NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1182/2013
ze dne 19. listopadu 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 754/2009, (EU) č. 1262/2012, (EU) č. 39/2013 a (EU) č. 40/2013, pokud jde o některá rybolovná práva
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (1) požaduje, aby opatření Unie, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, a zejména na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení získané od regionálních poradních sborů.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 754/2009 (2) Rada vyloučila některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 (3). Povolená intenzita rybolovu pro plavidla, na něž se tento režim uplatňuje, v současné době vyplývá z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 39/2013 (4) a z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 40/2013 (5).
(3)
Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vydala v červnu roku 2013 doporučení pro rok 2014 týkající se štikozubce severního. V tomto doporučení ICES uvedla, že biomasa této populace dosáhla v roce 2013 rekordní výše a kromě toho se u ní v posledních letech výrazně snížila míra úmrtnosti způsobené rybolovem. ICES uvedla, že v roce 2014 lze TAC zvýšit o 49 % na 81 846 tun. S ohledem na toto doporučení vzneslo Irsko a Španělsko požadavek, aby byl platný TAC pro tuto populaci zvýšen v průběhu roku z 55 105 tun na 69 440 tun, aby bylo dosaženo objemu vykládek, které podle odhadů ICES odpovídají stávající míře úmrtnosti způsobené rybolovem, jež je zase v souladu s maximálním udržitelným výnosem. Tento požadavek je považován za přijatelný s ohledem na závazek dotčených členských států, že pomocí důsledné kontroly příslušného rybolovu zajistí konstantní intenzitu rybolovu, a tedy i míru úmrtnosti způsobené rybolovem.
(4)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Španělska, která loví západně od Skotska, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. Na základě informací, které Španělsko poskytlo v roce 2013, nebyl VTHVR schopen posoudit, zda jsou podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1342/2008 splněny i během období řízení v roce 2012. Je proto vhodné tuto skupinu španělských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(5)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která loví v Severním moři, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. VTHVR dospěl na základě informací, které mu Francie poskytla v roce 2013, k závěru, že úlovky uvedených plavidel překročily stanovený limit. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(6)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Spojeného království, která loví hřebenatky (Aequipecten opercularis) v Irském moři v okolí ostrova Man, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v nařízení (ES) č. 1342/2008. V důsledku matematické chyby však toto vyloučení není zohledněno ve stropech intenzity rybolovu uvedených v příloze IIA nařízení (EU) č. 39/2013. Nařízení (EU) č. 39/2013 je proto třeba odpovídajícím způsobem opravit.
(7)
Nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 (6) stanoví omezení odlovu na rok 2013 a 2014, pokud jde o seznam hlubinných druhů žraloků. Komise požádala Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES) o poradní stanovisko ohledně toho, zda je vhodné provést revizi tohoto seznamu. ICES dospěla k závěru, že jsou k dispozici dostatečné vědecké informace, které podporují vyloučení máčky černoústé (Galeus melanostomus) ze seznamu hlubinných druhů žraloků a zahrnutí všech druhů rodu Centrophorus (Centrophorus spp.) na tento seznam. Nařízení (EU) č. 1262/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
V souladu s výsledkem konzultací, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie svým plavidlům povolit rybolov až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství využité nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty pro rok 2014. Podobně může Unie v roce 2014 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2013. Je vhodné umožnit takovou flexibilitu při stanovování těchto rybolovných práv za účelem zajištění rovných podmínek pro plavidla Unie, a to tak, že se dotčeným členským státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility. V případech, kdy se členský stát nerozhodne pro využití kvóty flexibility pro určitou populaci, je vhodné, aby články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 nadále platily v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 40/2013.
