pietiekami ierobežoti konkurences traucējumi.
(82)
Komisija vairākkārt apšaubīja HGAA spēju atjaunot dzīvotspēju (25), nopietnas bažas paužot par darījumu modeli (26). Komisija apšaubīja arī to, vai HGAA spēs par savu kapitālu saņemt pietiekamu atlīdzību, kas ir priekšnoteikums tam, lai banka būtu uzskatāma par dzīvotspējīgu (27). Komisija 2009. gada lēmumā par glābšanas pasākumiem jau pieprasīja dalībvalstij apsvērt iespēju par bankas pienācīgu pakāpenisku likvidāciju (28).
(83)
Novērtējot dzīvotspēju, Komisija jo īpaši izteica šaubas par bankas finansēšanas stratēģiju (29), aktīvu kvalitāti (30) un iekšējās kontroles struktūrām (31). Komisija 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 37. apsvērumā izteica šaubas par HGAA jauno darījumu kvalitāti.
(84)
Attiecībā uz izmaksu sloga sadalījumu 2009. gada lēmumā par procedūras sākšanu (32) un 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem (33) tika minēts, ka BayernLB un citu HGAA iepriekšējo īpašnieku (GRAWE un Karintijas federālā zeme) ieguldījums sloga sadalījumā nav atbilstīgs. Komisijas 2009. gada lēmuma par glābšanas pasākumiem 102. apsvērumā minēts, ka HGAA hibrīdkapitāla īpašnieku ieguldījums sloga sadalījumā nav atbilstīgs.
(85)
Komisijas 2010. gada lēmuma par termiņa pagarināšanu 41. apsvērumā tika izteiktas šaubas par to, vai kapitāls, ko Austrija ieguldīja HGAA, saskaņā ar Austrijas programmas nosacījumiem ir pietiekami kompensēts, jo Austrija bija atzinusi, ka banka uzskatāma par pilnīgi drošu un tāpēc tai piemēroja mazākas kompensācijas likmes nekā tas būtu gadījumā, ja banka būtu atzīta par grūtībās nonākušu banku.
(86)
Attiecībā uz konkurences traucējumiem Komisija, pamatojoties uz Austrijas iepriekš iesniegtajiem plāniem, izteica šaubas, vai bilances vērtības samazinājums būs pietiekams (34), un atkārtoti aicināja veikt pasākumus, lai novērstu konkurences traucējumus (35). Tā kā atbalsta summa pastāvīgi tika palielināta, Komisija atkārtoti aicināja veikt papildu pasākumus, lai novērstu konkurences traucējumus (36).
5. NO IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM SAŅEMTĀS PIEZĪMES
(87)
Komisija no ieinteresētajām personām piezīmes nesaņēma.
6. AUSTRIJAS PIEZĪMES
(88)
Austrijas piezīmes galvenokārt attiecas uz BayernLB piešķirtā valsts atbalsta izvērtējumu, ko veica Komisija. Komisija 2012. gada 25. jūlija lēmumā lietā SA.28487 (C16/2009) (37) par BayernLB piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu secināja, ka Austrijas Republikas likviditātes galvojums 2,638 miljardu euro apmērā, kuru saistībā ar 2009. gada glābšanas operāciju BayernLB piekrita atstāt HGAA, uzskatāms par valsts atbalstu BayernLB labā un ir saderīgs ar iekšējo tirgu, tāpēc atļāva īstenot atbalsta pasākumu. Austrija 2012. gada 5. oktobrī iesniedza prasību anulēt (38) minēto lēmumu, jo īpaši apgalvojot, ka Komisija nav pamatojusi, kāpēc pasākums būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, un ka pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu BayernLB labā.
(89)
Austrija apņemas nodrošināt pielikumā noteikto saistību pilnīgu izpildi.
7. NOVĒRTĒJUMS
Novērtējot pārstrukturēšanas atbalstu, jāņem vērā visi HGAA kopš 2008. gada piešķirtā atbalsta veidi.
7.1. ATBALSTA ESĪBA
(90)
Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(91)
Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: i) pasākums jāfinansē no valsts līdzekļiem; ii) tam jārada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; iii) šīm priekšrocībām jābūt selektīvām; un iv) tam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un tam, iespējams, jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. Lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, jābūt izpildītiem visiem šiem priekšnosacījumiem.
