NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1300/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 177 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 174 prvního pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen "Smlouva o fungování EU") má Unie rozvíjet a prosazovat svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Fond soudržnosti, který se zřizuje tímto nařízením, by proto měl poskytovat finanční příspěvky na projekty ve sféře životního prostředí a transevropských sítí v oblasti dopravní infrastruktury.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu. Uvedené nařízení vytváří nový rámec pro evropské strukturální a investiční fondy, včetně Fondu soudržnosti. Je proto nezbytné upřesnit úkoly Fondu soudržnosti ve vztahu k uvedenému rámci a ve vztahu k účelu, který Fondu soudržnosti určuje Smlouva o fungování EU.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím Fondu soudržnosti s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(4)
Unie by měla mít možnost prostřednictvím Fondu soudržnosti přispívat na opatření k sledování svých cílů v oblasti životního prostředí podle článků 11 a 191 Smlouvy o fungování EU, a to na energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie, a na opatření v odvětví dopravy, mimo transevropské sítě, v železniční, říční a námořní dopravě, v systémech intermodální dopravy a jejich vzájemné interoperability, v řízení silniční, námořní a letecké dopravy, v ekologické městské dopravě a ve veřejné hromadné dopravě.
(5)
Je třeba připomenout, že navzdory tomu, že z opatření přijatých na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU vyplývají náklady, které veřejné orgány některého členského státu považují za nepřiměřené, a navzdory tomu, že je poskytována finanční podpora z Fondu soudržnosti podle čl. 192 odst. 5 Smlouvy o fungování EU, uplatňuje se zásada „znečišťovatel platí“.
(6)
Projekty v oblasti transevropských dopravních sítí (dále jen „TEN-T“) podporované Fondem soudržnosti mají respektovat hlavní směry stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (4).Za účelem soustředění úsilí tímto směrem by měla být dána přednost projektům společného zájmu vymezeným uvedeným nařízením.
(7)
Investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (5) by neměly být způsobilé k získání podpory z Fondu soudržnosti, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování uvedené směrnice. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití Fondu soudržnosti na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti u kombinované výroby tepla a elektřiny a u sítí dálkového vytápění, inteligentních systémů pro rozvod, skladování a přepravu energie, opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, a i kdyby jedním z nepřímých účinků takových aktivit bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo byly uvedeny v národním plánu podle směrnice 2003/87/ES.
(8)
Investice do bydlení jiné než takové, které se vztahují k podpoře energetické účinnosti nebo využívání obnovitelných zdrojů energie, nemohou být způsobilé k získání podpory z Fondu soudržnosti, jelikož nespadají do působnosti podpory Fondu soudržnosti definované ve Smlouvě o fungování EU.
(9)
Aby se urychlil rozvoj dopravní infrastruktury v Unii, měl by Fond soudržnosti podporovat projekty dopravní infrastruktury s evropskou přidanou hodnotou, které jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (6), celkovou částkou 10 000 000 000 EUR. Poskytování podpory z Fondu soudržnosti na tyto projekty by mělo být v souladu s pravidly stanovenými v čl. 92 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013. V souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 by podpora měla být dostupná pouze členským státům, jež jsou způsobilé čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, přičemž se použije míra spolufinancování platná pro uvedený fond.
(10)
Je důležité zajistit, aby při podpoře investic do řízení rizik byla zohledněna konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Je třeba zajistit doplňkovost a součinnost zásahů podporovaných Fondem soudržnosti, EFRR, cílem Evropské územní spolupráce a nástrojem pro propojení Evropy, aby se předešlo zdvojování úsilí a zajistilo se optimální propojení různých typů infrastruktury na místní, regionální a celostátní úrovni a v rámci Unie.
(12)
V zájmu řešení specifických potřeb Fondu soudržnosti a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se Fondu soudržnosti jako "investiční priority". Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má Fond soudržnosti přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci operačních programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti. V zájmu zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže pomocí společné realizace by měly být v rámci odpovídajících tematických cílů sladěny investiční priority EFRR a Fondu soudržnosti.
(13)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění operačních programů. Uvedené ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny specifickými ukazateli výsledků pro jednotlivé programy a případně specifickými ukazateli výstupů pro jednotlivé programy.
(14)
Za účelem pozměnění tohoto nařízení ve vztahu k jiným než podstatným prvkům by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů stanoveného v příloze I tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(15)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie v zájmu podporování udržitelného rozvoje, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(16)
Jelikož toto nařízení nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (7), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1084/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1084/2006 by měly zůstat v platnosti.
