NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1290/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 173, 183 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
„Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020)“ (dále jen „program Horizont 2020“) byl přijat nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4). Uvedené nařízení je nutné doplnit o pravidla pro účast v nepřímých akcích prováděných v rámci programu Horizont 2020 a pro využívání a šíření výsledků těchto akcí.
(2)
Program Horizont 2020 by měl být prováděn s cílem přímo přispět k získání vedoucího postavení v průmyslu a k vytváření růstu a zaměstnanosti i blahobytu občanů v Evropě a měl by odrážet strategickou vizi obsaženou ve sdělení Komise ze dne 6. října 2010 nazvaném „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací“, ve kterém se Komise zavazuje radikálně zjednodušit přístup pro účastníky.
(3)
Program Horizont 2020 by měl podporovat realizaci a fungování Evropského výzkumného prostoru, ve kterém probíhá volný pohyb výzkumných pracovníků, vědeckých poznatků a technologií, a to posílením spolupráce jak mezi Unií a členskými státy, tak mezi členskými státy, zvláště prostřednictvím uplatňování soudržného souboru pravidel.
(4)
Pravidla pro účast a využívání a šíření výsledků programu Horizont 2020 (dále jen „pravidla“) by měla náležitě odrážet doporučení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (5), a doporučení Rady týkající se zjednodušení administrativních a finančních požadavků rámcových programů pro výzkum. Tato pravidla by měla navazovat na opatření ke zjednodušení, která již byla zavedena na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (6), měla by převzít doporučení uvedená v závěrečné zprávě skupiny odborníků nazvané „Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu“ ze dne 12. listopadu 2010 a měla by jít ještě dále, pokud jde o snížení administrativní zátěže pro účastníky a omezení složitosti finančních ustanovení za účelem usnadnění účasti a snížení množství finančních chyb. Pravidla by měla rovněž náležitě zohledňovat obavy a doporučení výzkumné obce vyplývající z diskuze, kterou podnítilo sdělení Komise ze dne 29. dubna 2010 nazvané „Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum“ a následná zelená kniha ze dne 9. února 2011 nazvaná „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU.“
(5)
Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 by mělo zahrnovat hodnocení nového modelu financování včetně jeho dopadu na úrovně financování, účast v programu Horizont 2020 a na jeho přitažlivost.
(6)
Komise nebo příslušný financující subjekt by měly zajistit, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů k dispozici pokyny a informace.
(7)
Za účelem zajištění soudržnosti s dalšími unijními programy financování by se měl program Horizont 2020 provádět v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7), a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8) s patřičným ohledem na zvláštní povahu činností v oblasti výzkumu a inovací.
(8)
Integrovaný přístup by měl být zajištěn propojením činností sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) přijatého rozhodnutím č. 1982/2006, rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (9) a Evropského inovačního a technologického institutu (dále jen „EIT“), zřízeného nařízením Evropského parlament a Rady (ES) č. 294/2008 (10), aby se usnadnila účast, vytvořil soudržnější soubor nástrojů, zvýšil vědecký a hospodářský dopad a současně zamezilo zdvojování a roztříštěnosti. Uplatňováním společných pravidel by měl být zajištěn soudržný rámec, který by měl usnadnit účast v programech získávajících finanční příspěvek Unie z rozpočtu programu Horizont 2020, včetně účasti v programech řízených Evropským inovačním a technologickým institutem, společných podnicích či jakýchkoli jiných strukturách podle článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) nebo účasti v programech prováděných členskými státy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU.
Měla by však být zajištěna flexibilita umožňující přijmout zvláštní pravidla v případech, kdy je to opodstatněno zvláštními potřebami příslušných akcí. Za účelem zohlednění zvláštních provozních potřeb stanovených v rámci příslušného základního právního aktu týkajícího se subjektů zřízených podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Akce spadající do působnosti tohoto nařízení by měly respektovat základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Tyto akce by měly probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně těch vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. Června 2013 (11), jakož i s etickými zásadami, které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu.
(10)
V souladu s cíli mezinárodní spolupráce stanovenými v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU by se měla podporovat účast právních subjektů usazených v třetích zemích a mezinárodních organizací. Pravidla by měla být prováděna v souladu s opatřeními přijatými podle článků 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a měla by být v souladu s mezinárodním právem. Při provádění pravidel by měly být navíc patřičně zohledněny podmínky pro účast unijních subjektů na odpovídajících programech třetích zemí.
(11)
Pravidla by měla vytvořit soudržný, komplexní a transparentní rámec, a zajistit tak co nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, zejména s ohledem na mikropodniky a malé a střední podniky (dále jen „malé a střední podniky“). Finanční pomoc Unie by mohla být poskytována různými formami.
