NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 56/2013
(2013. gada 16. janvāris),
ar kuru groza I un IV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 23. panta pirmo daļu,
tā kā:
(1)
Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti noteikumi dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos uz minēto produktu eksportu.
(2)
Regulas (EK) Nr. 999/2001 7. panta 1. punktā noteikts, ka atgremotājus ir aizliegts barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem. Minētās regulas 7. panta 2. punktā ir paplašināta minētā aizlieguma darbības joma, attiecinot to arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un saskaņā ar tās IV pielikumu minētajam aizliegumam ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz šo dzīvnieku barošanu ar dzīvnieku izcelsmes produktiem.
(3)
Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā ir paplašināta minētās regulas 7. panta 1. punktā paredzētā aizlieguma darbības joma, attiecinot to uz tādu lauksaimniecības dzīvnieku, kas nav atgremotāji, izņemot plēsīgos kažokzvērus, barošanu, cita starpā, ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām (PDzO). Atkāpjoties no minētā aizlieguma, regulas IV pielikumā paredzēts, ka lauksaimniecības dzīvniekus, kas nav atgremotāji, var barot ar noteiktām PDzO, ievērojot īpašus nosacījumus.
(4)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (2), 11. pantā ir aizliegta noteiktu sugu sauszemes dzīvnieku, izņemot kažokzvērus, barošana ar PDzO, kas iegūtas no to pašu sugu dzīvnieku ķermeņiem vai ķermeņu daļām. Minētajā pantā aizliegta arī zivjaudzētavās audzētu zivju barošana ar PDzO, kas iegūtas no to pašu sugu zivjaudzētavās audzētu zivju ķermeņiem vai ķermeņu daļām.
(5)
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Otrā TSE ceļa karte - Stratēģijas dokuments attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju 2010.-2015. gadam” (3) tika pieņemts 2010. gada 16. jūlijā. Tajā uzsvērtas jomas, attiecībā uz kurām nākotnē varētu veikt izmaiņas Savienības tiesību aktos par TSE. Tāpat tajā uzsvērts, ka ikvienas pārskatīšanas pamatā vispirms jābūt zinātnes atziņām un tehniskajiem jautājumiem, kas saistīti ar jauno pasākumu uzraudzību un īstenošanu.
(6)
Cita starpā minētajā paziņojumā aplūkota Savienības tiesību aktos paredzēto barības aizliegumu pārskatīšana. Pamatojoties uz diviem zinātniskajiem atzinumiem, ko attiecīgi 2007. gada 24. janvārī (4) un 2007. gada 17. novembrī (5) sniegusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa (BIOHAZ), paziņojumā ir atzīts, ka nav atklāts, ka dabiskos apstākļos TSE būtu sastopamas lauksaimniecības dzīvniekos, kas nav atgremotāji, un ka šādu dzīvnieku starpā ir ļoti mazs GSE pārnešanas risks, ja izvairās no dzīvnieku produktu pārstrādes vienas sugas ietvaros. Tāpēc paziņojumā ir secināts, ka varētu apsvērt iespēju atcelt aizliegumu izmantot PDzO no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, šādu dzīvnieku barībā, tomēr neatceļot aizliegumu par dzīvnieku produktu pārstrādi vienas sugas ietvaros un tikai tādā gadījumā, ja ir pieejamas validētas analīzes metodes, lai noteiktu PDzO izcelsmes sugu, un tiek īstenota dažādu sugu PDzO pareiza nodalīšana.
(7)
Padome 2010. gada 29. novembrī pieņēma secinājumus par minēto paziņojumu (6). Minētajos secinājumos atzīts, ka aizliegumam lauksaimniecības dzīvnieku barībā izmantot PDzO ir fundamentāla nozīme, lai novērstu GSE izplatību pa barības ķēdi, tādējādi šis aizliegums ir izšķirošais faktors šo saslimšanas gadījumu samazinājumam liellopu ganāmpulkos. Tāpat minētajos secinājumos pausts uzskats, ka no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, iegūtas PDzO citu šādu dzīvnieku sugu barībā varētu sākt atkal izmantot ar priekšnosacījumu, ka ir pieejami efektīvi un validēti testi, lai atšķirtu no dažādām sugām iegūtas PDzO, un ir rūpīgi izanalizēts, vai noteikumu atvieglojumi rada risku dzīvnieku un sabiedrības veselībai.
(8)
EFSA ekspertu grupa BIOHAZ2010. gada 9. decembrī pieņēma zinātnisko atzinumu par pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu (PDzO) radīta GSE riska kvantitatīvā novērtējuma (RKN) pārskatīšanu (7). Tajā secināts, ka, pamatojoties uz Savienības 2009. gada GSE uzraudzības datiem un pieņemot, ka piesārņojums ar PDzO, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ir 0,1 % (PDzO noteikšanas robeža barībā), un ņemot vērā EFSA RKN modeli pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, lēstā kopējā vidējā GSE infekciozitātes deva, kas varētu būt liellopu barībā, gadā Savienībā būtu ekvivalenta 0,2 liellopu orālās infekcijas dozām (50 %). Atzinumā minēts, ka tas nozīmē, ka ar maksimāli ar 95 % pārliecības līmeni var sagaidīt, ka gadā Savienības liellopu populācijā ar GSE papildus varētu tikt inficēts mazāk nekā viens dzīvnieks.
(9)
Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūcijā par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (8) Komisija tiek aicināta iesniegt likumdošanas priekšlikumu Parlamentam un Padomei, lai atļautu izmantot PDzO no lopkautuvju subproduktiem tādu dzīvnieku barošanai, kas nav atgremotāji (cūkas un mājputni), ar nosacījumu, ka šīs barības sastāvdaļas ir iegūtas no gaļas, kuru ir atļauts lietot uzturā, un ka pilnībā tiek ievērots un kontrolēts aizliegums izmantot pārstrādātus produktus vienas sugas ietvaros, kā arī netiek pieļauts piespiedu kanibālisms.