(92)
Saskaņā ar 51.-56. apsvērumu lēmumā, ar kuru apstiprināta banku atbalsta programma, jebkurš šajā programmā īstenotais pasākums uzskatāms par valsts atbalstu. Turklāt Komisija atgādina, ka jau 2009. gada lēmuma par glābšanas pasākumiem 48.-53. apsvērumā, 2011. gada jūlija lēmuma par glābšanas pasākumiem 25. apsvērumā un 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 16. apsvērumā tā konstatēja, ka attiecībā uz a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem pasākumiem ir izpildīti visi Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi un ka tāpēc šie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu. Komisija nemaina savu viedokli, kas paskaidrots tālāk.
a) Austrijas pasākumi banku atbalsta programmas ietvaros
(93)
Visi pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar banku atbalsta programmu, proti, 2008. gadā saņemtais kapitāla papildinājums 900 miljonu euro apmērā un galvojumus 1,35 miljardu euro apmērā, uzskatāmi par atbalstu, kā noteikts 51.-56. apsvērumā lēmumā, ar ko apstiprināta minētā programma.
b) Austrijas īstenotie papildu pasākumi
(94)
Ārpus banku atbalsta programmas Austrija atļāva veikt rekapitalizāciju 450 miljonu euro apmērā, piešķīra aktīvu galvojumu 100 miljonu euro apmērā (kura termiņš jau ir beidzies), aktīvu galvojumu 200 miljonu euro apmērā, kapitāla papildinājumu 500 miljonu euro apmērā, kas iegūts, pārdodot akcijas, kā arī galvojumu 2. līmeņa pakārtotiem kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība ir 1 miljards euro.
(95)
Gan kapitāla iepludināšana, gan galvojumi tika piešķirti no valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šie pasākumi tika īstenoti viena uzņēmuma labā un tāpēc ir selektīvi. Turklāt tie īstenoti saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kādi HGAA nebūtu pieejami tirgos; Austrija to neapstrīd. Tā kā HGAA ir uzņēmums, kas darbību veic finanšu nozarē, kurā ir intensīva starptautiska konkurence, jebkuras priekšrocības, ko HGAA gūst no valsts līdzekļiem, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un radīt konkurences traucējumus. Šie konstatējumi jau ir izklāstīti 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 16. apsvērumā un tiek apstiprināti arī šajā lēmumā.
c) BayernLB veiktā rekapitalizācija
(96)
Bavārijas federālā zeme 2008. gadā veica BayernLB rekapitalizāciju, un BayernLB daļu līdzekļu izmantoja sava meitasuzņēmuma HGAA rekapitalizācijai. Saskaņā ar 124. apsvērumu lēmumā par BayernLB Bavārijas federālās zemes piešķirtā rekapitalizācijas summa pilnā apmērā uzskatāma par atbalstu BayernLB. Tā kā vienā pasākumā piešķirtā atbalsta summu nevar pieskaitīt divreiz, Komisija secina, ka HGAA rekapitalizācija, ko veica BayernLB, nav uzskatāma par atbalstu HGAA labā. Turklāt, šķiet, ka HGAA rekapitalizācijas brīdī BayernLB saskaņā ar tirgus ekonomikas apsvērumiem centās nodrošināt savus ieguldījumus savā meitasuzņēmumā un ka lēmumu par HGAA rekapitalizāciju nav pieņēmusi dalībvalsts.
d) iespējamie atbalsta pasākumi
(97)
Austrija prasa atļauju īstenot atbalsta pasākumus, lai segtu iespējamās kapitāla un likviditātes vajadzības, kuras stresa scenārija gadījumā var palielināties līdz 5,4 miljardiem euro attiecībā uz kapitālu un līdz 3,3 miljardiem euro attiecībā uz likviditāti. Šie iespējamie atbalsta pasākumi HGAA likvidācijai tiks īstenoti no valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tie piešķirti vienam uzņēmumam un tāpēc ir selektīvi. Tā kā tie īstenoti saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kādi HGAA nebūtu pieejami tirgos, tie uzskatāmi par priekšrocību. Tā kā HGAA ir uzņēmums, kas darbību veic finanšu nozarē, kurā ir intensīva starptautiska konkurence, jebkuras priekšrocības, ko HGAA gūst no valsts līdzekļiem, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un radīt konkurences traucējumus.
Secinājumi par atbalsta kopējo summu
(98)
Atbalsta kopējā summa, ko Austrija piešķīra HGAA, veicot kapitāla palielināšanu, ir 3,15 miljardi euro (tostarp 300 miljoni euro aktīvu galvojumos, kuriem ir tāda pati ietekme kā kapitāla iepludināšanai). Šī summa ir apmēram 9,6 % no HGAA riska svērtajiem aktīviem 2008. gadā. Turklāt galvojumos HGAA saņēma kopumā 1,35 miljardus euro. Turklāt Austrija ir prasījusi atļaut īstenot iespējamos atbalsta pasākumus, kuri varētu būt vajadzīgi, lai nodrošinātu kapitālu, kas, iespējams, būs vajadzīgs HGAA likvidācijai un kas stresa scenārija gadījumā varētu palielināties līdz 5,4 miljardiem euro, tādējādi palielinot kapitāla un aktīvu galvojuma veidā piešķirtā atbalsta kopējo summu līdz 8,55 miljardiem euro, kas atbilst 26 % riska svērto aktīvu. Turklāt Austrija prasīja atļauju īstenot likviditātes pasākumus 3,3 miljardu euro apmērā.