(12)
V souladu se zásadou transparentnosti a nad rámec požadavku na zveřejňování stanoveného v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1268/2012 by Komise měla prostřednictvím zvláštních informačních kanálů zveřejňovat na internetových stránkách programu Horizont 2020 výzvy k předkládání návrhů a měla by zajistit jejich všeobecné rozšíření prostřednictvím národních kontaktních míst a, je-li to možné, v přístupných formátech poskytnutých na požádání.
(13)
Kritéria pro výběr a udělení stanovená v tomto nařízení by měla být uplatňována transparentním způsobem a na základě objektivních a měřitelných ukazatelů, s přihlédnutím k celkovému cíli programu Horizont 2020 zaměřeného na dosažení dobře fungujícího Evropského výzkumného prostoru.
(14)
Obecně by doba mezi posledním dnem pro podání úplných návrhů a podpisem grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu žadatelům měla být kratší než doba stanovená v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. V řádně odůvodněných případech a pro akce Evropské rady pro výzkum by mělo být povolena delší doba.
(15)
Komise by měla pokračovat ve svém úsilí o zjednodušení postupů v rámci postupného zlepšování informačních systémů, například prostřednictvím dalšího rozšíření portálu pro účastníky jako jediného kontaktního místa od okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů přes jejich předložení, až po provedení akce s cílem vytvořit jediné kontaktní místo pro celý postup. Systém také může poskytnout žadatelům zpětnou vazbu o stavu zpracování jejich žádostí v daném okamžiku.
(16)
Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (12), jež stanoví bezpečnostní předpisy týkající se utajovaných skutečností Evropské unie.
(17)
Je nezbytné stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla i s ohledem na zvláštní rysy akcí programu Horizont 2020. Zejména by měla být stanovena pravidla týkající se počtu účastníků a místa jejich usazení. V případě akce bez účasti subjektu usazeného v některém členském státu je třeba usilovat o dosažení cílů stanovených v článcích 173 a 179 Smlouvy o fungování EU.
(18)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (13) jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti v programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v tomto programu stanoveny.
(19)
Komise by měla zvážit harmonogramy výzev k předkládání návrhů a žádostí o informace, a zohlednit přitom podle možnosti standardní období svátků a dovolených.
(20)
Komise by měla u neúspěšných návrhů poskytnout žadatelům zpětnou vazbu.
(21)
Jasné a transparentní mechanismy pro vypracovávání výzev k předkládání návrhů týkajících se konkrétních témat by měly umožnit rovné podmínky, zvýšit přitažlivost programu Horizont 2020 a zvýšit účast v něm.
(22)
Komise by ve všech aspektech programu Horizont 2020 měla jednat v souladu se zásadami evropského kodexu řádného úředního chování, uvedeného v příloze rozhodnutí Komise 2000/633/ES, ESUO, Euratom (14).
(23)
Je vhodné stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí programu Horizont 2020. V zájmu snížení složitosti stávajících pravidel financování, by měl být přijat zjednodušený model náhrady nákladů s větším využitím paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů.
(24)
Sazby náhrad uvedené v tomto nařízení se uvádějí jako maximální sazby, aby byl dodržen požadavek neziskovosti a zásada spolufinancování a aby měli účastníci možnost žádat o nižší sazby. Sazby náhrad by však zpravidla měly být ve výši 100 % nebo 70 %.
(25)
Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se míry připravenosti špičkových technologií by měly být zohledněny v klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací.
(26)
Konkrétní problematiky v oblasti výzkumu a inovací by měly být řešeny prostřednictvím nových forem financování, jako je například udělení cen, zadávání zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, nástroj pro malé a střední podniky a akce nazvané „Rychlá cesta k inovacím“, které vyžadují zvláštní pravidla.
(27)
Za účelem zachování rovných podmínek pro všechny podniky, které jsou činné na vnitřním trhu, by mělo být financování poskytované programem Horizont 2020 koncipováno v souladu s pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů a zabránilo narušení trhu, jako je vytlačení soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků. V případě inovačních akcí je třeba zajistit, aby jejich financování nevedlo bez adekvátního důvodu k narušení hospodářské soutěže ani k narušení trhu.“
(28)
Finanční zájmy Unie by měly být během celého výdajového cyklu chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, a současně by měla být zajištěna odpovídající rovnováha mezi důvěrou a kontrolou.
(29)
V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 by pravidla měla být základem pro širší přijímání obvyklých postupů příjemců účtování nákladů.