(17)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zřízení Fondu soudržnosti a předmět
1. Zřizuje se Fond soudržnosti za účelem posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie v zájmu podpory udržitelného rozvoje.
2. Toto nařízení stanoví úlohu Fondu soudržnosti a rozsah jeho podpory s ohledem na cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ uvedený v článku 89 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 2
Rozsah podpory z Fondu soudržnosti
1. Fond soudržnosti zároveň se zajištěním odpovídající rovnováhy a s přihlédnutím ke specifickým potřebám každého členského státu z hlediska investic a infrastruktury podporuje:
a)
investice do životního prostředí včetně oblastí souvisejících s udržitelným rozvojem a energetikou, které představují přínos pro životní prostředí;
b)
TEN-T v souladu s hlavními směry přijatými nařízením (EU) č. 1315/2013;
c)
technickou pomoc.
2. Fond soudržnosti nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
investice do bytové výstavby, pokud se nevztahují k podpoře energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
d)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
e)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
f)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 3
Podpora z Fondu soudržnosti pro projekty dopravní infrastruktury v rámci nástroje pro propojení Evropy
Fond soudržnosti podporuje projekty v oblasti dopravní infrastruktury, které mají evropskou přidanou hodnotu, stanovené nařízením (EU) č. 1316/2013 částkou 10 000 000 000 EUR v souladu s čl. 92 odst.6 nařízení (EU) č. 1303./2013.
Článek4
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje Fond soudržnosti následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
a)
podporování přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích:
i)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
ii)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
iii)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
iv)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
v)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
vi)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
b)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik:
i)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
ii)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů pro zvládání katastrof;
c)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
i)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
ii)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
iii)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, mimo jiné prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
iv)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
d)
podporování udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
i)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do TEN-T;
ii)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrnějších k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
iii)
rozvojem a obnovou komplexních, vysoce kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zlepšování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy prostřednictvím opatření na posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním Fondu soudržnosti.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 7, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého v provádění operačního programu.
Článek 6
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1084/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1084/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 7
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 4 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 8
Zrušení
Aniž je dotčen článek 6 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1084/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 9
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1300/2013
(2013. gada 17. decembris)
par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. panta pirmajā daļā paredzēts, ka Savienībai ir jāizstrādā un jāveic darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Tāpēc no Kohēzijas fonda, kuru izveido ar šo regulu, būtu jāsniedz finansiāls atbalsts projektiem vides jomā un Eiropas komunikāciju tīkliem transporta infrastruktūras jomā.
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (3) paredzēti noteikumi, kas ir kopīgi Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam, Kohēzijas fondam, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam. Minētā regula izveido jaunu sistēmu Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, tostarp Kohēzijas fondam. Tādēļ ir nepieciešams konkretizēt Kohēzijas fonda uzdevumus saistībā ar minēto sistēmu un saistībā ar mērķi, kas Kohēzijas fondam noteikts LESD.
(3)
Būtu jāparedz konkrēti noteikumi attiecībā uz to pasākumu veidiem, kurus var atbalstīt no Kohēzijas fonda, lai palīdzētu īstenot investīciju prioritātes saskaņā ar tematiskajiem mērķiem, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1303/2013.
(4)
Ar Kohēzijas fonda starpniecību Savienībai būtu jāspēj palīdzēt īstenot darbības, kas vērstas uz tās mērķu sasniegšanu vides jomā saskaņā ar LESD 11. un 191. pantu, proti, energoefektivitāte un atjaunojamie energoresursi un darbības transporta nozarē ārpus Eiropas komunikāciju tīkliem, attiecībā uz dzelzceļu, upju un jūras transportu, intermodālā transporta sistēmām un to savstarpējo savietojamību, sauszemes, jūras un gaisa satiksmes pārvaldību, tīru pilsētas transportu un sabiedrisko transportu.
(5)
Jāatgādina, ka gadījumos, kad pasākumi, kas balstās uz LESD 192. panta 1. punktu, ir saistīti ar izmaksām, kuras uzskatāmas par nesamērīgām dalībvalstu valsts iestādēm, un kad finansiālais atbalsts no Kohēzijas fonda tiek sniegts saskaņā ar LESD 192. panta 5. punktu, tomēr ir jāpiemēro princips "maksā piesārņotājs".
