NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1075/2013
ze dne 18. října 2013
o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí
(přepracované znění)
(ECB/2013/40)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jelikož nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30) (2) je třeba podstatně změnit, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí (dále jen „účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 dále vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek zcela nebo zčásti zprostila statistické zpravodajské povinnosti.
(3)
Účelem údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.
(4)
Vzhledem k tomu, že mezi sekuritizační činností účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí existují úzké vazby, je zapotřebí, aby vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí bylo konzistentní, vzájemně se doplňující a ucelené. Statistické informace poskytované podle tohoto nařízení je proto třeba posuzovat společně s údaji o sekuritizovaných úvěrech, požadovanými od měnových finančních institucí podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (4).
(5)
Ucelený přístup k vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí a výjimky upravené v tomto nařízení mají za cíl omezit na minimum zatížení zpravodajských jednotek a zamezit tomu, aby se vykazování statistických informací účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci a měnovými finančními institucemi překrývalo.
(6)
Národní centrální banky by měly být oprávněny zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci statistické zpravodajské povinnosti, která by v porovnání s jejím přínosem pro statistiku vyžadovala nepřiměřeně vysoké náklady.
(7)
Přestože nařízení, jež ECB přijímá podle článku 34.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB platí pro členské státy eurozóny i pro členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ podnik, který je zřízen na základě vnitrostátního práva nebo práva Unie podle jedné z těchto úprav:
i)
smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi,
ii)
svěřenského práva,
iii)
práva obchodních společností jako akciová společnost,
iv)
jiného podobného mechanismu
a jehož hlavní činnost splňuje obě tato kritéria:
a)
zamýšlí provádět či provádí jednu či více sekuritizačních transakcí a jeho struktura je navržena tak, aby zajistila oddělení platebních závazků tohoto podniku od platebních závazků původce nebo pojišťovny či zajišťovny, a
b)
vydává či zamýšlí vydávat dluhové cenné papíry, jiné dluhové nástroje, podílové listy sekuritizačního fondu nebo finanční deriváty (dále jen „nástroje financování“) nebo z právního či ekonomického hlediska vlastní či může vlastnit aktiva, kterými je kryta emise nástrojů financování, jež jsou nabídnuty k prodeji veřejnosti nebo prodány na základě soukromých nabídek.
Do definice se nezahrnují:
a)
měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
b)
investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (5);
c)
pojišťovny nebo zajišťovny ve smyslu článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (6);
d)
správci alternativních investičních fondů, kteří spravují nebo nabízejí alternativní investiční fondy ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a na které se vztahuje směrnice 2011/61/EU podle jejího článku 2 (7).
2.
„sekuritizací“ transakce nebo systém transakcí, jímž subjekt, který je oddělen od původce nebo pojišťovny či zajišťovny a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, vydává nástroje financování investorům, a
a)
dochází k převodu aktiva či souboru aktiv či jeho části na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, a to buď převodem právního titulu k takovému aktivu nebo podílu na prospěchu z tohoto aktiva ze strany původce, nebo přistoupením k pohledávce, nebo
b)
úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv či jeho částí je za pomoci úvěrových derivátů, záruk či jiného podobného mechanismu přeneseno na investory do nástrojů financování vydaných subjektem, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, nebo
c)
pojišťovací rizika jsou z pojišťovny nebo zajišťovny přenesena na samostatný subjekt, který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, přičemž tento subjekt financuje svou expozici vůči těmto rizikům prostřednictvím vydání nástrojů financování a práva investorů na splacení těchto nástrojů financování jsou podřízena povinnostem subjektu v oblasti zajištění;
Vydané nástroje financování nepředstavují platební závazky původce ani pojišťovny či zajišťovny;
3.
„původcem“ subjekt, který převádí aktivum či soubor aktiv nebo úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv do sekuritizační struktury;
4.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
5.
„rezident“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a další existence této osoby;
6.
„příslušnou národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daná účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem;
7.