7.2. ATBALSTA SADERĪBA
7.2.1. Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošana
(99)
Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “atbalstu, kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(100)
Pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, var atzīt, ka atbalsts ir saderīgas ar iekšējo tirgu, ja tas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Par spīti tam, ka ekonomikas atlabšana, kas apstājās 2010. gada sākumā, notiek lēni, Komisija uzskata, ka joprojām ir izpildītas prasības, lai, ņemot vērā pastāvīgo spriedzi finanšu tirgos, atļautu piemērot valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Komisija 2013. gadā apstiprināja šo nostāju, pieņemot Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (39).
(101)
Austrijas Centrālā banka jau iepriekš citā saistībā apstiprināja, ka HGAA ir Austrijas un Dienvidaustrumu Eiropas finanšu tirgū sistēmiski svarīga banka, un šo nostāju atkārtoti pauda 2012. gada 3. decembra vēstulē. Ja netiktu īstenoti atbalsta pasākumi, kapitāla prasību pārkāpuma dēļ uzraudzības iestādes, iespējams, būtu apturējušas HGAA darbību.
(102)
Šādos apstākļos apturot tādas bankas darbību, kuru dalībvalsts uzskata par sistēmiski svarīgu banku (kā, piem., HGAA), tieši tiktu ietekmēts finanšu tirgus un tādējādi dalībvalsts tautsaimniecība kopumā. Ņemot vērā pašreizējo nestabilo stāvokli finanšu tirgos, Komisija, novērtējot valsts atbalsta pasākumus banku nozarē, turpina piemērot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
7.2.2. Atbalsta pasākumu saderība ar iekšējo tirgu
(103)
Visi pasākumi, kas atzīti par valsts atbalstu, tika īstenoti saistībā ar HGAA pārstrukturēšanu un likvidāciju. Paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (40) (“Pārstrukturēšanas paziņojums”) paredzēti noteikumi, kurus piemēro, pašreizējās krīzes apstākļos piešķirot pārstrukturēšanas un likvidācijas atbalstu finanšu iestādēm. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai pašreizējās krīzes apstākļos finanšu iestādei piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu atzītu par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir jābūt izpildītām šādām prasībām: i) tam jāatjauno bankas dzīvotspēja, ii) jāietver atbalsta saņēmēja pietiekams paša ieguldījums (sloga sadale), atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam un iii) jāparedz pietiekami pasākumi konkurences traucējumu novēršanai.
Dzīvotspējas atjaunošana
(104)
Kā Komisija jau norādīja Pārstrukturēšanas paziņojumā, dalībvalstij jāiesniedz plaši izvērsts pārstrukturēšanas plāns, kurā pierādīts, kā pieņemamā laikposmā un ne ilgāk kā piecos gados tiks atjaunota bankas ilgtermiņa dzīvotspēja neatkarīgi no valsts atbalsta. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punktu ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka pati saviem spēkiem spēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Lai to panāktu, bankai jāspēj segt visas savas izmaksas un, ņemot vērā bankas riska profilu, jāspēj gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Pārstrukturēšanas paziņojuma 14. punktā noteikts, ka, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju, jebkurš saņemtais valsts atbalsts vai nu, kā tas tika plānots, piešķirot šo atbalstu, noteiktā laikā tiktu atmaksāts, vai arī par to tiktu atlīdzināts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka jebkāda veida papildu valsts atbalsts tiek izbeigts.
(105)
Ņemot vērā iepriekš iesniegto HGAA pārstrukturēšanas plānu, nevarēja secināt, ka ir iespējams atgūt visas grupas dzīvotspēju.
(106)
Vēl Komisija norāda, ka izdevīgie finansēšanas nosacījumi, kuru pamatā ir Karintijas federālās zemes galvojumi, laika gaitā izbeigsies un ka DAE valstu ekonomiku straujais atlabšanas process ir apstājies.
(107)
Tāpēc banka nespēj gūt atbilstīgu atlīdzību par pašu kapitālu vai atmaksāt valsts kapitālu un tādējādi atgūt dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Tāpēc šķiet, ka HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot un tā nespēj kļūt par neatkarīgu uzņēmumu. Tāpēc Komisija secina, ka tās šaubas par bankas dzīvotspēju nav novērstas.
(108)
Kā noteikts Pārstrukturēšanas paziņojuma 9. punktā, pārstrukturēšanas plānā jāiekļauj salīdzinājums ar iespējamām alternatīvām - sadalīšanu vai pārņemšanu citas bankas īpašumā. Ja banka nevar atjaunot savu dzīvotspēju, pārstrukturēšanas plānā jānorāda, kā to varētu pareizi likvidēt. Paziņojuma 21. punktā noteikt - ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver neveiksmi cietušās bankas tiesiski pareizas likvidācijas vai izsoles iespēja.
