ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. května 2014,
kterým se stanoví kritéria pro udělování ekoznačky EU pro teplovodní ohřívače
(oznámeno pod číslem C(2014) 3452)
(Text s významem pro EHP)
(2014/314/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,
po konzultaci s Výborem pro ekoznačku Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 66/2010 stanoví, že ekoznačku EU lze udělit produktům s omezeným dopadem na životní prostředí během celého jejich životního cyklu.
(2)
Nařízení (ES) č. 66/2010 stanoví, že zvláštní kritéria pro udělování ekoznačky EU mají být stanovena podle skupin produktů.
(3)
Komise vypracovala předběžnou zprávu o technických, environmentálních, hospodářských a právních aspektech skupiny produktů „teplovodní ohřívače“, jež se obvykle používají v Unii, a zveřejnila je, aby bylo možné se k nim vyjádřit. Studie, na níž se tato zpráva zakládá (dále jen „studie“), byla navržena ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z Unie i třetích zemí.
(4)
Výsledky studie, jež byly předloženy v předběžné zprávě, ukázaly, že na celkovém dopadu teplovodních ohřívačů na životní prostředí se nejvýznamněji podílí spotřeba energie ve fázi používání produktu. Proto by mělo být podporováno používání energeticky účinných teplovodních ohřívačů s nízkými emisemi skleníkových plynů a navíc by měly být podpořeny takové ohřívače, které využívají technologie šetrnější k životnímu prostředí a u nichž je prokázána bezpečnost pro spotřebitele.
(5)
Je třeba stanovit kritéria ekoznačky EU pro skupinu produktů „teplovodní ohřívače“.
(6)
Kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování by měly být platné čtyři roky ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
(7)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 nařízení (ES) č. 66/2010,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Skupina produktů „teplovodní ohřívače“ zahrnuje produkty, které se používají k výrobě tepla jako součást teplovodního systému ústředního vytápění, v němž je teplá voda distribuována prostřednictvím oběhových čerpadel a tepelných zářičů za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřeného prostoru, například budovy, bytové jednotky nebo místnosti. Zdroje tepla vytváří teplo pomocí jednoho nebo více z následujících postupů a technologií:
a)
spalování plynných, kapalných nebo tuhých fosilních paliv;
b)
spalování plynné, kapalné nebo tuhé biomasy;
c)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
d)
zachycování okolního tepla ze vzduchu, vody nebo ze zdroje pod zemí, a/nebo odpadního tepla;
e)
kogenerace (kombinovaná výroba tepla a elektřiny v jednom procesu);
f)
solární technologie (pomocné).
2. Maximální výstupní výkon teplovodních ohřívačů musí být 400 kW.
3. Kombinované ohřívače jsou do této skupiny produktů zahrnuty za předpokladu, že jejich primární funkcí je vytápět prostory.
4. Z této skupiny produktů jsou vyloučeny tyto produkty:
a)
ohřívače, jejichž primární funkcí je poskytovat teplou pitnou nebo užitkovou vodu;
b)
ohřívače sloužící k ohřevu a distribuci plynných teplonosných látek, jako je pára nebo vzduch;
c)
kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů o maximální elektrické kapacitě 50 kW nebo vyšší;
d)
ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, které jsou kombinací nepřímého vytápění, za použití teplovodního systému ústředního vytápění, a přímého vytápění, přímou emisí tepla do místnosti nebo prostoru, kde je spotřebič instalován.