(9)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2013 rozhodnutí, které je určeno k ochraně žraloka dlouhoploutvého a je použitelné na rybářská plavidla zapsaná do rejstříku IOTC oprávněných plavidel, neboť jako prozatímní pilotní opatření zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo části upravených těl. Uvedené rozhodnutí stanoví výjimku pro drobný rybolov, konkrétně pro rybářská plavidla, která se účastní rybolovných činností ve výlučné ekonomické zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2010 doporučení omezit počet plavidel, která aktivně loví jihotichomořského tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy jižně od 20° j. š. V důsledku toho by se mělo zajistit, aby plavidla Unie tento druh v oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š. ani nadále nelovila. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(11)
Rybolovná práva pro plavidla Unie v norských vodách a pro norská plavidla ve vodách Unie se stanoví každý rok na základě konzultací o rybolovných právech, které se konají v souladu s dvoustrannou dohodou o rybolovu uzavřenou s Norskem (7). Než byly ukončeny tyto konzultace o dohodách pro rok 2013, stanovilo nařízení (EU) č. 40/2013 pro příslušné populace prozatímní rybolovná práva. Konzultace s Norskem byly ukončeny dne 18. ledna 2013 a nařízení Rady (EU) č. 297/2013 (8) pozměnilo příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 40/2013. Populace mníkovce bělolemého ve vodách Norska oblasti IV však byla v důsledku chyby vyloučena z působnosti nařízení (EU) č. 297/2013. Množství tresky modravé, jež může Norsko odlovit ve vodách Unie oblastí II, IVa, V, VI severně od 56° 30′ s. š. a oblasti VII západně od 12° z. d., navíc neodráželo schválený zápis z konzultací s touto zemí. Příloha IA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(12)
Byla zjištěna chyba v počtu plavidel a kapacitě přidělené Unii a schválené pro účely lovu mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy IOTC. Příloha VI nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem opravena.
(13)
V souladu s aktem o přistoupení z roku 2012 a v návaznosti na přistoupení Chorvatska dne 1. července 2013 by ustanovení o přidělení rybolovných práv přidělených v roce 2013 na úrovni Unie Chorvatsku měla být zahrnuta do příslušných nástrojů Unie. Omezení týkající se lovné kapacity a kapacity chovu tuňáka obecného v Chorvatsku, která jsou doplněna tímto nařízením, vycházejí z ustanovení plánu obnovy populace tuňáka obecného pro Chorvatsko do roku 2013 podle Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Dále v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (9) má každý členský stát zajistit, aby jeho lovná kapacita odpovídala jeho kvótě.
(14)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení intenzity rybolovu by se měla použít ode dne 1. února 2013. Ustanovení týkající se omezení odlovu by se měla použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se WCPFC a IOTC, která by se měla použít od okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost. Ustanovení vložená v důsledku přistoupení Chorvatska k Evropské unii by se měla použít ode dne přistoupení. Tímto zpětným účinkem nebude dotčena zásada právní jistoty, neboť příslušná rybolovná práva nebyla dosud vyčerpána. Jelikož mají změny režimů intenzity rybolovu přímý vliv na hospodářské činnosti dotčených loďstev, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost ihned po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušují písmena b) a j).
Článek 2
Změny nařízení (EU) č. 1262/2012
Příloha nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 3
Změny nařízení (EU) č. 39/2013
1. Příloha I nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
2. Příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
Článek 4
Změny nařízení (EU) č. 40/2013
Nařízení (EU) č. 40/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 6a
Flexibilita při stanovování rybolovných práv některých populací
1. Tento článek se vztahuje na tyto populace:
a)
treska jednoskvrnná v oblasti IV, ve vodách EU oblasti IIa;
b)
treska modravá ve vodách EU a mezinárodních vodách oblastí I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII a XIV;
c)
makrela obecná v oblastech IIIa a IV; ve vodách EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId;
d)
makrela obecná v oblastech VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; ve vodách EU a mezinárodních vodách oblasti Vb; v mezinárodních vodách oblastí IIa, XII a XIV;
e)
makrela obecná v oblastech VIIIc, IX a X; ve vodách EU oblasti CECAF 34.1.1;
f)
makrela obecná ve vodách Norska oblastí IIa a IVa;
g)
sleď obecný ve vodách EU, Norska a mezinárodních vodách oblastí I a II.
2. U kterékoli z populací uvedených v odstavci 1 může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty stanovené v příloze I až o 10 %. Dotčený členský stát své rozhodnutí písemně oznámí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu pro rok 2013.
3. Veškerá množství využitá v roce 2013 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 odečítají, a to na základě počtu tun.
4. Veškerá množství nevyužitá v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 přičítají.
5. Jakákoli množství, která byla předmětem výměn s jinými členskými státy podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, jakož i jakákoli množství, která byla odečtena v souladu s články 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009, budou zohledněna pro účely určení využitých a nevyužitých množství podle odstavců 3 a 4 tohoto článku.
6. Pokud členský stát využil možnosti podle odstavce 2 ve vztahu k určité populaci, nepoužijí se u daného členského státu na danou populaci články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.“
2)
V čl. 10 odst. 2 se slova „v příloze I tohoto“ nahrazují slovy „v tomto“.