(109)
Austrijas varas iestādes iesniedza likvidācijas plānu, kurā bija izstrādāta šāda pienācīgas pakāpeniskas likvidācijas stratēģija. Iesniegtajā plānā bija paredzēta funkcionētspējīgo struktūru, Austrijas HBA (jau ir parakstīts līgums par tās pārdošanu) un DAE tīkla, pārdošana atvērtā procedūrā vēlākais līdz 2015. gada jūnija beigām. Visas pārējās daļas ir paredzēts likvidēt kontrolētā un pienācīgā likvidācijas procesā. Šajā saistībā Austrija apņemas nodrošināt, ka HBI Itālijas struktūra no 2013. gada 1. jūlija vairs nesāks jaunus darījumus. Ja funkcionētspējīgās DAE struktūras līdz 2015. gada 30. jūnijam neizdosies pārdot, arī tās vairs neuzsāks jaunus darījumus un tiks likvidētas. Tāpēc vēlākais 2015. gada 30. jūnijāHGAA pārtrauks darbību finanšu nozarē
(110)
Funkcionētspējīgo struktūru pārdošanas procedūras būs atvērtas un pārredzamas, netiks izvirzīti nosacījumi, tāpēc ieinteresētie tirgus dalībnieki varēs izteikt piedāvājumus par šo struktūru iegādi. Šāda konkurētspējīga procedūra nodrošinās, ka labākais piedāvājums veidos tirgus cenu, tādējādi izslēdzot atbalstu pircējam (41). Ja Komisija konstatēs, ka šajā gadījumā ir radīts atbalsts pircējam, Komisija šāda atbalsta saderību novērtēs atsevišķi.
(111)
Attiecībā uz jautājumu par to, vai pārdodamās struktūras varētu uzskatīt par HGAA komercdarbības turpinājumu un tāpēc atbalsta pasākumus varētu uzskatīt par atbalstu šīm struktūrām, Komisija vispirms norāda, ka vēl nav zināms, vai DAE tīkls tiks pārdots kopumā vienam pircējam, vai arī pašreizējā tīkla daļas iegādāsies vairāki pircēji.
(112)
Lai konstatētu komercdarbības turpināšanu, cita starpā jāņem vērā šādi faktori: nodošanas priekšmets, nodošanas cena, pārņemošā un sākotnējā uzņēmuma akcionāru vai īpašnieku identitāte un darījuma saimnieciskā loģika (42).
(113)
Komisija, pirmkārt, norāda, ka piešķirtais atbalsts nebija paredzēts, lai risinātu atsevišķu funkcionētspējīgu struktūru problēmas Austrijā vai DAE valstīs, bet gan lai risinātu HGAA kā grupas problēmas. Neviens no DAE valstu meitasuzņēmumiem, nedz arī HBA neveic HGAA galvenos darījumus, un pārdodamās struktūras ir tikai HGAA aktīvu daļa. Turklāt pārdodamo struktūru darījumu modelis atšķiras no HGAA darījumu modeļa, jo HGAA bija starptautiska banku grupa, kuras darbības joma bija izdevīgi finansēšanas nosacījumi, kuru pamatā bija Karintijas piešķirtais valsts galvojums, un kuras mērķis bija strauja paplašināšanās, izmantojot jaunietekmes tirgu absorbēšanas iespējas. Turpmāk DAE valstu meitasuzņēmumu finansējums vairs nebūs saistīts ar valsts galvojumiem, bet būs pamatots ar vietējiem (un tāpēc dārgākiem) finansējuma avotiem, tāpēc attiecībā uz drošības rezervēm un riska pārvaldību būs vajadzīga piesardzīga pieeja. Lai gan HGAA galvenā uzmanība bija vērsta uz liela apjoma darījumiem un galvenajiem klientiem, pārdodamās struktūras galvenais darbības virziens būs MVU. Pārdodamo struktūru darbība faktiski būs vērsta uz daudzveidīgu klientūru.
(114)
Vēl Komisija norāda, ka funkcionētspējīgo struktūru pārdošanas mērķis ir kreditoru labā palielināt HGAA aktīvu vērtību pirms likvidācijas.
(115)
Ņemot vērā nodošanas priekšmetu un to, ka HGAA un pārdodamajām struktūrām nebūs vieni un tie paši akcionāri, kā arī pārdošanas darījuma saimniecisko loģiku, Komisija uzskata, ka, tiklīdz funkcionētspējīgās struktūras būs pārdotas un HGAA darbība būs izbeigta, HGAA saimnieciskā darbība vairs neturpināsies.