Článek 2
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí následující definice:
1)
„ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač;
2)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí zařízení, které:
a)
dodává teplo do teplovodního systému ústředního vytápění za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřených prostorů, jako je budova, bytová jednotka nebo místnost, a
b)
je vybaveno jedním či více zdroji tepla;
3)
„kombinovaným ohřívačem“ se rozumí teplovodní ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
4)
„soupravou sestávající z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení“ se rozumí souprava nabízená koncovému uživateli, která sestává z jednoho nebo více ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů kombinovaných s jedním či více regulátory teploty a/nebo jedním či více solárními zařízeními;
5)
„soupravou sestávající z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení“ se rozumí souprava nabízená koncovému uživateli, která sestává z jednoho nebo více kombinovaných ohřívačů kombinovaných s jedním či více regulátory teploty a/nebo jedním či více solárními zařízeními;
6)
„solárním zařízením“ se rozumí výhradně solární systém, solární kolektor, solární zásobník teplé vody nebo čerpadlo v kolektorovém okruhu, které jsou uváděny na trh samostatně;
7)
„teplovodním systémem ústředního vytápění“ se rozumí systém využívající vodu jako teplonosnou látku přenášející centrálně vyráběné teplo do tepelných zářičů určených k vytápění budov nebo jejich částí;
8)
„zdrojem tepla“ se rozumí ta část ohřívače, která vyrábí teplo za využití jednoho nebo více z následujících procesů:
a)
spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
b)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
c)
zachycování tepla okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadního tepla;
9)
„plynovým ohřívačem“ se rozumí ohřívač k vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač vybavený jedním nebo více zdroji tepla na plynná paliva fosilního původu nebo z biomasy;
10)
„ohřívačem na kapalná paliva“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač vybavený jedním nebo více zdroji tepla na kapalné palivo fosilního původu nebo z biomasy;
11)
„ohřívačem na tuhá paliva“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač vybavený jedním nebo více zdroji tepla na tuhé palivo fosilního původu nebo z biomasy;
12)
„kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo za využití spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy a/nebo Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
13)
„plynovým kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů vybavený jedním nebo více zdroji tepla, které spalují plynná paliva fosilního původu nebo z biomasy;
14)
„kotlovým ohřívačem na kapalná paliva pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů vybavený jedním nebo více zdroji tepla, které spalují kapalná paliva fosilního původu nebo z biomasy;
15)
„kotlovým ohřívačem na tuhá paliva pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů vybavený jedním nebo více zdroji tepla, které spalují tuhá paliva fosilního původu nebo z biomasy;
16)
„kotlovým ohřívačem na tuhou biomasu pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů vybavený jedním nebo více zdroji tepla, které spalují tuhá paliva z biomasy;
17)
„elektrickým kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
18)
„elektrickým kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový kombinovaný ohřívač, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
19)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který k výrobě tepla využívá teplo okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo podzemního zdroje a/nebo odpadní teplo; ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem může být vybaven jedním nebo více doplňkovými ohřívači využívajícími Jouleův jev v prvcích elektrického odporového ohřevu nebo spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
20)
„kombinovaným ohřívačem s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
21)
„ohřívačem s tepelným čerpadlem na palivový pohon“ se rozumí ohřívač s tepelným čerpadlem vybavený jedním nebo více zdroji tepla využívajícími plynné nebo kapalné palivo fosilního původu nebo z biomasy;
22)
„ohřívačem s tepelným čerpadlem na elektrický pohon“ se rozumí ohřívač s tepelným čerpadlem vybavený jedním nebo více zdroji tepla využívajícími elektřinu;
23)
„kogeneračním ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který během jediného procesu zároveň vyrábí teplo a elektřinu;
24)
„regulátorem teploty“ se rozumí zařízení, které funguje jako rozhraní vůči koncovému uživateli, pokud jde o hodnoty a nastavení požadované vnitřní teploty, a předává relevantní údaje, např. aktuální teplotu vnitřních a/nebo vnějších prostor, rozhraní ohřívače, např. centrální řídící jednotce, čímž pomáhá regulovat vnitřní teplotu;
25)
