NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1375/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 1071/2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33)
(ECB/2014/51)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 19.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky stanoví, že Rada guvernérů Evropské centrální banky (ECB) může vydat nařízení týkající se výpočtu a určování požadované výše minimálních rezerv. Podrobnosti uplatňování minimálních rezerv jsou stanoveny v nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) (3).
(2)
Dne 3. července 2014 rozhodla Rada guvernérů o tom, že se její zasedání věnovaná měnové politice budou od 1. ledna 2015 konat namísto čtyřtýdenního v šestitýdenním cyklu a že udržovací období pro povinné minimální rezervy budou v souladu s tím prodloužena ze čtyř na šest týdnů.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) se udržovacím obdobím rozumí období, pro něž se vypočítává dodržování povinnosti minimálních rezerv a po které musí být drženy minimální rezervy na účtech minimálních rezerv.
(4)
Změna délky udržovacích období nemá vliv na výpočet výše minimálních rezerv, kterou musí během udržovacího období dodržovat instituce, na něž se vztahuje úplná zpravodajská povinnost podle nařízení (EU) č. 1071/2013 Evropské centrální banky (ECB/2013/33) (4). Tyto instituce i nadále vypočítávají základ pro stanovení minimálních rezerv pro určité udržovací období na základě údajů podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), které se vztahují k měsíci předcházejícímu o dva měsíce měsíc, v němž udržovací období začíná. Změna délky udržovacích období má na druhé straně vliv na výpočet výše minimálních rezerv v případě institucí, které vykazují údaje čtvrtletně podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), protože čtvrtletí bude nyní zahrnovat dvě udržovací období.
(5)
Nařízení (EU) č. 2013/33 (ECB/2013/33) je proto třeba příslušným způsobem změnit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna
V článku 12 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Údaje pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv institucí ve zbytkové části pro dvě udržovací období vycházejí z údajů ke konci čtvrtletí, které shromažďují národní centrální banky ve lhůtě 28 pracovních dnů následujících po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.“
Článek 2
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 10. prosince 2014.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1375/2014
(2014. gada 10. decembris),
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2013/33)
(ECB/2014/51)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2), un jo īpaši tās 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1)
Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 19.1. pants nosaka, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome var pieņemt noteikumus, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu un noteikšanu. Obligāto rezervju piemērošana ir sīkāk noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (3).
(2)
ECB Padome 2014. gada 3. jūlijā nolēma ar 2015. gada 1. janvāri mainīt tās monetārās politikas jautājumiem veltīto sanāksmju norises ciklu no četrām uz sešām nedēļām un attiecīgi pagarināt izpildes periodus no četrām līdz sešām nedēļām.
(3)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) izpildes periods ir periods, uz kuru aprēķina atbilstību rezervju prasībām un kurā obligātās rezerves jātur rezervju kontos.
(4)
Izpildes periodu garuma izmaiņas neietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu, kas izpildes periodā jāveic iestādēm, uz kurām pilnībā attiecas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Šādas iestādes joprojām aprēķina rezervju bāzi noteiktam izpildes periodam, pamatojoties uz datiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), kas attiecas uz diviem mēnešiem pirms tā mēneša, kad sākas izpildes periods. Tomēr izpildes periodu garuma izmaiņas ietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu attiecībā uz iestādēm, kas sniedz datus katru ceturksni saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), jo ceturksni tagad veido divi izpildes periodi.
(5)
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1071/33 (ECB/2013/33),
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījums
Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Mazo iestāžu divu rezervju prasību izpildes periodu rezervju bāzes datu pamatā ir ceturkšņa beigu dati, ko savākušas NCB, ievērojot 28 dienu termiņu pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko tie attiecas.”
2. pants
Noslēguma noteikums
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 10. decembrī