(116)
Likvidācijas plānā paredzēts, ka no pārdodamajām funkcionētspējīgajām struktūrām tiks nodalīti konkrēti aktīvi. Šāda nodalīšana uzlabos attiecīgo struktūru finansēšanas spēju un uzlabos atlikušās bilances aktīvu caurmēra kvalitāti, tādējādi uzlabojot attiecīgo struktūru piemērotību pārdošanai.
(117)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā noteikts, ka pieņemams veids, kā atjaunot bankas dzīvotspēju, ir izveidot autonomu “labu banku” no labiem esošās bankas aktīviem un pasīviem, ar nosacījumu, ka šī jaunā banka nevar pārmērīgi traucēt konkurenci. Šajā ziņā DAE pārvaldītājsabiedrības izveidošana vai konkrētu HBInt aktīvu novirzīšana DAE pārvaldītājsabiedrībai, lai izveidotu dzīvotspējīgu un pārdošanai piemērotu DAE banku, būtu pieņemams risinājums (43).
(118)
Aktīvu kvalitātes problēmu, ko radījis “mantotais” portfelis un nesenās riskantās saistības, pieaugošo riska izmaksu un vērtības samazināšanās dēļ nebija iespējams atrisināt, turpinot grupas darbību. Tāpēc Komisija uzskata, ka Austrijas iesniegtajā likvidācijas plānā paredzētā problemātisko aktīvu pakāpeniska pārvešana likvidējamajā daļā, ir piemērota stratēģija.
(119)
Attiecībā uz finansējumu likvidācijas plānā paredzēts, ka pārdodamās struktūras aizvien lielāku uzmanību pievērsīs vietējiem finansējuma avotiem un mēģinās mazināt atkarību no HGAA piešķirtā liela apjoma darījumu finansējuma. Komisija atzinīgi vērtē šīs finansēšanas stratēģijas izmaiņas. Tā norāda, ka HGAA arī turpmāk pildīs savas saistības attiecībā uz pārdodamajām struktūrām.
(120)
Likvidācijas plānā paredzēts arī samazināt HGAA izpirkumnomas darījumu apjomu, kas bija viens no HGAA problēmu galvenajiem cēloņiem, jo izpirkumnomas darījumiem ir relatīvi neliela rentabilitāte attiecībā pret šādu darījumu riskiem un finansēšanas prasībām. Šāds darbības apjoma samazinājums arī uzlabos funkcionētspējīgo struktūru piemērotību pārdošanai.
(121)
Komisija secina, ka HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot un ka Austrijas ierosinātā HGAA pienācīgas, pakāpeniskas likvidācijas stratēģija ir piemērots HGAA problēmu risināšanas līdzeklis apstākļos, kad bankas neatkarīgu dzīvotspēju nav iespējams atjaunot.
Pašu ieguldījums un izmaksu sloga sadale
(122)
Pārstrukturēšanas paziņojumā norādīts, ka atbalsta saņēmējam jānodrošina pietiekams paša ieguldījums, lai maksimāli samazinātu atbalsta apmēru, ierobežotu konkurences traucējumus un novērstu morālu kaitējumu. Tādēļ paziņojumā teikts, ka i) gan atbalsts, gan pārstrukturēšanas izmaksas jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un ii) ir vajadzīgs ievērojams paša ieguldījums.
(123)
Vēl Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka, lai atbalstu ierobežotu līdz nepieciešamajam minumam, bankai vispirms jāiegulda pastrukturēšanās pasākumos savi līdzekļi. Ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas nesedz vienīgi valsts, bet arī tie, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā. Šo mērķi galvenokārt iespējams sasniegt, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus.
(124)
Pirmkārt, visi iepriekšējie HGAA akcionāri pārdeva savas daļas Austrijas Republikai par simbolisku cenu - vienu euro, tādējādi samazinot risku, ka atbalsta pasākumi varētu būt izdevīgi iepriekšējiem akcionāriem. Iepriekšējie īpašnieki nodeva HGAA rīcībā kapitālu vai likviditāti, ko izmantoja zaudējumu segšanai un likviditātes uzlabošanai.
(125)
Šīs pārdošanas brīdī HGAA vairākuma akcionārs bija BayernLB. Kopumā BayernLB ieguldīja kapitālā apmēram 1,5 miljardus euro, atsakoties ne vien no turpmākām īpašumtiesībām, bet arī no jebkurām turpmākajām izredzēm uz atlīdzību. BayernLB ieguldīja arī apmēram 4,3 miljardus euro HGAA likviditātes nodrošināšanā. Turklāt norakstījumu dēļ saistībā ar HGAA akciju pārdošanu BayernLB cieta ievērojamus zaudējumus, tādējādi saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 22. punktu novēršot morālu kaitējumu.
(126)
Tāpēc Komisija uzskata, ka bijušā īpašnieka BayernLB ieguldījums sloga sadalījumā ir būtisks un atbilstīgs.