„sezonní energetickou účinností vytápění vnitřních prostorů“ (ηs) se rozumí poměr mezi potřebou tepla pro vytápění v určeném otopném období, zajišťovaného ohřívačem, a roční spotřebou energie potřebné k uspokojení této potřeby, vyjádřený v procentech;
26)
„energetickou účinností ohřevu vody“ (ηwh) se rozumí poměr mezi užitečnou energií v pitné či užitkové vodě dodávanou kombinovaným ohřívačem a energií potřebnou pro její výrobu, vyjádřený v procentech;
27)
„jmenovitým tepelným výkonem“ se rozumí deklarovaný tepelný výkon ohřívače během procesu vytápění, popřípadě i ohřevu vody za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinovaných ohřívačů s tepelným čerpadlem jsou standardními jmenovitými podmínkami pro stanovení jmenovitého tepelného výkonu referenční návrhové podmínky stanovené v nařízení Komise (EU) č. 813/2013 (2);
28)
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky ohřívačů za průměrných klimatických podmínek využívané při stanovení jmenovitého tepelného výkonu, sezónní energetické účinnosti vytápění vnitřních prostorů, energetické účinnosti ohřevu vody, hladiny akustického výkonu, emisí oxidu dusíku (NOx), emisí oxidu uhelnatého (CO), emisí plynného organického uhlíku (OGC) a emisí částic;
29)
„průměrnými klimatickými podmínkami“ se rozumí teplotní podmínky typické pro město Štrasburk;
30)
„sezonními emisemi vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí:
-
u kotlů na tuhá paliva se samočinnou dodávkou vážený průměr emisí při jmenovitém tepelném výkonu a emisí při 30 % jmenovitém tepelném výkonu, vyjádřený v mg/m3,
-
u kotlů na tuhá paliva s ruční dodávkou, které lze provozovat při 50 % jmenovitém tepelném výkonu v režimu nepřetržitého provozu, vážený průměr emisí při jmenovitém tepelném výkonu a emisí při 50 % jmenovitém tepelném výkonu, vyjádřený v mg/m3,
-
u kotlů na tuhá paliva s ruční dodávkou, které nelze provozovat při 50 % nebo nižším jmenovitém tepelném výkonu v režimu nepřetržitého provozu, emise při jmenovitém tepelném výkonu, vyjádřené v mg/m3,
-
u kogeneračních ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů na tuhá paliva emise při jmenovitém tepelném výkonu, vyjádřené v mg/m3;
31)
„potenciálem globálního oteplování“ se rozumí potenciál globálního oteplování, jak je definován v čl. 2 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (3);
32)
„Nm3“ se rozumí normální metr krychlový (při 101,325 kPa, 273,15 K).
Článek 3
Kritéria pro udělování ekoznačky EU pro produkt spadající do skupiny produktů „teplovodní ohřívače“ definované v článku 1 tohoto rozhodnutí, jakož i související požadavky na posuzování a ověřování jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Kritéria pro skupinu produktů „teplovodní ohřívače“ a související požadavky na posuzování a ověřování stanovené v příloze platí po čtyři roky ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Pro správní účely se skupině produktů „teplovodní ohřívače“ přiděluje číselný kód „045“.
Článek 6
1. Žádosti o udělení ekoznačky EU pro tepelná čerpadla, která poskytují teplo do teplovodního systému ústředního vytápění, spadající do skupiny produktů „tepelná čerpadla na elektrický nebo plynový pohon a tepelná čerpadla absorbující plyn“ předložené do dvou měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí mohou být založeny buď na kritériích stanovených v rozhodnutí Komise 2007/742/ES (4), nebo na kritériích stanovených v tomto rozhodnutí. Žádosti se posuzují v souladu s kritérii, na nichž jsou založeny.
2. Licence na ekoznačku EU udělené tepelným čerpadlům, která poskytují teplo do teplovodního systému ústředního vytápění, v souladu s kritérii stanovenými v rozhodnutí 2007/742/ES se mohou používat po dobu dvanácti měsíců od data přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 28. května 2014.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2014. gada 28. maijs),
ar ko nosaka kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai ūdens sildītājiem
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3452)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/314/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,
apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi.
(2)
Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts īpašus ES ekomarķējuma kritērijus noteikt atbilstīgi ražojumu grupām.
(3)
Komisija ir sagatavojusi provizorisku ziņojumu par tehniskajiem, vides, ekonomiskajiem un juridiskajiem aspektiem saistībā ar ražojumu grupu “ūdens sildītāji”, ko parasti izmanto Savienībā, un ir to publiskojusi, lai saņemtu komentārus. Pētījums, kas ir šā ziņojuma pamatā (turpmāk “pētījums”), ir sagatavots kopā ar ieinteresētajām personām no Savienības un trešām valstīm.
(4)
Provizoriskajā ziņojumā atspoguļotie pētījuma rezultāti liecina, ka enerģijas patēriņš lietošanas posmā ir viens no būtiskākajiem aspektiem, runājot par ūdens sildītāju kopējo ietekmi uz vidi. Tāpēc būtu jāveicina tādu ūdens sildītāju izmantošana, kas ir energoefektīvi un rada mazas siltumnīcefekta gāzu emisijas; bez tam būtu jāatbalsta tādu sildītāju izmantošana, kuru pamatā ir videi nekaitīgākas tehnoloģijas un kas ir droši patērētājiem.