(6)
No Kohēzijas fonda atbalstītajiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) projektiem ir jāatbilst pamatnostādnēm, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4). Lai koncentrētu centienus šajā jomā, par prioritāriem būtu jāuzskata minētajā regulā noteiktie vispārējas intereses projekti.
(7)
Nebūtu jāparedz iespēja saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda investīcijām, kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas rodas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (5) I pielikumā uzskaitīto darbību rezultātā, jo šīs investīcijas jau tiek finansiāli atbalstītas, piemērojot minēto direktīvu. Minētajai izslēgšanai nebūtu jāierobežo iespēja izmantot Kohēzijas fondu, lai atbalstītu darbības, kas nav iekļautas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, pat ja minētās īsteno tie paši ekonomikas dalībnieki, tostarp tādas darbības kā energoefektivitātes investīcijas siltuma un elektroenerģijas koģenerācijā un rajona apkures tīklos, viedā enerģijas sadalē, glabāšanas un pārvades sistēmās un gaisa piesārņojuma samazināšanas pasākumos, pat ja šādas darbības netieši samazina siltumnīcefekta gāzu emisiju vai ja tās ir uzskaitītas Direktīvas 2003/87/EK minētajā valsts plānā.
(8)
Atbalstu no Kohēzijas fonda nav iespējams piešķirt investīcijām mājokļos, izņemot investīcijām, kas saistītas ar energoefektivitātes vai atjaunojamo energoresursu veicināšanu, jo tās neietilpst LESD noteiktajos no Kohēzijas fonda atbalstāmajos pasākumos.
(9)
Lai paātrinātu transporta infrastruktūras attīstību visā Savienībā, no Kohēzijas fonda būtu jāatbalsta transporta infrastruktūras projekti ar Eiropas pievienoto vērtību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1316/2013 (6), kopā EUR 10 000 000 000 apmērā. Atbalsta piešķiršanai minētajiem projektiem no Kohēzijas fonda būtu jāatbilst noteikumiem, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92. panta 6. punktu. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013 atbalstam vajadzētu būt pieejamam vienīgi dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, ievērojot minētajam fondam piemērojamās līdzfinansējuma likmes.
(10)
Ir svarīgi nodrošināt, lai, veicinot riska pārvaldības investīcijas, tiktu ņemti vērā konkrētie riski reģionālā, pārrobežu un transnacionālā līmenī.
(11)
Lai novērstu centienu pārklāšanos un garantētu optimālu saikni starp dažādiem infrastruktūras veidiem vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kā arī visā Savienībā, būtu jānodrošina no Kohēzijas fonda, ERAF, mērķa "Eiropas teritoriālā sadarbība" un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta līdzekļiem atbalstīto intervences pasākumu papildināmība un sinerģija.
(12)
Lai nodrošinātu Kohēzijas fonda specifiskās vajadzības un saskaņā ar Savienības stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, katram Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteiktajam tematiskajam mērķim ar Kohēzijas fondu saistītās darbības ir jānosaka kā "investīciju prioritātes". Minētajās investīciju prioritātēs būtu sīki jāizklāsta mērķi, kas nav savstarpēji izslēdzoši un kuru īstenošanu atbalsta no Kohēzijas fonda. Šādām investīciju prioritātēm vajadzētu veidot pamatu konkrētu mērķu definēšanai saistībā ar darbības programmām, ņemot vērā attiecīgās programmas teritorijas vajadzības un iezīmes. Lai palielinātu elastību un samazinātu administratīvo slogu, veicot kopīgu īstenošanu, būtu jāsaskaņo ERAF un Kohēzijas fonda investīciju prioritātes, kas saistītas ar atbilstošajiem tematiskajiem mērķiem.
(13)
Šīs regulas pielikumā būtu jānosaka vienots iznākuma rādītāju kopums, lai novērtētu darbības programmu īstenošanas vispārējo progresu Savienības līmenī. Minētajiem rādītājiem būtu jāatbilst investīciju prioritātei un darbības veidam, ko atbalsta saskaņā ar šo regulu un attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. 1303/2013 noteikumiem. Kopējie iznākuma rādītāji būtu jāpapildina ar programmai raksturīgiem rezultātu rādītājiem un attiecīgā gadījumā ar programmai raksturīgiem iznākuma rādītājiem.