„zahájením činnosti“ jakákoli činnost včetně všech přípravných opatření související se sekuritizací, nejedná-li se o pouhé založení subjektu, u něhož se očekává, že sekuritizační činnost nezačne vykonávat v následujících šesti měsících. Veškerá činnost, kterou účelová finanční společnost pro sekuritizaci vykoná poté, co bylo možné sekuritizační činnost předvídat, se považuje za zahájení činnosti.
Článek 2
Soubor zpravodajských jednotek
1. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty členského státu eurozóny, tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek. Na referenční soubor zpravodajských jednotek se vztahuje povinnost stanovená v čl. 3 odst. 2.
2. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z referenčního souboru zpravodajských jednotek s výjimkou účelových finančních společností pro sekuritizaci, které byly zcela zproštěny statistické zpravodajské povinnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. c). Na skutečný soubor zpravodajských jednotek se vztahuje statistická zpravodajská povinnost stanovená v článku 4, pokud se neuplatňují výjimky stanovené v článku 5. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou povinny vykazovat své roční účetní závěrky podle čl. 5 odst. 3 nebo na které se vztahuje ad hoc zpravodajská povinnost podle čl. 5 odst. 5, tvoří rovněž součást skutečného souboru zpravodajských jednotek.
3. V případě, že účelová finanční společnost pro sekuritizaci nemá podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, považují se za zpravodajské jednotky podle tohoto nařízení osoby, které jsou danou účelovou finanční společnost pro sekuritizaci oprávněny zastupovat, nebo, v případě, že zastoupení není formálně založeno, osoby, které podle platného vnitrostátního práva odpovídají za jednání účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.
Článek 3
Seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede pro statistické účely seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci, které tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek podle tohoto nařízení. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci národním centrálním bankám předávají údaje, které národní centrální banky vyžadují podle obecných zásad ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (8). Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu, nebo pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
2. Účelová finanční společnost pro sekuritizaci informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci do jednoho týdne poté, co zahájila činnost, bez ohledu na to, zda předpokládá, že se na ni bude vztahovat jakákoli statistická zpravodajská povinnost podle tohoto nařízení.
3. Je-li však nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 1 nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila svou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud byl splněn požadavek uvedený v odstavci 2 a daná zpravodajská jednotka se v dobré víře spoléhala na nesprávný seznam.
Článek 4
Čtvrtletní statistická zpravodajská povinnost a pravidla vykazování
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek poskytuje příslušné národní centrální bance podle přílohy I a II čtvrtletně údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech a snížení hodnoty, pokud jde o aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci.
2. Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace o cenných papírech vydaných a držených účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, které jsou nezbytné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti podle odstavce 1, podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit podle minimálních statistických standardů ve smyslu přílohy III. Aniž by byly dotčeny lhůty uvedené v článku 6, mohou národní centrální banky požadovat, aby jim byly údaje o finančních transakcích s dluhovými cennými papíry drženými účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, členěné podle jednotlivých cenných papírů, poskytovány v souladu s jedním z postupů uvedených v oddílu 2 v části 1 přílohy I nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24) (9).
3. Aniž by byla dotčena pravidla vykazování vymezená v příloze II, vykazují se všechna aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci podle tohoto nařízení v souladu s pravidly vykazování vymezenými v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (10). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které nepatří do rozsahu vnitrostátní právní úpravy, jíž se provádí směrnice 86/635/EHS, platí účetní pravidla obsažená v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (11). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se nevztahuje vnitrostátní právní úprava, jíž se provádí některá z těchto směrnic, platí jakékoli jiné příslušné vnitrostátní či mezinárodní účetní standardy či postupy.
4. Vyžaduje-li odstavec 3 vykazování nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazování těchto nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, pokud by náklady vynaložené ze strany účelové finanční společnosti pro sekuritizaci byly nepřiměřeně vysoké. V takovém případě použije účelová finanční společnost pro sekuritizaci ocenění užívané ve zprávách pro investory.
5. Pokud se s ohledem na vnitrostátní tržní praxi dostupné údaje vztahují k určitému dni v rámci čtvrtletí, mohou národní centrální banky zpravodajským jednotkám dovolit, aby namísto toho vykazovaly tyto čtvrtletní údaje, pokud jsou údaje srovnatelné a pokud jsou zohledněny důležité transakce, k nimž došlo mezi tímto dnem a koncem čtvrtletí.