(30)
Účastnický záruční fond zřízený na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 (15), a spravovaný Komisí se osvědčil jako důležitý ochranný mechanismus, jenž snižuje rizika spojená s dlužnými částkami, které někteří účastníci nesplatili. Měl by být proto zaveden nový účastnický záruční fond (dále jen „fond“). Aby bylo zajištěno účinnější řízení a lepší krytí rizika účastníků, měl by fond zaštítit akce v rámci programu zřízeného podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES, v rámci programu zřízeného rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom (16), v rámci programu zřízeného rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (17), jakož i akce podle programu Horizont 2020 a nařízení Rady (Euratom) č. 1314/2013 (18). Na programy řízené jinými subjekty, než jsou subjekty Unie, by se fond neměl vztahovat.
(31)
Pro posílení transparentnosti by měla být zveřejněna jména odborníků, kteří byli nápomocni Komisi nebo příslušným financujícím subjektům při uplatňování tohoto nařízení. Pokud by zveřejnění jmen ohrožovalo bezpečnost či integritu odborníka nebo by nepřiměřeně narušovalo jeho soukromí, měly by mít Komise nebo financující subjekty možnost od zveřejnění těchto jmen upustit.
(32)
Osobní údaje týkající se odborníků by se měly zpracovávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (19).
(33)
Aby se zajistilo, že účastníci dané výsledky patřičně chrání, využívají a šíří, měla by být stanovena pravidla pro využívání a šíření výsledků, zejména zajištění dalších podmínek týkajících se využívání v evropském strategickém zájmu. Účastníci, kteří obdrželi finanční prostředky Unie a kteří zamýšlejí využít výsledků získaných prostřednictvím těchto finančních prostředků především ve třetích zemích, které nejsou přidruženy k programu Horizont 2020, by měli uvést, jakým způsobem přispěje financování Unií k celkové konkurenceschopnosti Evropy (zásada vzájemnosti), jak je stanoveno v grantové dohodě.
(34)
V případě výzkumu, který by mohl potenciálně vést k vyvinutí nové lékařské technologie (například léků, vakcíny nebo lékařské diagnostiky), by měla být přijata opatření zajišťující případně okamžité využívání a šíření výsledků.
(35)
I přes úspěch stávajících dluhových a kapitálových finančních nástrojů EU pro výzkum, vývoj a inovace a pro růst zůstává přístup k rizikovému financování klíčovou otázku, a to zejména pro inovační malé a střední podniky. Aby bylo umožněno co neúčinnější využívání těchto nástrojů pro výzkum, vývoj a inovace a pro růst, měla by být povolena jejich kombinace navzájem i s granty financovanými zejména z rozpočtu Unie, včetně z programu Horizont 2020. Komise by navíc měla zejména zajistit kontinuitu finančního nástroje na sdílení rizik zřízeného na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a počáteční fáze nástroje pro rychle rostoucí a inovativní malé a střední podniky (GIF 1) zřízeného na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES, v rámci jejich nástupnických dluhových a kapitálových finančních nástrojů podle programu Horizont 2020 a nástrojů nazvaných „Služba Unie v oblasti půjček a záruk pro výzkum a inovace“ a „Kapitálové nástroje Unie pro výzkum a inovace“. V této souvislosti by příjmy a splátky pocházející z jednoho z těchto finančních nástrojů měly být přímo ve prospěch finančních nástrojů stanovených podle programu Horizont 2020.
(36)
Komise by měla zajistit dostatečnou doplňkovost nástroje pro malé a střední podniky v rámci programu Horizont 2020 s finančními nástroji v rámci téhož programu a programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1287/2013 (20), jakož i se systémy a nástroji zavedenými společně s členskými státy, jako je například společný program Eurostars (21).
(37)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by nařízení (ES) č. 1906/2006 mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla pro účast na nepřímých akcích uskutečňovaných podle nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně účasti na nepřímých akcích financovaných financujícími subjekty v souladu s čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení.
Toto nařízení rovněž stanoví pravidla, kterými se řídí využívání a šíření výsledků.
2. S výhradou zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení se použijí příslušná pravidla nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise (EU) č. 1268/2012.