(14)
Lai šo regulu grozītu attiecībā uz dažiem nebūtiskiem elementiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs regulas I pielikumā ietvertā kopējo iznākuma rādītāju saraksta grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu janodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(15)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet dažādo reģionu attīstības līmeņa atšķirību, mazāk labvēlīgo reģionu atpalicības, kā arī dalībvalstu un reģionu finanšu līdzekļu ierobežojuma dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(16)
Ņemot vērā to, ka šī regula aizstāj Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (7), minētā regula būtu jāatceļ. Tomēr šai regulai nebūtu jāietekmē tās palīdzības nepārtrauktība vai grozīšana, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1084/2006 vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajam atbalstam piemēro 2013. gada 31. decembrī. Tādēļ minētā regula vai šādi citi piemērojamie tiesību akti minētajai palīdzībai vai attiecīgajām darbībām būtu jāturpina piemērot pēc 2013. gada 31. decembra līdz to noslēgumam. Pieteikumiem palīdzības saņemšanai, kas iesniegti vai apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1084/2006, būtu jāpaliek spēkā.
(17)
Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Kohēzijas fonda izveide un priekšmets
1. Ar šo izveido Kohēzijas fondu nolūkā stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību.
2. Ar šo regulu nosaka Kohēzijas fonda uzdevumus un tā atbalsta darbības jomu attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1303/2013 89. pantā minēto mērķi "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai".
2. pants
Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma
1. Nodrošinot pienācīgu līdzsvaru un ievērojot katras dalībvalsts konkrētās vajadzības attiecībā uz investīcijām un infrastruktūru, no Kohēzijas fonda atbalsta:
a)
investīcijas vides jomā, tostarp ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku saistītās jomās, kas veicina vides aizsardzību;
b)
TEN-T - atbilstīgi pamatnostādnēm, kas pieņemtas ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013;
c)
tehnisko palīdzību.
2. No Kohēzijas fonda neatbalsta:
a)
atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu vai celtniecību;
b)
investīcijas, lai panāktu tās siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, kuru rada Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās darbības;
c)
investīcijas mājokļos, ja vien tās nav saistītas ar energoefektivitātes vai atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu;
d)
tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, pārstrādi un tirgvedību;
e)
Savienības valsts atbalsta noteikumos definētos grūtībās nonākušos uzņēmumus;
f)
investīcijas lidostu infrastruktūrā, ja vien tās nav saistītas ar vides aizsardzību vai papildinātas ar investīcijām, kas nepieciešamas, lai mazinātu to nelabvēlīgo ietekmi uz vidi.
3. pants
Kohēzijas fonda atbalsts transporta infrastruktūras projektiem saistībā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 92. panta 6. punktu no Kohēzijas fonda EUR 10 000 000 000 apmērā atbalsta Regulā (ES) Nr. 1303/2013 minētos transporta infrastruktūras projektus, kam ir Eiropas pievienotā vērtība.
4. pants
Investīciju prioritātes
No Kohēzijas fonda saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmajā daļā izklāstītajiem tematiskajiem mērķiem atbalsta šādas investīciju prioritātes, saskaņā ar minētās regulas 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētajām un partnerības nolīgumā noteiktajām attīstības vajadzībām un izaugsmes iespējām:
a)
pārejas uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku atbalstīšana visās nozarēs:
i)
veicinot no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas ražošanu un sadali;
ii)
veicinot energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu izmantošanu uzņēmumos;
iii)
atbalstot energoefektivitāti, saprātīgu energovadību un atjaunojamo energoresursu izmantošanu sabiedriskajā infrastruktūrā, tostarp sabiedriskajās ēkās, un mājokļa sektorā;
iv)
attīstot un ieviešot viedas zemsprieguma un vidēja sprieguma sadales sistēmas;
v)
veicinot zemu oglekļa emisiju stratēģijas visu veidu teritorijām, jo īpaši pilsētām, tostarp ilgtspējīgu intermodālo mobilitāti pilsētās un ar ietekmes mazināšanu saistītus pielāgošanās pasākumus;
vi)
veicinot siltuma un elektroenerģijas augstas efektivitātes koģenerācijas izmantošanu, balstoties uz lietderīgā siltuma pieprasījumu;
b)