6. Po dohodě s příslušnou národní centrální bankou mohou zpravodajské jednotky namísto údajů o finančních transakcích uvedených v odstavci 1 poskytovat přecenění nebo jiné změny objemu, jež národní centrální bance umožní odvodit finanční transakce.
7. Zpravodajská jednotka může po dohodě s příslušnou národní centrální bankou namísto údajů o odpisech/snížení hodnoty uvedených v odstavci 1 poskytovat jiné informace, které národní centrální bance umožní odvodit požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty.
Článek 5
Výjimky
1. Národní centrální banky mohou udělit výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti stanovené v článku 4 takto.
a)
Národní centrální banky mohou účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci udělit výjimky z povinnosti vykazovat údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi eurozóny jako původci a členěných podle splatnosti, sektoru a rezidentské příslušnosti dlužníků, pokud měnové finanční instituce i nadále spravují sekuritizované úvěry ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Vykazování těchto údajů upravuje nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).
b)
S výjimkou povinnosti čtvrtletně vykazovat údaje o zůstatcích celkových aktiv ke konci čtvrtletí mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci všech statistických zpravodajských povinností uvedených v příloze I, jestliže účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které přispívají do čtvrtletních agregovaných aktiv, představují alespoň 95 % celkových aktiv účelových finančních společností pro sekuritizaci z hlediska zůstatků v každém členském státě eurozóny. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku s účinností od počátku každého kalendářního roku.
c)
V rozsahu, ve kterém lze údaje uvedené v článku 4 odvodit podle minimálních statistických standardů uvedených v příloze III z jiných statistických, veřejných nebo dohledových datových zdrojů, a aniž by byly dotčeny body a) a b), mohou národní centrální banky po konzultaci s ECB rozhodnout, že zpravodajské jednotky zcela či zčásti zprostí statistické zpravodajské povinnosti uvedené v příloze I.
2. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci se mohou s předchozím souhlasem příslušné národní centrální banky rozhodnout, že výjimek uvedených v odstavci 1 nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 4.
3. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které využívají výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), předávají své roční účetní závěrky, nejsou-li tyto informace dostupné z veřejných zdrojů, příslušné národní centrální bance do šesti měsíců po skončení referenčního období nebo co nejdříve poté, a to v souladu s vnitrostátní právní praxí uplatňovanou tam, kde je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem. Příslušná národní centrální banka vyrozumí ty účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se tato zpravodajská povinnost vztahuje.
4. Příslušná národní centrální banka zruší výjimku uvedenou v odst. 1 písm. c), jestliže příslušná národní centrální banka neměla nezávisle na zavinění dotčené účelové finanční společnosti pro sekuritizaci po tři za sebou jdoucí vykazovaná období včas k dispozici údaje splňující statistické standardy srovnatelné s těmi, které jsou stanoveny v tomto nařízení. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci začnou vykazovat údaje podle článku 4 nejpozději do tří měsíců poté, co příslušná národní centrální banka vyrozuměla zpravodajské jednotky o tom, že výjimka byla zrušena.
5. Aniž by byl dotčen odstavec 3 a s cílem vyhovět požadavkům tohoto nařízení mohou národní centrální banky uložit účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci, jimž byly uděleny výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), statistickou zpravodajskou povinnost ad hoc. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazují informace požadované ad hoc do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy si je příslušná národní centrální banka vyžádala.
Článek 6
Lhůty
Národní centrální banky předají ECB údaje o agregovaných čtvrtletních aktivech a pasivech zachycující pozice rezidentských účelových finančních společností pro sekuritizaci do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky stanoví lhůty pro doručení údajů ze strany zpravodajských jednotek.
Článek 7
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze III.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek, v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a aby umožňovaly přesnou kontrolu dodržování pojmů a minimálních standardů pro přenos, přesnost a opravy, jež stanoví příloha III.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat tato práva sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze III.