3. V nařízení (ES) č. 294/2008 nebo v jakémkoli základním aktu, jímž se svěřují úkoly plnění rozpočtu financujícímu subjektu podle článku 185 Smlouvy o fungování EU mohou být stanovena pravidla, která se odchylují od ustanovení tohoto nařízení. Za účelem zohlednění zvláštních provozních potřeb financujících subjektů zřízených podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, které byly stanoveny v rámci příslušného základního právního aktu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 56, týkající se:
a)
podmínek účasti na výzvách k předkládání návrhů vyhlášených financujícími subjekty činnými v oblasti letectví, pokud jde o snížení minimálního počtu účastníků stanoveného v čl. 9 odst. 1;
b)
způsobilosti pro financování stanovené v článku 10, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti biologických průmyslových odvětví a inovativních léčiv omezit způsobilost pro financování na specifické typy účastníků;
c)
pravidel, kterými se řídí využívání a šíření výsledků, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti inovativních léčiv, aby:
i)
rozšířily pro přidružené subjekty, nabyvatele a jakékoli nástupnické subjekty možnosti převodu výsledků a stávajících znalostí, jakož i udělování licencí na ně, v souladu s grantovou dohodou a bez souhlasu ostatních účastníků podle čl. 44 odst. 1 a 2;
ii)
umožnily zvláštní dohody o přístupových právech ke stávajícím znalostem s cílem rozvoje výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) podle čl. 48 odst. 2 až 4;
iii)
doplnily daná pravidla začleněním ustanovení o vlastnictví a přístupu k údajům, znalostem a informacím, jež se nacházejí mimo cíle akce a jichž není třeba pro provedení a využívání akce (vedlejší znalosti) podle čl. 41 odst. 2 a článků 45 až 48;
iv)
rozšířily pravidla využívání na jiné účely než je provedení akce (výzkumné účely) nebo rozvoj výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) uvedených v článku 48;
v)
stanovily zvláštní kritéria umožňující udělování sublicence jedním účastníkem jinému účastníku téže akce podle čl. 46 odst.2;
vi)
za podmínek stanovených v dohodě o konsorciu podle čl. 24 odst. 2 rozšířily přístupová práva účastníků, jejich přidružených subjektů a třetích stran jakožto nabyvatelů licence k výsledkům nebo stávajícím znalostem pro jiné účely, než je provedení akce (výzkumné účely) za vhodných podmínek, včetně finančních podmínek, nebo rozvoj výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) podle článků 46 až 48;
vii)
podmínily přístupová práva pro přímé využívaní dohodou mezi dotčenými účastníky podle článku 48;
viii)
umožnily dobrovolné šíření výsledků prostřednictvím vědeckých publikací za uplatnění otevřeného přístupu podle čl. 43 odst. 2;
d)
financování akcí, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti elektronických součástí a systémů, aby používaly jiné sazby náhrad než sazby stanovené v čl. 28 odst. 3 v případech, kdy účastníka nebo akci spolufinancuje jeden nebo více členských států.
Financující subjekt pověřený úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu i) nebo čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, může z důvodu svých vlastních provozních potřeb se souhlasem Komise uplatnit pravidla, která se odchylují od ustanovení tohoto nařízení. V takových případech vydá Komise svůj souhlas, pouze pokud jsou tato pravidla v souladu s obecnými principy stanovenými v tomto nařízení.
4. Toto nařízení se nevztahuje na přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník nebo účastníka přímo nebo nepřímo kontroluje. Kontrola může probíhat kteroukoli formou uvedenou v čl. 8 odst. 2;
3)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou mezinárodní dohody s Unií, podle definice v článku 7 nařízení (EU) č. 1291/2013;
4)
„stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace bez ohledu na jejich formu či povahu, ať už hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako je právo duševního vlastnictví, která jsou: i) v držení účastníků před jejich přistoupením k akci; ii) potřebná pro provedení akce nebo využití výsledků akce; a iii) označená jako taková účastníky v souladu s článkem 45;
5)
„základním aktem“ právní akt přijatý orgány Unie ve formě nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, který obsahuje právní základ pro danou akci;
6)
„inovativní akcí“ akce spočívající především v činnostech přímo zaměřených na tvorbu plánů a uspořádání nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb. Pro tyto účely mohou uvedené činnosti zahrnovat vývoj prototypů, zkoušení, demonstrační projekty, pilotní projekty, validaci výrobků ve velkém rozsahu a tržní replikace;
7)
„koordinační a podpůrnou akcí“ činnost sestávající především z doprovodných opatření, jako je normalizace, šíření výsledků, zvyšování povědomí a komunikace, vytváření sítí, koordinace nebo podpůrné služby, politický dialog a vzájemné získávání poznatků a studie, včetně přípravných studií nové infrastruktury; může zahrnovat také doplňkové činnosti budování sítí a koordinace mezi programy v různých zemích;
8)
„šířením výsledků“ zveřejňování výsledků jakýmikoli vhodnými prostředky (s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků), včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku;
9)
„využíváním“ využívání výsledků v dalších výzkumných činnostech jiných než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, nebo při vývoji, vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo při vytváření a poskytování služby nebo při normalizačních činnostech;