(5)
Tāpēc ir lietderīgi iedibināt ES ekomarķējuma kritērijus ražojumu grupai “ūdens sildītāji”.
(6)
Šiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām vajadzētu būt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.
(7)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Ražojumu grupa “ūdens sildītāji” ietver ražojumus, ko izmanto siltuma ražošanai centrālajā ūdens apkures sistēmā, kur uzsildītā ūdens sadali nodrošina cirkulācijas sūkņi un sildķermeņi, lai noslēgtās telpās, piemēram, ēkā, mājoklī vai istabā, tiktu sasniegts un uzturēts vēlamais iekštelpu temperatūras līmenis. Siltumģenerators ražo siltumu, izmantojot vienu vai vairākus šādus procesus vai tehnoloģijas:
a)
gāzveida, šķidrā vai cietā fosilā kurināmā sadedzināšana;
b)
gāzveida, šķidrā vai cietā biomasas kurināmā sadedzināšana;
c)
Džoula efekta izmantošana elektriskās pretestības sildelementos;
d)
apkārtējās vides siltuma uztveršana no gaisa, ūdens vai zemes un/vai siltuma zudumu uztveršana;
e)
koģenerācija (vienā procesā vienlaikus tiek ražots siltums un elektroenerģija);
f)
saules enerģija (palīgprocess).
2. Ūdens sildītāju maksimālā jauda ir 400 kW.
3. Šajā ražojumu grupā ietilpst arī kombinētie sildītāji, ja to primārā funkcija ir telpu apsilde.
4. Šajā ražojumu grupā neietilpst:
a)
sildītāji, kuru primārā funkcija ir karsta dzeramā ūdens un saimniecības ūdens sagatavošana;
b)
sildītāji, ar kuriem silda un piegādā gāzveida siltumnesēju, piemēram, tvaiku vai gaisu;
c)
koģenerācijas telpu sildītāji ar maksimālo elektrisko jaudu 50 kW vai lielāku;
d)
telpu sildītāji, kuros ir apvienota gan netiešās (izmantojot centrālo ūdens apkures sistēmu), gan tiešās (tieša siltuma atdeve telpā, kur iekārta uzstādīta) apsildes funkcija.
2. pants
Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
1)
“sildītājs” ir telpu sildītājs vai kombinētais sildītājs;
2)
“telpu sildītājs” ir ierīce, kas:
a)
nodrošina siltumu centrālajai ūdens apkures sistēmai, lai noslēgtās telpās, piemēram, ēkā, mājoklī vai istabā, tiktu sasniegts un uzturēts vēlamais iekštelpu temperatūras līmenis, un
b)
ir aprīkota ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem;
3)
“kombinētais sildītājs” ir ūdens telpu sildītājs, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos, un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam;
4)
“telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplekts” ir galalietotājam piedāvāts komplekts, kas sastāv no viena vai vairākiem telpu sildītājiem apvienojumā ar vienu vai vairākiem temperatūras regulatoriem un/vai vienu vai vairākām saules enerģijas iekārtām;
5)
“kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplekts” ir galalietotājam piedāvāts komplekts, kas sastāv no viena vai vairākiem kombinētajiem sildītājiem apvienojumā ar vienu vai vairākiem temperatūras regulatoriem un/vai vienu vai vairākām saules enerģijas iekārtām;
6)
“saules enerģijas iekārta” ir tikai saules enerģiju izmantojoša sistēma, saules kolektors, saules enerģijas karstā ūdens tvertne vai sūknis kolektora kontūrā, ikkatru no kuriem laiž tirgū atsevišķi;
7)
“centrālā ūdens apkures sistēma” ir sistēma, kurā centralizēti ģenerēta siltuma nogādāšanai uz sildķermeņiem ēku telpu vai to daļu apsildei kā siltumnesēju izmanto ūdeni;
8)
“siltumģenerators” ir sildītāja daļa, kas ražo siltumu vienā vai vairākos šādos procesos:
a)
fosilā kurināmā un/vai biomasas kurināmā sadedzināšana;
b)
Džoula efekta izmantošana elektriskās pretestības sildelementos;
c)
apkārtējās vides siltuma uztveršana no gaisa, ūdens vai zemes un/vai siltuma zudumu uztveršana;
9)