(10)
Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā par ES tiesību aktiem par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un ar tām saistīto pārtikas un dzīvnieku barības kontroli - īstenošana un perspektīva (9), īpaši ņemot vērā esošo olbaltumvielu deficītu Savienībā, tiek atbalstīts Komisijas priekšlikums attiecībā uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, atcelt aizliegumu PDzO saturošai dzīvnieku barībai, ja aizlieguma atcelšana attiecas tikai uz dzīvniekiem, kuri nav zālēdāji, un ievērojot konkrētus nosacījumus.
(11)
Rezolūcijā izteikts aicinājums pielāgot pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas un sterilizācijas metodes augstākajiem drošības standartiem un noteikumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1069/2009, un izmantot visjaunāko un visdrošāko pieejamo tehnoloģiju. Tajā tiek aicināts saglabāt esošos pārstrādāšanas aizliegumus vienas sugas ietvaros, pilnībā nošķirt no dažādām sugām iegūto PDzO ražošanas apriti un šīs ražošanas aprites nošķiršanas kontroli uzticēt kompetentajām dalībvalstu iestādēm un revīzijas veikšanu - Komisijai. Turklāt tajā noteikts, ka pirms dzīvnieku barības aizlieguma atcelšanas tiek ieviesta uzticama, sugai pielāgota metode olbaltumvielu sugas izcelsmes noteikšanai PDzO saturošā dzīvnieku barībā, lai varētu izslēgt pārstrādāšanu vienas sugas ietvaros un PDzO klātbūtni, un ka ir jāaizliedz pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošana no 1. un 2. kategorijas izejvielām, un ka PDzO ražošanai drīkst izmantot tikai 3. kategorijas izejvielas, kas ir piemērotas cilvēku patēriņam. Minētajā rezolūcijā ir noraidīta tādu PDzO izmantošana atgremotāju barībā, kuras iegūtas no atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji.
(12)
Eiropas Savienības references laboratorija attiecībā uz dzīvnieku olbaltumvielām barības sastāvdaļās (EURL-AP) 2012. gada 9. martā validēja jaunu uz DNS balstītu diagnostikas metodi, ar ko barībā var noteikt atgremotāju audus arī tad, ja tie ir ļoti zemā koncentrācijā (10). Minēto metodi var izmantot, veicot PDzO un PDzO saturošu barības maisījumu regulāro kontroli, lai apstiprinātu, ka tie nesatur atgremotāju izcelsmes olbaltumvielas.
(13)
Patlaban nav validētu diagnostikas metožu, ar kurām var noteikt cūku un mājputnu audu klātbūtni barībā. Tāpēc, ja atkal tiktu atļauta cūku izcelsmes PDzO lietošana mājputnu barībā un mājputnu izcelsmes PDzO lietošana cūku barībā, nebūtu iespējams kontrolēt, vai pareizi tiek īstenots aizliegums veikt pārstrādi vienas sugas ietvaros.
(14)
Attiecībā uz akvakultūras produkciju nepastāv bažas par to, ka tā varētu neatbilst aizliegumam veikt pārstrādi vienas sugas ietvaros, jo ir pierādījies, ka spēkā esošās nodalīšanas prasības attiecībā uz zivju miltu izmantošanu akvakultūras dzīvnieku barībā ir iedarbīgas.
(15)
Tāpēc akvakultūras dzīvnieku barošanā atkal būtu jāatļauj izmantot tādu dzīvnieku izcelsmes PDzO, kas nav atgremotāji, un šādas PDzO saturošas barības sastāvdaļas, izņemot zivju miltus un zivju miltus saturošus barības maisījumus, kurus jau atļauts izmantot tādu dzīvnieku barošanā, kas nav atgremotāji. Šādu produktu vākšanas, transportēšanas un apstrādes laikā būtu jāievēro stingras prasības, lai novērstu jebkādu risku attiecībā uz krustenisko kontamināciju ar atgremotāju olbaltumvielām. Turklāt regulāri būtu jāņem PDzO paraugi un paraugi no šīs PDzO saturošiem barības maisījumiem un būtu jāveic regulāras to analīzes, lai apstiprinātu, ka nav notikusi krusteniska kontaminācija ar atgremotāju olbaltumvielām.
(16)
Tāpēc Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā paredzētais aizliegums barot akvakultūras dzīvniekus ar tādu dzīvnieku izcelsmes PDzO, kas nav atgremotāji, būtu jāsvītro. Savienības tiesību aktu skaidrības labad ir lietderīgi minēto IV pielikumu pilnībā aizstāt ar šīs regulas IV pielikumu.
(17)
Regulas (EK) Nr. 999/2001 I pielikuma 1. punktā ir sniegtas atsauces uz barības sastāvdaļu un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu, kas nav paredzēti lietošanai uzturā, definīcijām, kuras noteiktas tādos Savienības tiesību aktos, kas šobrīd ir atcelti. Savienības tiesību aktu skaidrības labad minētās atsauces būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz tādām attiecīgajām definīcijām, kuras sniegtas spēkā esošos tiesību aktos. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 999/2001 I pielikums būtu jāgroza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
(18)
Dalībvalstīm un barības nozarē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem ir vajadzīgs pietiekams laiks, lai pielāgotu kontroles procedūras ar šo regulu ieviestajām jaunajām prasībām, tāpēc šī regula nebūtu jāpiemēro uzreiz pēc tās stāšanās spēkā.
(19)
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 999/2001.
(20)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. jūnija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 16. janvārī