(127)
Šo secinājumu neietekmēs tiesvedības galīgais iznākums lietā par BayernLB piešķirto atlikušo kredītu atmaksu. Ja BayernLB tiesvedībā zaudēs, izmaksu sloga daļa palielināsies. Ja BayernLB tiesvedībā uzvarēs, šajā lēmumā novērtētā izmaksu sloga daļa nemainīsies.
(128)
GRAWE ieguldīja gan kapitāla, gan likviditātes nodrošināšanas pasākumos. Pēc tam, kad Austrijas Republika, būdama bankas vienīgā akcionāre, pieņēma lēmumu piešķirt kapitālu zaudējumu segšanai (Kapitalschnitt), GRAWE sākotnēji iepludinātā kapitāla summa (30 miljoni euro) starplaikā tika samazināta līdz 9 miljoniem euro. GRAWE arī nodrošināja HGAA likviditāti.
(129)
Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka GRAWE ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams.
(130)
Attiecībā uz Karintijas federālo zemi Komisija konstatē, ka Karintijas federālā zeme ir ieguldījusi izdevumu sloga sadalījumā, iepludinot kapitālu, kas starplaikā tika ievērojami samazināts, veicot kapitāla samazināšanas pasākumus (Kapitalschnitt).
(131)
Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka Karintijas federālās zemes ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams.
(132)
Tas, ka GRAWE un Karintijas federālā zeme par ieguldījumu līdzdalības kapitālā saņēma lielāku kompensāciju nekā BayernLB, ir pamatoti, jo BayernLB nodrošināja cita veida kapitāla instrumentu. Pretēji GRAWE un Karintijas federālajai zemei BayernLB nepiešķīra līdzdalības kapitālu, bet atteicās no visām tiesībām, kuras izriet no kapitāla instrumentiem, kā arī no likviditātes daļas. Tāpēc BayernLB ieguldījums sloga sadalījumā bija lielāks - tas ir arī samērīgi, jo pirms tam, kad banku iegādājās Austrija, BayernLB bija HGAA galvenais īpašnieks.
(133)
Vēl jānoskaidro, vai par līdzdalības kapitālu, ko saskaņā ar banku atbalsta programmas nosacījumiem Austrija iepludināja HGAA, tiek maksāta pietiekama atlīdzība. Jāatgādina, ka banku atbalsta programmā bija paredzētas divas procentu likmes atkarībā no tā, vai banka, kas saņem atbalstu, ir grūtībās nonākusi banka vai pilnīgi funcionētspējīga banka. Austrija uzskatīja, ka HGAA ir pilnīgi funkcionētspējīga banka, un tāpēc HGAA maksāja zemākus atlīdzības procentus nekā tad, ja tā būtu atzīta par grūtībās nonākušu banku.
(134)
Šajā jautājumā Komisija konstatē, ka atlikušais līdzdalības kapitāls paliek HBInt rīcībā un tādējādi arī likvidējamajā HGAA daļā. Tā kā likvidējamā daļa vairs neveic darījumus tirgū un HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot (tāpēc HGAA tiks likvidēta), Komisija konstatē, ka šajā gadījumā zemo atlīdzības likmi var uzskatīt par atbilstīgu.
(135)
Mitarbeiterstiftung Alpe Adria bija HGAA mazākais akcionārs, kura daļa bija 0,02 %. Kad Austrija 2009. gada decembrī iegādājās HGAA, arī šī daļa tika pārdota par vienu euro. Ņemot vērā to, ka akcionāri pilnībā, bez jebkādas atlīdzības atteicās no savām tiesībām, Komisija uzskata, ka ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams, jo īpaši tāpēc, ka, salīdzinot ar pārējiem īpašniekiem, šī struktūra nav liela.
(136)
Attiecībā uz hibrīdkapitāla īpašniekiem HGAA veica vairākus pasākumus, lai nodrošinātu to ieguldījumu sloga sadalē, atpērkot šos instrumentus par cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, vai atceļot visus šos instrumentus, tādējādi ievērojami uzlabojot pašu kapitālu.
(137)
Vēl Komisija konstatē, ka dividendes vai kuponu maksājumus par hibrīdkapitāla instrumentiem vai līdzdalības kapitāla instrumentiem iespējams saņemt tikai peļņas gadījumā. Tā kā bankas darbība pēdējos gados nebija rentabla, šo instrumentu īpašnieki minētos maksājumus nesaņēma. Turklāt dividendēm un kuponu maksājumiem turpmāk tiks piemēroti ierobežojumi. Tāpēc Komisija secina, ka šo instrumentu īpašnieku ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams.
(138)
Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka HGAA likvidācijas plānā ir paredzēts atbilstīgs sloga sadalījums.