3)
Článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl, s výjimkou plavidel, jejichž celková délka je méně než 24 metrů a která provádějí pouze rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že je jejich úlovek určen výlučně k místní spotřebě.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Takové ryby se neprodleně vypouštějí.“
4)
Článek 29 se nahrazuje tímto:
„Článek 29
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby se počet dnů rybolovu přidělených plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nezvýšil.
2. Plavidla EU neprovádějí cílený odlov jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v části oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š.“
5)
Příloha IA se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
6)
Příloha ID se mění v souladu s přílohou V tohoto nařízení.
7)
Příloha IIA se mění v souladu s přílohou VI tohoto nařízení.
8)
Příloha IV se mění v souladu s přílohou VII tohoto nařízení.
9)
Příloha VI se mění v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1, 2, 5 a 9 se však použijí ode dne 1. ledna 2013. Ustanovení článku 1, čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 7 se použijí ode dne 1. února 2013 a ustanovení čl. 4 odst. 6 a 8 se použijí od 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. listopadu 2013.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1182/2013
(2013. gada 19. novembris),
ar ko groza Regulas (EK) Nr. 754/2009, (ES) Nr. 1262/2012, (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013 attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (1) paredzēts, ka ir jāpieņem Savienības mēroga pasākumi, kuri reglamentē pieeju ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī ieteikumus, kas saņemti no reģionālajām konsultatīvajām padomēm.
(2)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2) Padome konkrētas kuģu grupas ir izslēgusi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1342/2008 (3) III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma. Minētajā režīmā iekļauto kuģu pieļaujamā zvejas piepūle patlaban ir noteikta Padomes Regulas (ES) Nr. 39/2013 (4) IIA pielikumā un Padomes Regulas (ES) Nr. 40/2013 (5) IIA pielikumā.
(3)
Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2013. gada jūnijā publicēja savus ieteikumus par ziemeļu heku 2014. gadā. Šajos ieteikumos ICES norāda, ka krājuma biomasa 2013. gadā ir rekordaugstā līmenī, un turklāt zvejas izraisīta zivju mirstība pēdējos gados ir būtiski samazinājusies. ICES norādīja, ka 2014. gadā KPN var paaugstināt par 49 %, proti, līdz 81 846 tonnām. Ņemot vērā šo ieteikumu, Īrija un Spānija lūdza attiecībā uz šo krājumu spēkā esošo šā gada KPN paaugstināt no 55 105 tonnām uz 69 440 tonnām, lai nodrošinātu tādu izkrāvumu līmeni, ko ICES uzskata par atbilstīgu pašreizējai zvejas izraisītas zivju mirstības pakāpei, kura, savukārt, atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam. Minētais lūgums tiek uzskatīts par pieņemamu, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu apņemšanos ar stingru zvejniecības kontroli nodrošināt, lai zvejas piepūles un tādējādi arī zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi saglabātos nemainīgi.
(4)
Spānijas karoga kuģu grupa, kas zvejo ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, patlaban ir izslēgta no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas. Pamatojoties uz Spānijas 2013. gadā sniegto informāciju, ZZTEK nevarēja izvērtēt, vai Regulā (EK) Nr. 1342/2008 paredzētie nosacījumi ir izpildīti arī 2012. gada pārvaldības periodā. Tāpēc ir lietderīgi šo Spānijas kuģu grupu atkal iekļaut minētajā zvejas piepūles režīmā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 754/2009 un Regulas (ES) Nr. 39/2013 IIA pielikums.
(5)
Francijas karoga kuģu grupa, kas zvejo Ziemeļjūrā, patlaban ir izslēgta no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas. Pamatojoties uz Francijas 2013. gadā sniegto informāciju, ZZTEK novērtēja, ka minēto kuģu nozveja ir pārsniegusi noteikto robežu. Tāpēc ir lietderīgi šo Francijas kuģu grupu atkal iekļaut minētajā zvejas piepūles režīmā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 754/2009 un Regulas (ES) Nr. 40/2013 IIA pielikums.
(6)
Apvienotās Karalistes karoga kuģu grupa, kas ūdeņos ap Menas salu un Īrijas jūrā zvejo karaliskās vēdekļgliemenes (Aequipecten opercularis), patlaban ir izslēgta no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas. Tomēr matemātiskas kļūdas dēļ Regulas (ES) Nr. 39/2013 IIA pielikumā paredzētā maksimālā piepūle neatspoguļo šo izslēgšanu. Tādēļ būtu attiecīgi jālabo Regula (ES) Nr. 39/2013.