Článek 9
První vykazování
1. Poprvé se vykazují čtvrtletní údaje za čtvrté čtvrtletí 2014.
2. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost po 31. prosinci 2014, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně, a to zpětně až k okamžiku zahájení sekuritizační činnosti.
3. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost před přijetím eura ve svém členském státě, k němuž dojde po 31. prosinci 2014, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně od referenčního období, v němž členský stát přijme euro. Za referenční období, v němž členský stát přijme euro, vykazují účelové finanční společnosti pro sekuritizaci jen zůstatky.
Článek 10
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 11
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. října 2013.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1075/2013
(2013. gada 18. oktobris)
par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku
(pārstrādāta versija)
(ECB/2013/40)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1)
Skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 24/2009 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3).
(2)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka finanšu instrumentsabiedrības (turpmāk - “FIS”) ir atsauces pārskatu sniedzējas ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces kopas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.
(3)
FIS datu galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par FIS apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk - “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju.
(4)
Ņemot vērā FIS vērtspapīrošanas darbību un monetāro finanšu iestāžu (MFI) ciešo saikni, nepieciešama konsekventa, savstarpēji papildinoša un integrēta MFI un FIS pārskatu sniegšana. Tāpēc saskaņā ar šo regulu sniegtā statistiskā informācija jāaplūko saistībā ar MFI noteiktajām datu prasībām attiecībā uz vērtspapīrotajiem kredītiem, kas noteiktas Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulā (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4).
(5)
Integrētā pieeja FIS un MFI pārskatu sniegšanai un šajā regulā paredzētie atbrīvojumi vērsti uz to, lai samazinātu pārskatu sniedzējiem noteikto pārskatu sniegšanas slogu un novērstu FIS un MFI sniegtās statistiskās informācijas pārklāšanos.
(6)
NCB būtu jābūt tiesībām atbrīvot FIS no statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes, kas varētu radīt salīdzinājumā ar statistikas ieguvumiem nepamatoti augstas izmaksas.
(7)
Lai gan regulas, ko ECB pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk - “ECBS Statūti”) 34.1. pantu, nepiešķir tiesības vai nenosaka pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk - “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā ietverta atsauce uz to, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un statistikas jomā laikus sagatavotos šo valstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm.
(8)
Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.
(9)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
“FIS” ir uzņēmums, kas saskaņā ar nacionālajiem vai Savienības tiesību aktiem izveidots atbilstoši:
i)
līgumtiesībām - kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds;
ii)
trasta tiesībām;
iii)
komercsabiedrību tiesībām - kā akciju sabiedrība vai sabiedrība ar ierobežotu atbildību;
iv)
vai kā jebkurš cits līdzīgs mehānisms,
un kura pamatdarbība atbilst šādiem diviem kritērijiem:
a)
tas gatavojas veikt vai veic vienu vai vairākus vērtspapīrošanas darījumus, un tā struktūra paredzēta, lai izolētu uzņēmuma maksājumu saistības no darījuma iniciatora vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības maksājumu saistībām; un
b)
tas emitē vai gatavojas emitēt parāda vērtspapīrus, citus parāda instrumentus, vērtspapīrošanas fondu daļas un/vai atvasinātos finanšu instrumentus (tālāk tekstā - “finanšu instrumenti”), kā arī tam juridiski vai ekonomiski pieder vai var piederēt aktīvi, kas ir pamatā tādu finanšu instrumentu emisijai, kuri tiek pārdoti publiskajā apgrozībā vai pārdoti, izmantojot privāto izvietojumu.