10)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek nebo podmínek bezplatného poskytování, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, jako například skutečnou nebo možnou hodnotou výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
11)
„financujícím subjektem“ subjekt nebo orgán jiný než Komise uvedený v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterému Komise svěřila úkoly plnění rozpočtu v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013;
12)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;
13)
„právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního, unijního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti;
14)
„neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy;
15)
„účastníkem“ jakýkoli právní subjekt, který provádí akci nebo část akce podle nařízení (EU) č. 1291/2013 a má práva a povinnosti vůči Unii nebo jinému financujícímu subjektu za podmínek stanovených tímto nařízení;
16)
„akcí na spolufinancování programů“ se rozumí akce financovaná prostřednictvím grantu, jejímž hlavním účelem je doplňovat jednotlivé výzvy nebo programy financované subjekty jinými než financujícími subjekty Unie spravujícími výzkumné a inovační programy. Akce na spolufinancování programů může rovněž zahrnovat doplňkové činnosti budování sítí a koordinace mezi programy v různých zemích;
17)
„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků;
18)
„zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako zaváděcí zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a mohou zahrnovat zkoušku shody;
19)
„výsledky“ jakékoli hmotné či nehmotné výstupy akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, obsažené v akci, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;
20)
„malými a středními podniky“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (22).
21)
„pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 2013/743/EU (23);
22)
„pracovním plánem“ dokument podobný pracovnímu programu Komise přijatý financujícími subjekty pověřenými prováděním části programu Horizont 2020 v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013
2. Pro účely tohoto nařízení se subjekt, který nemá právní subjektivitu podle příslušného vnitrostátního práva, považuje za právní subjekt za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 131 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v článku 198 nařízení (EU) č. 1268/2012.
3. Pro účely tohoto nařízení se příjemci grantů nepovažují za financující subjekty.
Článek 3
Důvěrnost
Za podmínek stanovených v prováděcích dohodách, rozhodnutích nebo smlouvách se musí zachovávat důvěrnost všech údajů, poznatků a informací, které byly v rámci akce poskytnuty jako důvěrné, přičemž se řádně zohlední právo Unie týkající se ochrany utajovaných informací a přístupu k nim.
Článek 4
Zpřístupňované informace
1. Aniž je dotčen článek 3, zpřístupní Komise na vyžádání orgánům, institucím a jiným subjektům Unie, kterémukoli členskému státu nebo přidružené zemi jakékoli užitečné informace, které má k dispozici, o výsledcích, jichž účastník dosáhl v rámci akce, na niž obdržel finanční prostředky Unie, pokud jsou splněny tyto podmínky:
(a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku; a
(b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
U akcí v kontextu zvláštního cíle „Bezpečné společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ zpřístupní Komise orgánům, institucím a jiným subjektům Unie nebo vnitrostátním orgánům členských států na jejich žádost veškeré užitečné informace, které má k dispozici, o výsledcích, jichž účastník dosáhl v rámci akce, na niž obdržel finanční prostředky Unie. Komise účastníka o tomto sdělení informací uvědomí. Pokud členský stát nebo orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie požádá o sdělení informací, Komise o tomto sdělení uvědomí rovněž všechny členské státy.
2. Poskytnutím informací podle odstavce 1 se na příjemce nepřenášejí žádná práva ani povinnosti Komise či účastníků. Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost takových informací, pokud tyto informace nejsou zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti. Ve vztahu k utajovaným informacím se použijí bezpečnostní pravidla Komise.
Článek 5
Pokyny a informace pro potenciální účastníky
Komise nebo příslušný financující subjekt v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením (EU) č. 1268/2012 zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů k dispozici dostatečné pokyny a informace, zejména příslušnou vzorovou grantovou dohodu.
HLAVA II
PRAVIDLA PRO ÚČAST
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 6
Formy financování
Financování může mít v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 1291/2013 jednu nebo více forem stanovených nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména grantů, udělení cen, zadávání zakázek a finančních nástrojů.
Článek 7
Právní subjekty, které se mohou účastnit akcí
1. Akce se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení a mezinárodní organizace, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v příslušném pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. Příslušný pracovní program může zakázat účast v programu Horizont 2020 nebo jeho částech právním subjektům usazeným v třetích zemích, v nichž jsou podmínky pro účast právních subjektů z členských států nebo jejich přidružených subjektů usazených v třetí zemi ve výzkumných a inovačních programech třetí země považovány Komisí za poškozující zájmy Unie.