Konkurences traucējumu ierobežošana
(139)
Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. sadaļā noteikta prasība par konkurences traucējumu ierobežošanas pasākumu iekļaušanu pārstrukturēšanas plānā. Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai vienmēr ir jāpielāgo atbilstīgi traucējumiem tirgos, kuros pēc pārstrukturēšanas darbojas atbalsta saņēmējs. Šajā gadījumā jānodrošina, lai struktūras, kas līdz galīgajam pārdošanas brīdim darbosies tirgū, neizmantotu saņemtos valsts līdzekļus konkurences traucēšanai vai kaitējošai rīcībai.
(140)
Tādēļ Austrija pauž apņemšanos ievērot pielikuma 4. sadaļā noteiktos darījumu apjoma ierobežojumus, lai līdz pārdošanas brīdim maksimāli samazinātu funkcionētspējīgo struktūru un to darbības radītos konkurences traucējumus.
(141)
Konkurences pasākumu būtību un veidu ietekmē divi kritēriji: pirmkārt, atbalsta summa un atbalsta piešķiršanas nosacījumi un apstākļi un, otrkārt, atbalsta saņēmēju darbības tirgu īpatnības.
(142)
Komisija atgādina, ka HGAA kapitāla un aktīvu galvojuma veidā saņēma valsts atbalstu 3,15 miljardu euro apmērā un 1,35 miljardus euro - likviditātes galvojumu veidā, un pakāpeniskas likvidācijas procesā varētu saņemt papildu valsts atbalstu līdz 5,4 miljardiem euro kapitāla veidā un 3,3 miljardus euro - turpmākās likviditātes nodrošināšanai.
(143)
Atbalsta kopējā summa kapitālieguldījumos un aktīvu galvojumos būtu 8,55 miljardi euro, šī summa atbilst apmēram 26 % HGAA riska svērto aktīvu vērtības, kas 2008. gada 31. decembrī bija 32,8 miljardi euro. Tādējādi piešķirtā atbalsta summa ir ļoti liela un ir vajadzīgi atbilstīgi pasākumi.
(144)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 35. punktā noteikts, ka strukturāliem pasākumiem, piemēram, atsavināšanai, jāveicina konkurentu ienākšana tirgū, vienlaikus nodrošinot iespēju izstāšanās procesu veikt pieņemamā laikposmā, lai saglabātu finansiālo stabilitāti.
(145)
Komisija konstatē, ka likvidācijas plānā paredzēts, ka vēlākais 2015. gada 30. jūnijā tiks pabeigts pienācīgs HGAA pakāpeniskas likvidācijas process, HGAA pārtrauks aktīvu saimniecisko darbību tirgos un turpinās to darbību pakāpenisku likvidāciju, kuras līdz minētajam datumam vēl nebūs pārdotas.
(146)
Attiecībā uz DAE struktūru darbības turpināšanu līdz pārdošanas brīdim Austrija apņēmās īstenos vairākas saistības attiecībā uz šo struktūru jaunajiem darījumiem, līdz pārdošanas brīdim novēršot jebkādu konkurences traucējumu iespējamību.
(147)
Šajā ziņā Komisija īpaši pozitīvi vērtē Austrijas un HGAA pausto apņemšanos ierobežot jaunus darījumus. Ņemot vērā riska izmaksas un finansēšanas izmaksas, jaunajos darījumos būtu jāgūst peļņa vismaz […] % gadā. Šī minimālās peļņas robeža ļaus nodrošināt, ka funkcionētspējīgas struktūras neīstenos konkurencei kaitējošu cenu politiku, vienlaikus arī nodrošinot šīm struktūrām ilgtermiņa rentabilitāti. Tāpat banka apņemas ierobežot jauno darījumu termiņus, lai termiņu maiņa tikai nedaudz ietekmētu rentabilitāti […] (44) […]. Attiecībā uz […] Austrija apņēmās arī ierobežot […] darījumus ar klientiem, kuru kredītnovērtējums ir […] vai augstāks, un nepārsniegt kopējo summu - EUR […]. Pildot šo apņemšanos, tiks mazināts ar valūtas devalvāciju saistītais risks un tiks ierobežots bankas iespējamo darījumu apmērs šajā tirgus segmentā. Tātad šie ierobežojumi palīdzēs nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju, kā arī mazinās attiecīgo struktūru konkurētspēju.
(148)
Komisija pozitīvi vērtē arī apņemšanos uzlabot riska pārvaldību, jo īpaši to, ka plānots pārvērtēt visus riskus, kuru vērtība ir lielāka par EUR […], kā arī apņemšanos privāto klientu un valsts finanšu jomā veikt darījumus tikai ar klientiem, kuru kredītnovērtējuma vērtība ir […] (45). Šo saistību izpilde nodrošinās piesardzību darījumos un atturēs iesaistītās struktūras no riskantām darījumu stratēģijām. Darījumi tiks veikti, līdzsvarojot rentabilitāti un vajadzīgos riska kontroles apsvērumus. Tajā pašā laikā, pildot šīs saistības, tiks novērsta agresīvas tirgus paplašināšanas stratēģijas iespējamība.