Šajā definīcijā netiek iekļautas:
a)
Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā definētās monetārās finanšu iestādes (MFI);
b)
Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulas (ES) Nr. 1073/2013 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (5) 1. pantā definētie ieguldījumu fondi (IF);
c)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (6) 13. pantā definētās apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības;
d)
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri pārvalda un/vai pārdod alternatīvo ieguldījumu fondus, kā tie definēti 4. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvā 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (7), un uz kuriem Direktīva 2011/61/ES attiecas saskaņā ar tās 2. pantu;
2)
“vērtspapīrošana” ir darījums vai shēma, kuros no iniciatora vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības nošķirta struktūra, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, ieguldītājiem emitē finansēšanas instrumentus un tiek veikta kāda no šīm darbībām:
a)
aktīvs vai aktīvu kopums, vai to daļa tiek nodoti no iniciatora nošķirtai struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, nododot iniciatora formāli nostiprinātas īpašumtiesības uz šiem aktīviem vai patiesā labuma gūšanas iespējas vai arī izmantojot pakārtotu līdzdalību;
b)
aktīva vai aktīvu kopuma, vai to daļas kredītrisks, izmantojot kredīta atvasinātos finanšu instrumentus, garantijas vai jebkādu līdzīgu mehānismu, tiek nodots ieguldītājiem finansēšanas instrumentos, kurus emitējusi no iniciatora nošķirta struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu;
c)
apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība nodod apdrošināšanas riskus nošķirtai struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, kuras ietvaros šī struktūra pilnā apjomā nodrošina līdzekļus, lai segtu uzņemto riskus, emitējot finansēšanas instrumentus, un ieguldītāju šādos finansēšanas instrumentos tiesības uz atmaksu ir pakārtotas šīs struktūras pārapdrošināšanas saistībām.
Ja šādi finansēšanas instrumenti tiek emitēti, tie netiek uzskatīti par iniciatora (vai attiecīgi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības) maksājuma saistībām;
3)
“iniciators” ir aktīvu vai aktīvu kopuma un/vai aktīva vai aktīvu kopuma kredītriska nodevējs vērtspapīrošanas struktūrai;
4)
“pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;
5)
“rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu;
6)
“attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidente ir attiecīgā FIS;
7)
“darbības uzsākšana” ir jebkura darbība, t. sk. sagatavošanās pasākumi, kas saistīta ar vērtspapīrošanu un kas nav tikai tādas struktūras nodibināšana, kura tuvāko sešu mēnešu laikā vērtspapīrošanas darbības neveiks. Jebkura FIS darbība, kas veikta pēc tam, kad ir skaidrs, ka tiks veikta vērtspapīrošana, ir darbības uzsākšana.
2. pants
Pārskatu sniedzēji
1. Atsauces pārskatu sniedzējas ir FIS, kas ir euro zonas dalībvalstu rezidentes. Uz atsauces pārskatu sniedzējiem attiecas 3. panta 2. punktā noteiktie pienākumi.
2. Faktiskie pārskatu sniedzēji ir atsauces pārskatu sniedzēji, izņemot tās FIS, kuras saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu ir pilnīgi atbrīvotas no statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes. Uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem attiecas 4. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības, ievērojot 5. pantā noteiktos atbrīvojumus. FIS, kurām jāsniedz to gada finanšu pārskats saskaņā ar 5. panta 3. punktu vai uz kurām attiecas ad hoc pārskatu sniegšanas pienākumi saskaņā ar 5. panta 5. punktu, arī ir faktiskie pārskatu sniedzēji.
3. Ja FIS saskaņā ar tās nacionālajiem tiesību aktiem nav juridiskā persona, par šajā regulā noteiktajiem pārskatu sniedzējiem tiks uzskatītas personas, kas juridiski pilnvarotas pārstāvēt FIS, vai formālas pārstāvības neesamības gadījumā - personas, kas atbilstoši piemērojamiem nacionālajiem tiesību aktiem atbild par FIS darbībām.
3. pants
FIS saraksts statistikas vajadzībām
1. ECB Valde, ievērojot šīs regulas noteikumus, izveido un uztur statistikas vajadzībām to FIS sarakstu, kuras ir atsauces pārskatu sniedzēji. FIS iesniedz NCB datus, ko NCB prasa saskaņā ar 2007. gada 1. augusta Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (8). NCB un ECB šo sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus, t. sk. ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu vai pēc attiecīgo pārskatu sniedzēju pieprasījuma - papīra dokumenta veidā.
2. FIS par savu pastāvēšanu informē attiecīgo NCB vienas nedēļas laikā no dienas, kad tā sākusi darbību, neatkarīgi no tā, vai tā gaida vai negaida, ka uz to attieksies jebkuras statistikas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar šo regulu.