3. Příslušný pracovní program nebo pracovní plán může vyloučit subjekty, které nejsou schopny poskytnout uspokojivé bezpečnostní záruky, i pokud jde o bezpečnostní prověrku personálu, pokud pro to existují bezpečnostní důvody.
4. Společné výzkumné středisko se může účastnit akcí se stejnými právy a povinnostmi jako právní subjekt usazený v členském státě.
Článek 8
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem a žádný z nich není ani pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného základního kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právní držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Pro účely odstavce 1však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly následující vztahy mezi právními subjekty:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného základního kapitálu nebo většinové hlasovací právo akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty jsou vlastněny stejným veřejným orgánem nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
KAPITOLA II
Granty
Oddíl I
Postup udělování
Článek 9
Podmínky účasti
1. Musí být splněny tyto minimální podmínky:
a)
akce se zúčastní alespoň tři právní subjekty;
b)
každý z těchto tří právních subjektů je usazen v jiném členském státě nebo přidružené zemi; a
c)
všechny tři právní subjekty uvedené v písmeni b) jsou vzájemně nezávislé ve smyslu článku 8.
2. Pro účely odstavce 1, pokud je jedním z účastníků Společné výzkumné středisko, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Unie, pohlíží se na něj jako na subjekt usazený v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
3. Odchylně od odstavce 1 musí být splněna pouze minimální podmínka účasti jednoho právního subjektu usazeného v členském státě nebo přidružené zemi v případě:
a)
akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu,
b)
nástroje pro malé a střední podniky, má-li akce jasnou evropskou přidanou hodnotu,
c)
akcí na spolufinancování programů
d)
a v odůvodněných případech stanovených v pracovním programu nebo pracovním plánu.
4. Odchylně od odstavce 1 je v případě koordinačních a podpůrných akcí a akcí týkajících se odborné přípravy a mobility minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
5. Ve vhodných a řádně odůvodněných případech mohou pracovní programy nebo pracovní plány stanovit další podmínky podle konkrétních požadavků politiky nebo podle povahy a cílů dané akce, mimo jiné včetně podmínek týkajících se počtu účastníků, druhu účastníků a místa usazení.
Článek 10
Způsobilost pro financování
1. Pro financování Unií jsou způsobilí tito účastníci:
a)
jakýkoli právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoli mezinárodní organizace evropského zájmu;
c)
jakýkoli právní subjekt usazený ve třetí zemi uvedené v pracovním programu.
2. V případě, že účastníkem je mezinárodní organizace nebo právní subjekt usazený v třetí zemi, které nejsou způsobilé k financování podle odstavce 1, mohou být finanční prostředky Unie poskytnuty, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
Komise nebo příslušný financující subjekt považují účast za nezbytnou pro provedení akce;
b)
takové financování je stanoveno ve dvoustranné vědeckotechnické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Unií a mezinárodní organizací nebo v případě subjektů usazených v třetích zemích mezi Unií a zemí, ve které je právní subjekt usazen.
Článek 11
Výzvy k předkládání návrhů
1. Výzvy k předkládání návrhů se vydávají v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením (EU) č. 1268/2012 s ohledem zejména na potřebu transparentnosti a nediskriminace, jakož i potřebu pružnosti vyplývající z rozmanité povahy výzkumných a inovačních odvětví.
2. Aniž jsou dotčeny ostatní případy stanovené v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1268/2012, nevydávají se výjimečně výzvy k předkládání návrhů pro koordinační a podpůrné akce a akce na spolufinancování programů prováděné právními subjekty uvedenými v pracovních programech nebo pracovních plánech, pokud daná akce nespadá do působnosti výzvy k předkládání návrhů.
3. V souladu s příslušnými pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012 musí být stanovena dostatečně dlouhá doba na přípravu návrhů, přičemž plánované výzvy k předkládání návrhů jsou oznámeny s přiměřeným předstihem zveřejněním pracovního programu a je stanovena přiměřená doba mezi zveřejněním výzvy k předkládání návrhů a lhůtou pro předložení návrhu.
Článek 12
Společné výzvy k předkládání návrhů s třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi
1. Za účelem společného financování akcí v prioritních oblastech společného zájmu a očekávaného vzájemného přínosu s jasnou přidanou hodnotou pro Unii mohou být vydány společné výzvy k předkládání návrhů s třetími zeměmi nebo jejich vědeckými a technickými organizacemi a agenturami nebo s mezinárodními organizacemi. Návrhy budou hodnoceny a vybírány prostřednictvím společných postupů hodnocení a výběru, které budou dohodnuty. Tyto postupy hodnocení a výběru zajistí dodržování zásad stanovených v hlavě VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a podílí se na nich vyváženě složená skupina nezávislých odborníků jmenovaných každou stranou.