(7)
Padomes Regulā (ES) Nr. 1262/2012 (6) ir noteikti 2013. un 2014. gada nozvejas limiti attiecībā uz sarakstā iekļautām dziļūdens haizivīm. Komisija prasīja ICES konsultēt par to vai ir lietderīgi pārskatīt minēto sarakstu. ICES secināja, ka ir pietiekami daudz zinātniskās informācijas, kas pamato melnmutes kaķhaizivs (Galeus melastomus) izslēgšanu no minētā dziļūdens haizivju saraksta un visu Centrophorus ģints (Centrophorus spp.) haizivju sugu iekļaušanu tajā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1262/2012.
(8)
Saskaņā ar piekrastes valstu apspriežu rezultātiem par makreļu, putasu, Atlantijas okeāna Skandināvijas krājuma siļķu un Ziemeļjūras pikšu pārvaldību Savienība var Savienības kuģiem atļaut nozvejot līdz 10 % vairāk minēto zivju nekā paredzēts Savienībai pieejamajā kvotā, ar noteikumu, ka viss izmantotais daudzums, kas pārsniedz Savienībai pieejamo kvotu, tiks atskaitīts no Savienības 2014. gada kvotas. Līdzīgi Savienība 2014. gadā var izmantot 2013. gadā neizmantotos nozvejas daudzumus, nepārsniedzot 10 % no Savienībai 2013. gadā pieejamās kvotas. Ir lietderīgi dot iespēju izmantot šādu elastīgumu minēto zvejas iespēju noteikšanā, lai Savienības kuģiem nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus, ļaujot attiecīgajām dalībvalstīm izvēlēties iespēju izmantot elastīguma kvotu. Ja dalībvalsts attiecībā uz konkrētu krājumu nav izvēlējusies izmantot elastīguma kvotu, ir lietderīgi turpināt piemērot Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 40/2013 10. panta 2. punktu.
(9)
Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma rezolūciju, kura piemērojama zvejas kuģiem, kas iekļauti IOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā, un kuras mērķis ir aizsargāt okeāna baltspuru haizivis, kā pagaidu izmēģinājuma pasākumu nosakot aizliegumu paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut vai uzglabāt okeāna baltspuru haizivs liemeņa daļu vai visu liemeni. Rezolūcijā paredzēts izņēmums attiecībā uz nerūpniecisko zveju, proti, zvejas kuģiem, kas iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 40/2013.
(10)
Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma ieteikumu, ar kuru ierobežo to kuģu skaitu, kas aktīvi zvejo garspuru tunzivis no Klusā okeāna dienvidu krājuma konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma. Attiecīgi būtu jānodrošina tas, ka Savienības kuģi turpina darboties, taču neveic minētās sugas specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 40/2013.
(11)
Savienības kuģu zvejas iespējas Norvēģijas ūdeņos un Norvēģijas kuģu zvejas iespējas Savienības ūdeņos katru gadu tiek noteiktas, ņemot vērā apspriešanos par zvejas tiesībām saskaņā ar divpusējo nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (7). Kamēr minētās apspriedes par vienošanos attiecībā uz 2013. gadu nebija noslēgušās, Regulā (ES) Nr. 40/2013 tika noteiktas provizoriskas attiecīgo krājumu zvejas iespējas. 2013. gada 18. janvārī apspriešanās ar Norvēģiju tika pabeigta, un ar Padomes Regulu (ES) Nr. 297/2013 (8) tika grozīti attiecīgie Regulas (ES) Nr. 40/2013 noteikumi. Tomēr brosmes krājums Norvēģijas ūdeņos IV zonā tika kļūdaini izslēgts no Regulas (ES) Nr. 297/2013. Turklāt putasu apjoms, ko Norvēģija var nozvejot Savienības ūdeņos II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W, nebija atbilstošs protokolam, kas saskaņots pēc apspriešanās ar minēto valsti. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 40/2013 IA pielikums.
(12)
Ir atklāta kļūda kuģu skaitā un kapacitātē, kas iedalīta Savienībai attiecībā uz kuģiem, kuriem atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC konvencijas apgabalā. Tādēļ attiecīgi būtu jālabo Regulas (ES) Nr. 40/2013 VI pielikums.