“gāzes sildītājs” ir telpu sildītājs vai kombinētais sildītājs, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuros tiek izmantots vai nu fosilas izcelsmes, vai no biomasas iegūts gāzveida kurināmais;
10)
“šķidrā kurināmā sildītājs” ir telpu sildītājs vai kombinētais sildītājs, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuros tiek izmantots vai nu fosilas izcelsmes, vai no biomasas iegūts šķidrais kurināmais;
11)
“cietā kurināmā sildītājs” ir telpu sildītājs vai kombinētais sildītājs, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuros tiek izmantots vai nu fosilas izcelsmes, vai no biomasas iegūts cietais kurināmais;
12)
“telpu apsildes katls” ir telpu sildītājs, kas ģenerē siltumu, sadedzinot fosilo un/vai biomasas kurināmo un/vai izmantojot Džoula efektu elektriskās pretestības sildelementos;
13)
“gāzveida kurināmā telpu apsildes katls” ir telpu apsildes katls, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuros sadedzināšanai izmanto vai nu fosilas izcelsmes, vai no biomasas iegūtu gāzveida kurināmo;
14)
“šķidrā kurināmā telpu apsildes katls” ir telpu apsildes katls, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuros sadedzināšanai izmanto vai nu fosilas izcelsmes, vai no biomasas iegūtu šķidro kurināmo;
15)
“cietā kurināmā telpu apsildes katls” ir telpu apsildes katls, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuros sadedzināšanai izmanto vai nu fosilas izcelsmes, vai no biomasas iegūtu cieto kurināmo;
16)
“cietā biomasas kurināmā telpu apsildes katls” ir telpu apsildes katls, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuros sadedzināšanai izmanto no biomasas iegūtu cieto kurināmo;
17)
“elektriskais telpu apsildes katls” ir telpu apsildes katls, kas ģenerē siltumu, izmantojot tikai Džoula efektu elektriskās pretestības sildelementos;
18)
“elektriskais kombinētais katls” ir kombinētais katls, kas ģenerē siltumu, izmantojot tikai Džoula efektu elektriskās pretestības sildelementos;
19)
“siltumsūkņa telpu sildītājs” ir telpu sildītājs, kas siltuma ražošanā izmanto apkārtējās vides siltumu no gaisa, ūdens vai zemes un/vai siltuma zudumus; siltumsūkņa telpu sildītājs var būt aprīkots ar vienu vai vairākiem papildu sildītājiem, kuru darbības pamatā ir Džoula efekts elektriskās pretestības sildelementos vai fosilā un/vai biomasas kurināmā sadedzināšana;
20)
“siltumsūkņa kombinētais sildītājs” ir siltumsūkņa telpu sildītājs, kas paredzēts arī dzeramā ūdens vai saimniecības ūdens uzsildīšanai līdz noteiktai temperatūrai, noteiktā daudzumā un ar noteiktu caurplūdi noteiktos intervālos un ir pieslēgts ārējam dzeramā vai saimniecības ūdens avotam;
21)
“ar kurināmo darbināms siltumsūkņa sildītājs” ir siltumsūkņa sildītājs, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuros sadedzināšanai izmanto vai nu fosilas izcelsmes vai no biomasas iegūtu gāzveida vai šķidro kurināmo;
22)
“elektrisks siltumsūkņa sildītājs” ir siltumsūkņa sildītājs, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem siltumģeneratoriem, kuri izmanto elektroenerģiju;
23)
“koģenerācijas telpu sildītājs” ir telpu sildītājs, kas vienā procesā vienlaicīgi ģenerē siltumu un elektroenerģiju;
24)
“temperatūras regulators” ir aprīkojums, ar kura palīdzību galalietotājs var iestatīt telpu vēlamās temperatūras vērtības un laika režīmu un kas nosūta attiecīgus datus, piemēram, faktisko temperatūru(-as) telpā un/vai ārpus telpām, uz sildītāja saskarni, piemēram, centrālo procesoru, tādējādi palīdzot regulēt temperatūru telpā(-ās);
25)