2. Právní subjekty financované z prostředků Unie, uzavřou s Unií nebo příslušným financujícím subjektem grantové dohody. Grantová dohoda obsahuje popis práce, kterou mají vykonat tito účastníci a zúčastněné právní subjekty z dotčených třetích zemí.
3. Právní subjekty financované z prostředků Unie, uzavřou se zúčastněnými právními subjekty, které jsou financovány příslušnými třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, dohodu o koordinaci.
Článek 13
Návrhy
1. Návrhy obsahují návrh plánu pro využívání a šíření výsledků, pokud je tak stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. Všechny návrhy týkající se výzkumu na lidských embryonálních kmenových buňkách obsahují, je-li to vhodné, údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o udělených etických schváleních. Pokud jde o derivace lidských embryonálních kmenových buněk, podléhají instituce, organizace a výzkumní pracovníci přísnému režimu vydávání licencí a kontroly v souladu s právním rámcem daného členského státu.
3. Z postupu hodnocení, výběru a udělování lze kdykoli vyloučit návrh, který je v rozporu s etickými zásadami nebo s příslušnými právními předpisy nebo který nevyhovuje podmínkám stanoveným v rozhodnutí č. 743/2013/EU, v pracovním programu či pracovním plánu nebo ve výzvě k předkládání návrhů.
4. V případě potřeby, je-li to upřesněno v pracovním programu nebo pracovním plánu, musí být v návrhu vysvětleno, jak a do jaké míry je pro zamýšlený projekt důležitá genderová analýza.
Článek 14
Etický přezkum
1. Komise provádí systematicky etický přezkum návrhů, které vzbuzují etické otázky. Tento přezkum ověří, zda jsou dodržovány etické zásady a předpisy, a v případě výzkumu prováděného mimo Unii, že stejný výzkum by mohl být povolen v některém členském státě.
2. Komise postupuje při etickém přezkumu co nejtransparentnějším způsobem a zajistí jeho včasné provedení, přičemž se pokud možno vyvaruje opakovaného se předkládání dokumentů.
Článek 15
Kritéria pro výběr a udělení
1. Předložené návrhy se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení:
a)
excelence;
b)
dopad;
c)
kvalita a efektivita provádění.
2. Pro návrhy akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se jako jediné kritérium použije kritérium uvedené v odst. 1 písm. a).
3. U návrhů týkajících se inovativních akcí lze kritériu uvedenému v odst. 1 písm. b) přidělit vyšší koeficient.
4. Pracovní program nebo pracovní plán stanoví další podrobnosti o používání kritérií pro udělování stanovených v odstavci 1 a upřesní koeficienty a prahové hodnoty.
5. Komise případně zohlední možnost dvoufázového postupu předkládání návrhů stanovenou v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012, pokud je to v souladu s cíli výzvy k předkládání návrhů.
6. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Výběr je učiněn na základě tohoto pořadí.
7. Hodnocení provádějí nezávislí odborníci.
8. V případě právního subjektu uvedeného v čl. 11 odst. 2 nebo za jiných, řádně odůvodněných výjimečných okolností, lze hodnocení provést jiným způsobem, než je uvedeno v odstavci 7. V každém případě takového hodnocení Komise poskytne členským státům podrobné informace o použitém postupu hodnocení a jeho výsledku.
9. V případě akcí, u nichž požadované financování z prostředků Unie činí alespoň 500 000 EUR, Komise nebo příslušný financující subjekt ověří předem v souladu s vnitrostátními právními předpisy finanční způsobilosti pouze koordinátorů. Komise nebo příslušný financující subjekt dále ověří finanční způsobilosti koordinátora nebo jiných účastníků, pokud na základě dostupných informací existují důvody k pochybnostem o jejich finanční způsobilosti.
10. Finanční způsobilost se neověřuje u právních subjektů, jejichž životaschopnost je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a u institucí středoškolského a vysokoškolského vzdělávání.
11. Finanční způsobilost může být zaručena jakýmkoli jiným právním subjektem, jehož finanční způsobilost se poté ověří v souladu s odstavcem 9.
Článek 16
Postup pro přezkum hodnocení
1. Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí transparentní postup pro přezkum hodnocení pro žadatele, kteří se domnívají, že hodnocení jejich návrhu nebylo provedeno v souladu s postupy stanovenými tomto nařízení, příslušném pracovním programu nebo pracovním plánu a ve výzvě k předkládání návrhů.