(149)
Komisija pozitīvi vērtē 147. un 148. apsvērumā minēto saistību dubulto nozīmi. Pirmkārt, to izpilde uzlabos darījumu piemērotību pārdošanai, jo netiks veikti pārmērīgi riskanti darījumi, un, otrkārt, to izpilde mazinās konkurences traucējumus, ierobežojot agresīvu rīcību un jaunus darījumus.
(150)
Likvidācijas plānā paredzēts, ka visas funkcionētspējīgās HGAA daļas tiks vai nu likvidētas, vai pārdotas. Austrija ir stingri apņēmusies HBA un DAE tīklu (pa daļām vai kopumā) pārdot vēlākais līdz attiecīgi 2014. gada 30. jūnijam un 2015. gada 30. jūnijam. Pēc šā datuma tiks pārtraukti visi jaunie darījumi un HGAA atstās tirgu, jo visas tā darbības tiks likvidētas vai pārredzamā veidā būs pārdotas trešām pusēm. Šis HGAA pārdošanas/likvidācijas process ievērojami mazinās atbalsta radītos konkurences traucējumus, jo HGAA vairs nebūs tirgū.
(151)
Komisija uzskata, ka pašreizējais nestabilais stāvoklis finanšu tirgos, jo īpaši DAE valstu tirgos, attaisno šajās valstīs darbojošos struktūru pārdošanas termiņa pagarinājumu līdz 2015. gada 30. jūnijam. Komisija norāda, ka Austrijas darbības jau tiek pārdotas un, ja tās neizdosies pārdot līdz 2014. gada 30. jūnijam, arī šīs darbības tiks likvidētas.
(152)
Kopumā Komisija norāda, ka līdz 2017. gadam atlikusī bilances summa un HGAA riska svērto aktīvu vērtība samazināsies par 85 % (ja pārdošanai būs plānotie panākumi).
(153)
Komisija norāda, ka papildus minētajiem vērienīgajiem pasākumiem Austrija ir apņēmusies aizliegt popularizēt valsts atbalstu un aizliegt arī agresīvu komercdarbību. Komisija atzinīgi vērtē arī uzņēmumu pārņemšanas aizliegumu, tādējādi nodrošinot, ka valsts atbalsts netiks izmatots, lai pārņemtu konkurējošus uzņēmumus, bet tiks izmantots paredzētajam mērķim - likvidācijas procesa finansēšanai.
(154)
Komisija pauž nožēlu, ka Austrija tikai daļēji pilda saistības, kuras tā uzņēmās 2012. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem. Tomēr Komisija uzskata, ka dažu šo īstermiņa saistību neizpildi līdzsvaros bankas pilnīga sadalīšana un likvidācija.
(155)
Ņemot vērā saistības un pašu ieguldījuma un sloga sadalījuma atbilstību, kā minēts 122.-138. apsvērumā, Komisija uzskata, ka, lai gan HGAA piešķirtā atbalsta summa ir liela, iespējamo konkurences traucējumu ierobežošana ir pietiekami nodrošināta.
SECINĀJUMI
(156)
Ņemot vērā Austrijas saistības, tiek secināts, ka likvidācijas stratēģija atbilst prasībām Pārstrukturēšanas paziņojumā, likvidācijas atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences traucējumi ir pietiekamā mērā mazināti. Tāpēc likvidācijas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Valsts atbalstu veido šādi pasākumi:
a)
rekapitalizācija 900 miljonu euro apmērā, kas piešķirta saskaņā ar banku atbalsta programmu;
b)
rekapitalizācija 450 miljonu euro apmērā, kas piešķirta saskaņā ar banku atbalsta programmu;
c)
galvojumi 1,35 miljardu euro apmērā, kas piešķirti saskaņā ar banku atbalsta programmu;
d)
aktīvu galvojums 100 miljonu euro apmērā;
e)
aktīvu galvojums 200 miljonu euro apmērā;
f)
rekapitalizācija 500 miljonu euro apmērā;
g)
valsts galvojums pakārtotiem 2. līmeņa kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība ir 1 miljards euro;
h)
iespējamais HGAA likvidācijas kapitāls līdz 5,4 miljardiem euro;
i)
iespējamais likviditātes atbalsts līdz 3,3 miljardiem euro.
2. Ņemot vērā pielikumā izklāstītās Austrijas saistības, valsts atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.
2. pants
Austrija nodrošina, lai likvidācijas plāns, kas tika iesniegts 2013. gada 29. jūnijā un papildināts 2013. gada 27. augustā, kā arī pielikumā iekļautās saistības tiktu īstenoti pilnībā.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.
Briselē, 2013. gada 3. septembrī