3. Ja 1. punktā minētā saraksta jaunākais pieejamais elektroniskais variants nav pareizs, ECB nepiemēro sankcijas pret pārskatu sniedzēju, kas nav pienācīgi izpildījis statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ja izpildīta 2. punktā paredzētā prasība un ja pārskatu sniedzējs labticīgi paļāvies uz nepareizo sarakstu.
4. pants
Statistikas ceturkšņa pārskatu sniegšanas prasības un pārskatu sniegšanas noteikumi
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji saskaņā ar I un II pielikumu katru ceturksni attiecīgajai NCB sniedz datus par FIS aktīvu un pasīvu atlikumiem, finanšu darījumiem un pilnīgu vai daļēju norakstīšanu.
2. NCB 1. punktā minēto statistisko informāciju par FIS emitētajiem un turētajiem vērtspapīriem, kas nepieciešama, lai izpildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, var vākt individuālu vērtspapīru līmenī, ciktāl 1. punktā minētos datus var iegūt saskaņā ar III pielikumā norādītajiem obligātajiem statistikas standartiem. Neierobežojot 6. pantā izklāstītās savlaicīguma prasības, NCB var pieprasīt sniegt datus par finanšu darījumiem ar FIS turētiem parāda vērtspapīriem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar vienu no Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (9) I pielikuma I daļas 2. iedaļā minētajām pieejām.
3. Neierobežojot II pielikumā noteiktos pārskatu sniegšanas noteikumus, par visiem FIS aktīviem un pasīviem datus saskaņā ar šo regulu sniedz atbilstoši pārskatu sniegšanas noteikumiem, kas noteikti attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, kuri transponē Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (10). Uz FIS, kuras neietilpst Direktīvas 86/635/EEK transponējošo tiesību aktu piemērošanas jomā, attiecas grāmatvedības noteikumi attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, kas transponē Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (11). Uz FIS, kurām nepiemēro nevienu no nacionālajiem tiesību aktiem, kas transponē šīs direktīvas, attiecas citi attiecīgie nacionālie vai starptautiskie grāmatvedības standarti vai prakse.
4. Ja 3. punkts prasa sniegt datus par instrumentiem, novērtējot pēc tirgus cenas, NCB var atbrīvot FIS no šo instrumentu datu sniegšanas, novērtējot pēc tirgus cenas, ja FIS radītās izmaksas būtu nepamatoti augstas. Šādā gadījumā FIS piemēro novērtējumu, kuru izmanto pārskatu ieguldītājiem sagatavošanai.
5. Ja saskaņā ar nacionālā tirgus praksi pieejamie dati attiecas uz jebkuru ceturkšņa dienu, NCB var pārskatu sniedzējiem atļaut sniegt šos ceturkšņa datus, ja vien dati ir salīdzināmi un tiek ņemti vērā nozīmīgi darījumi, kas notiek laikā starp konkrēto dienu un ceturkšņa beigām.
6. Šā panta 1. punktā minēto datu par finanšu darījumiem vietā pārskatu sniedzējs pēc vienošanās ar attiecīgo NCB var sniegt datus par pārvērtēšanas korekcijām un citām apjoma pārmaiņām, no kurām NCB var iegūt informāciju par finanšu darījumiem.
7. Šīā panta 1. punktā minētās pilnīgas vai daļējas norakstīšanas vietā pārskatu sniedzējs pēc vienošanās ar attiecīgo NCB var sniegt citu informāciju, kas NCB ļauj iegūt prasītos datus par pilnīgu vai daļēju norakstīšanu.