(13)
Saskaņā ar 2012. gada Pievienošanās aktu un pēc Horvātijas pievienošanās ES 2013. gada 1. jūlijā attiecīgos Savienības instrumentos būtu jāiekļauj noteikumi par to, kā piešķir Savienības līmenī Horvātijai 2013. gadā piešķirtās zvejas iespējas. Dati par zilās tunzivis zveju un audzēšanas spējām Horvātijā, kurus pievieno ar šo regulu, atbilst Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) laikposmam līdz 2013. gadam Horvātijai noteiktā zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plāna noteikumiem. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 302/2009 (9) 5. pantu katrai dalībvalstij ir jānodrošina, lai tās zvejas kapacitāte atbilstu tās kvotai.
(14)
Šīs regulas noteikumi, kas attiecas uz zvejas piepūles limitiem, būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. februāra. Noteikumi par nozvejas limitiem un iedalītajām zvejas iespējām būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, izņemot jaunos noteikumus, kuri attiecas uz WCPFC un IOTC un kuri būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Noteikumi, kas iekļauti sakarā ar Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai būtu jāpiemēro no minētās pievienošanās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā apgūtas. Tā kā zvejas piepūles režīma izmaiņām ir tieša ietekme uz attiecīgo flotu saimniecisko darbību, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009
Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. panta b) un j) punktu svītro.
2. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1262/2012
Padomes Regulas (ES) Nr. 1262/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto tekstu.
3. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 39/2013
1. Regulas (ES) Nr. 39/2013 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumā izklāstīto tekstu.
2. Regulas (ES) Nr. 39/2013 IIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumā izklāstīto tekstu.
4. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 40/2013
Regulu (ES) Nr. 40/2013 groza šādi:
1)
iekļauj šādu pantu:
“6.a pants
Dažu krājumu zvejas iespēju noteikšanas elastīgums
1. Šo pantu piemēro šādiem krājumiem:
a)
pikša - IV zona, ES ūdeņi IIa zonā;
b)
putasu - ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā;
c)
makrele - IIIa un IV zona, ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā;
d)
makrele - VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona, ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā;
e)
makrele - VIIIc, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. apgabalā;
f)
makrele - Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā;
g)
siļķe - ES, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā.
2. Attiecībā uz jebkuriem 1. punktā noteiktajiem krājumiem dalībvalsts var izvēlēties I pielikumā noteikto sākotnējo kvotu palielināt par ne vairāk kā 10 %. Attiecīgā dalībvalsts par savu lēmumu rakstiski informē Komisiju. Pēc šādas informācijas saņemšanas tiek uzskatīts, ka palielinātā kvota ir konkrētajai dalībvalstij 2013. gadam piešķirtā kvota.
3. Visus nozvejas apjomus, kas 2013. gadā izmantoti saskaņā ar šādi palielināto kvotu un kas pārsniedz sākotnējo kvotu, ņemot vērā katru atsevišķu tonnu, atskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2014. gadam.
4. Nozvejas apjomu, kas nav izmantots 2013. gadā saskaņā ar sākotnējo kvotu un kas ir mazāks par 10 % no šīs kvotas, pieskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2014. gadam.
5. Jebkurus daudzumus, kas nosūtīti citām valstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, kā arī jebkurus daudzumus, kas atskaitīti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105. un 107. pantu, ņem vērā, nosakot izmantotos un neizmantotos daudzumus saskaņā ar šī panta 3. un 4. punktu.
6. Ja dalībvalsts attiecībā uz konkrētu krājumu ir izmantojusi šā panta 2. punktā minēto iespēju, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro attiecībā uz konkrēto dalībvalsti un minētajam krājumam.”;
2)
regulas 10. panta 2. punktā vārdus “šīs regulas I pielikumā” aizstāj ar vārdiem “šajā regulā”;
3)
regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:
“23. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies tikai zvejas darbībās savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar nosacījumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.
3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.”;
4)
regulas 29. pantu aizstāj ar šādu:
“29. pants
Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru tunzivju Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi
1. Dalībvalstis nodrošina, ka nepalielinās to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.
2. ES kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.”;
5)
IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā iekļauto tekstu;
6)
ID pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas V pielikumā iekļauto tekstu;
7)
IIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VI pielikumā iekļauto tekstu;
8)
IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VII pielikumā iekļauto tekstu;
9)
VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VIII pielikumā iekļauto tekstu.
5. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tomēr regulas 3. panta 1. punktu, 4. panta 1., 2., 5. un 9. punktu piemēro no 2013. gada 1. janvāra. Regulas 1. pantu, 3. panta 2. punktu un 4. panta 7. punktu piemēro no 2013. gada 1. februāra un 4. panta 6. un 8. punktu piemēro no 2013. gada 1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 19. novembrī