pielāgošanās klimata pārmaiņām un riska novēršanas un pārvaldības veicināšana:
i)
atbalstot investīcijas, kas paredzētas, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, tostarp uz ekosistēmām balstītas pieejas;
ii)
veicinot investīcijas, kas paredzētas specifisku risku novēršanai, nodrošinot katastrofu pārvarēšanas spēju un izstrādājot katastrofu pārvarēšanas sistēmas;
c)
vides saglabāšana un aizsardzība un resursu efektīvas izmantošanas veicināšana:
i)
investējot atkritumu apsaimniekošanas nozarē, lai ievērotu Savienības acquis noteiktās prasības vides jomā un nodrošinātu dalībvalstu identificētās vajadzības pēc investīcijām, kas pārsniedz minētās prasības;
ii)
investējot ūdensapgādes nozarē, lai ievērotu Savienības acquis noteiktās prasības vides jomā un nodrošinātu dalībvalstu identificētās vajadzības pēc investīcijām, kas pārsniedz minētās prasības;
iii)
aizsargājot un atjaunojot bioloģisko daudzveidību un augsni un veicinot ekosistēmu pakalpojumus, tostarp ar tīkla "Natura 2000" palīdzību, un zaļo infrastruktūru;
iv)
veicot darbības, lai uzlabotu pilsētvidi, atdzīvinātu pilsētas, atjaunotu un attīrītu pamestas rūpnieciskās teritorijas (tostarp pārveidei paredzētās zonas), samazinātu gaisa piesārņojumu un veicinātu trokšņa mazināšanas pasākumus;
d)
ilgtspējīga transporta veicināšana un sastrēgumu novēršana galvenajās tīkla infrastruktūrās:
i)
atbalstot multimodālu Eiropas vienoto transporta telpu, investējot TEN-T;
ii)
attīstot un uzlabojot videi nekaitīgas (tostarp ar zemu trokšņa līmeni) un zemu oglekļa emisiju transporta sistēmas, tostarp iekšzemes ūdensceļus un jūras transportu, ostas, multimodālos savienojumus un lidostu infrastruktūru, lai veicinātu ilgtspējīgu reģionālo un vietējo mobilitāti;
iii)
attīstot un atjaunojot visaptverošu, kvalitatīvu un savstarpēji savietojamu dzelzceļa sistēmu un veicinot trokšņa mazināšanas pasākumus;
e)
valsts iestāžu un iesaistīto personu institucionālās spējas un valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošana, veicot darbības, lai palielinātu Kohēzijas fonda līdzekļu izmantošanā iesaistīto valsts pārvaldes iestāžu institucionālo spēju un attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu efektivitāti.
5. pants
Rādītāji
1. Šīs regulas I pielikumā uzskaitītos kopējos iznākuma rādītājus, programmai raksturīgos rezultātu rādītājus un attiecīgā gadījumā programmai raksturīgos iznākuma rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1303/2013 27. panta 4. punktu un 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iv) punktu un c) apakšpunkta ii) un iv) punktu.
2. Kopējo un programmai raksturīgo iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. Minēto rādītāju kumulatīvās skaitliski izteiktās mērķvērtības nosaka 2023. gadam.
3. Ar investīciju prioritātēm saistīto programmai raksturīgo rezultātu rādītāju atskaites vērtību noteikšanai izmanto jaunākos pieejamos datus, un galamērķus nosaka 2023. gadam. Galamērķus var izteikt kvantitatīvā vai kvalitatīvā izteiksmē.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 7. pantu, lai grozītu I pielikumā noteikto kopējo iznākuma rādītāju sarakstu nolūkā veikt pamatotus pielāgojumus, lai efektīvi izvērtētu darbības programmu īstenošanā panākto progresu.
6. pants
Pārejas noteikumi
1. Šī regula neskar tās palīdzības turpināšanu vai grozīšanu, tostarp pilnīgu vai daļēju atcelšanu, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1084/2006 vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajai palīdzībai piemēro 2013. gada 31. decembrī. Tādēļ minēto regulu vai šādus citus piemērojamus tiesību aktus minētajai palīdzībai vai attiecīgajām darbībām turpina piemērot pēc 2013. gada 31. decembra līdz to noslēgumam. Šā punkta nolūkos palīdzība aptver darbības programmas un lielos projektus.
2. Pieteikumi palīdzības saņemšanai, kas iesniegti vai apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1084/2006, paliek spēkā.
7. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 5. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir no 2013. gada 21. decembra līdz 2020. gada 31. decembrim.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu pieņemts deleģēts akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
8. pants
Atcelšana
Neskarot šīs regulas 6. pantu, Regulu (EK) Nr. 1084/2006 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.
9. pants
Pārskatīšana
Eiropas Parlaments un Padome šo regulu pārskata līdz 2020. gada 31. decembrim saskaņā ar LESD 177. pantu.
10. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 17. decembrī