5. pants
Atbrīvojumi
1. NCB var piešķirt šādus atbrīvojumus no 4. pantā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām:
a)
attiecībā uz kredītiem, kuru iniciators ir euro zonas MFI un kuri iedalīti pēc termiņa, sektora un debitora rezidences vietas, ja MFI turpina apkalpot vērtspapīrotos kredītus Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) izpratnē, NCB var piešķirt FIS atbrīvojumu no datu sniegšanas par šiem kredītiem. Šo datu sniegšana paredzēta Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33);
b)
NCB var atbrīvot FIS no visām I pielikumā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām, izņemot no pienākuma katru ceturksni sniegt ceturkšņa beigu atlikumu datus par kopējiem aktīviem, ar nosacījumu, ka FIS, kas sniedz savu ieguldījumu ceturkšņa kopējos aktīvos/pasīvos, veido vismaz 95 % no kopējiem FIS aktīviem atlikumu ziņā katrā iesaistītajā dalībvalstī. NCB pārbauda šā nosacījuma izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā;
c)
ciktāl 4. pantā minētos datus, ievērojot III pielikumā norādītos obligātos statistikas standartus, var iegūt no citiem statistikas, publiski pieejamiem vai uzraudzības datu avotiem, neierobežojot a) un b) apakšpunktu, NCB pēc apspriešanās ar ECB var pilnībā vai daļēji atbrīvot pārskatu sniedzējus no I pielikumā izklāstītajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.
2. FIS ar attiecīgās NCB iepriekšēju piekrišanu var izvēlēties neizmantot 1. punktā minētos atbrīvojumus un pilnībā pildīt 4. pantā norādītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības.
3. FIS, kam piešķirts atbrīvojums 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē, attiecīgajai NCB ziņo to gada finanšu pārskatus, ja tie nav pieejami publiski, sešu mēnešu laikā pēc atsauces perioda beigām vai pēc iespējas ātrāk pēc tam, kā arī saskaņā ar FIS rezidences vietā piemērojamo nacionālo praksi. Attiecīgā NCB par to paziņo tām FIS, uz kurām attiecas šī pārskatu sniegšanas prasība.
4. Attiecīgā NCB atceļ 1. punkta c) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu, ja attiecīgajai NCB neatkarīgi no iesaistītās FIS vainas pakāpes trīs secīgu pārskatu sniegšanas periodu laikā nav laikus darīti pieejami dati, kuru statistiskais standarts ir salīdzināms ar šajā regulā noteikto. FIS sāk sniegt 4. pantā minētos datus ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā NCB pārskatu sniedzējiem darījusi zināmu, ka atbrīvojums ir atcelts.
5. Neierobežojot 3. punktu, lai ievērotu šajā regulā izklāstītās prasības, NCB var noteikt FIS, kam saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķirts atbrīvojums, ad hoc statistikas pārskatu sniegšanas prasības. FIS ad hoc prasīto informāciju sniedz 15 dienu laikā pēc attiecīgās NCB pieprasījuma izteikšanas.
6. pants
Savlaicīgums
NCB iesniedz ECB datus par ceturkšņa kopsavilkuma aktīviem un pasīviem, aptverot rezidentu FIS pozīcijas, līdz darba laika beigām 28. darbdienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas šie dati. NCB nosaka termiņu datu saņemšanai no pārskatu sniedzējiem.
7. pants
Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums
1. Pārskatu sniedzēji pilda statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kas uz tiem attiecas saskaņā ar III pielikumā noteiktajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.
2. Pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt III pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
8. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktiskie pārskatu sniedzēji neievēro šīs regulas III pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.
9. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
1. Pirmā pārskatu sniegšana par ceturkšņa datiem sākas 2014. gada 4. ceturksnī.
2. FIS, kas darbību uzsāk pēc 2014. gada 31. decembra, pārskatu sniegšanu veicot pirmo reizi, sniedz ceturkšņa datus par laiku kopš vērtspapīrošanas darbības sākuma.
3. FIS, kas darbību uzsāk pirms euro ieviešanas dalībvalstī (pēc 2014. gada 31. decembra), pārskatu sniegšanu veicot pirmo reizi, sniedz ceturkšņa datus, sākot ar atsauces laika posmu, kurā dalībvalsts ieviesa euro. Par atsauces laika posmu, kurā dalībvalsts ieviesa euro, FIS sniedz datus tikai par atlikumiem
10. pants
Atcelšana
1. Regula (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) tiek atcelta no 2015. gada 1. janvāra.
2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
11. pants
Nobeiguma noteikums
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 18. oktobrī