“telpu apsildes sezonas energoefektivitāte” (ηs) ir procentos ( %) izteikta attiecība starp attiecīgajā apsildes sezonā sildītāja saražoto siltumu un šā siltuma saražošanai nepieciešamo energopatēriņu gadā;
26)
“ūdens uzsildīšanas energoefektivitāte” (ηwh) ir procentos ( %) izteikta attiecība starp kombinētā sildītāja nodrošināto lietderīgo enerģiju dzeramajā vai saimniecības ūdenī, un enerģiju, kas nepieciešama tās ģenerēšanai;
27)
“nominālā siltuma jauda” ir sildītājam deklarētā siltuma jauda, kad tas nodrošina telpu apsildi un, attiecīgos gadījumos, ūdens uzsildīšanu nominālos standartapstākļos, izteikta kW; siltumsūkņa telpu sildītājiem un siltumsūkņa kombinētajiem sildītājiem nominālie standartapstākļi, lai noteiktu nominālo siltuma jaudu, ir aprēķina references apstākļi, kas noteikti Komisijas Regulā (ES) Nr. 813/2013 (2);
28)
“nominālie standartapstākļi” ir sildītāju ekspluatācijas apstākļi vidējos klimatiskos apstākļos, kuros nosaka to nominālo siltuma jaudu, telpu apsildes sezonas energoefektivitāti, ūdens uzsildīšanas energoefektivitāti, akustiskās jaudas līmeni, slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, oglekļa monoksīda (CO) emisijas, gāzveida organiskā oglekļa (OGC) emisijas un daļiņu emisijas;
29)
“vidējie klimatiskie apstākļi” ir Strasbūrai raksturīgā temperatūra;
30)
“telpu apsildes sezonas emisijas” ir:
-
cietā kurināmā katliem ar automātisku kurināmā padevi - mg/m3 izteikta vidējā svērtā vērtība emisijām pie nominālās siltuma jaudas un emisijām pie 30 % no nominālās siltuma jaudas,
-
cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko var ekspluatēt pie 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā - mg/m3 izteikta vidējā svērtā vērtība emisijām pie nominālās siltuma jaudas un emisijām pie 50 % no nominālās siltuma jaudas;
-
cietā kurināmā katliem ar manuālu kurināmā padevi, ko nevar ekspluatēt pie ≤ 50 % nominālās siltuma jaudas pastāvīgā režīmā - mg/m3 izteiktas emisijas pie nominālās siltuma jaudas,
-
cietā kurināmā koģenerācijas telpu sildītājiem - mg/m3 izteiktas emisijas pie nominālās siltuma jaudas;
31)
“globālās sasilšanas potenciāls” ir globālās sasilšanas potenciāls, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 842/2006 (3) 2. panta 4. punktā;
32)
“Nm3” ir normālkubikmetrs (pie 101,325 kPa spiediena un 273,15 K temperatūras).
3. pants
Kritēriji ES ekomarķējuma piešķiršanai ražojumam, kas atbilst šā lēmuma 1. pantā definētajai ražojumu grupai “ūdens sildītāji”, kā arī ar kritērijiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir izklāstītas šā lēmuma pielikumā.
4. pants
Kritēriji ražojumu grupai “ūdens sildītāji” un pielikumā izklāstītās attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus pēc šā lēmuma pieņemšanas.
5. pants
Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “ūdens sildītāji” piešķirtais kods ir “045”.
6. pants
1. Tādi pieteikumi ES ekomarķējuma saņemšanai siltumsūkņiem, kuri ietilpst ražojumu grupā “elektriskās piedziņas, ar gāzi darbināmi vai gāzes absorbcijas siltumsūkņi” un nodrošina siltumu centrālā ūdens apkures sistēmā, kas iesniegti divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas, drīkst pamatoties uz Komisijas Lēmumā 2007/742/EK (4) noteiktajiem kritērijiem vai uz šajā Lēmuma noteiktajiem kritērijiem. Pieteikumus izvērtē atbilstoši kritērijiem, uz kuriem tie pamatojas.
2. ES ekomarķējuma licences, kas siltumsūkņiem, kuri nodrošina siltumu centrālā ūdens apkures sistēmā, piešķirtas saskaņā ar Lēmumā 2007/742/EK noteiktajiem kritērijiem, drīkst izmantot 12 mēnešus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.
7. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2014. gada 28. maijā