2. Žádost o přezkum se musí vztahovat ke konkrétnímu návrhu a předkládá ji koordinátor návrhu do 30 dnů ode dne, kdy Komise nebo příslušný financující subjekt informuje koordinátora o výsledcích hodnocení.
3. Komise nebo příslušný financující subjekt odpovídá za posouzení žádosti uvedené v odstavci 2. Toto posouzení se týká pouze procesního hlediska hodnocení a nikoli obsahu návrhu.
4. Výbor pro přezkum hodnocení složený ze zaměstnanců Komise nebo příslušného financujícího subjektu vydá stanovisko k procesnímu hledisku hodnocení. Předsedá mu úředník Komise nebo příslušného financujícího subjektu z jiného odboru, než je odbor odpovědný za výzvy k předkládání návrhů. Výbor může doporučit jeden z těchto postupů:
a)
přehodnocení návrhu především hodnotiteli, kteří se neúčastnili předchozího hodnocení;
b)
potvrzení původního hodnocení.
5. Na základě doporučení uvedeného v odstavci 4 přijme Komise nebo příslušný financující subjekt rozhodnutí a oznámí je koordinátorovi návrhu. Komise nebo příslušný financující subjekt přijme toto rozhodnutí bez zbytečného odkladu.
6. Postup pro přezkum nesmí zdržet výběr návrhů, které nejsou předmětem žádosti o přezkum.
7. Postup pro přezkum nevylučuje jiné úkony, které účastník může učinit v souladu s právem Unie.
Článek 17
Dotazy a stížnosti
1. Komise zajistí, že je zaveden postup umožňující účastníkům podávat dotazy či stížnosti týkající se jejich zapojení do programu Horizont 2020.
2. Komise zajistí, že informace o způsobu podávání výhrad, dotazů nebo stížnosti jsou dostupné všem účastníkům a zveřejněny na internetu.
Článek 18
Grantová dohoda
1. Komise v úzké spolupráci s členskými státy vypracuje v souladu s tímto nařízením vzorové grantové dohody mezi Komisí nebo příslušným financujícím subjektem a účastníky. Je-li nutné ve vzorové grantové dohodě provést důležitou změnu, Komise ji v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
2. Komise nebo příslušný financující subjekt uzavře s účastníky grantovou dohodu. Pokud dojde před podpisem grantové dohody k vyloučení nebo nahrazení některého subjektu, musí to být řádně odůvodněno.
3. Grantová dohoda v souladu s tímto nařízením stanoví práva a povinnosti účastníků a Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Stanoví rovněž práva a povinnosti právních subjektů, které se stanou účastníky v průběhu provádění akce, jakož i úlohu a úkoly koordinátora konsorcia.
4. Na základě požadavku v pracovním programu nebo pracovním plánu může grantová dohoda s ohledem na přístupová práva a využívání a šíření výsledků stanovit další práva a povinnosti účastníků nad rámec práv a povinností, které jsou stanoveny v tomto nařízení.
5. Grantová dohoda, kde je to vhodné, vychází v nejvyšší možné míře z obecných zásad stanovených v doporučení Komise o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků, ze zásad integrity výzkumu, doporučení Komise o správě duševního vlastnictví při činnostech předávání znalostí, z kodexu správné praxe pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace, jakož i ze zásady rovnosti žen a mužů stanovené v článku 16 nařízení (EU) č. 1291/2013.
6. Tam kde je to vhodné, obsahuje grantová dohoda ustanovení zajišťující dodržování etických zásad, včetně zřízení nezávislé etické komise a práva Komise provádět etický audit prostřednictvím nezávislých odborníků.
7. Konkrétní granty na akce mohou být v řádně odůvodněných případech součástí rámcového partnerství v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
Článek 19
Rozhodnutí o grantu
V souladu s čl. 121 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může Komise nebo příslušný financující subjekt ve vhodných a řádně odůvodněných případech místo uzavření grantových dohod oznámit rozhodnutí o udělení grantu. Ustanovení tohoto nařízení, která se týkají grantových dohod, se použijí obdobně.
Článek 20
Lhůta pro udělení grantu
1. V souladu s čl. 128 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se ve výzvách k podávání návrhů uvede plánované datum, do kterého musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posouzení jejich žádosti, a orientační datum podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
2. Data uvedená v odstavci 1 se stanovují na základě těchto dob:
a)
pro informování všech žadatelů o výsledku vědeckého posouzení jejich žádosti: nejdéle pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;
b)
pro podpis grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu: nejdéle tři měsíce ode dne, kdy byli žadatelé informováni, že byli úspěšní.
3. Lhůty uvedené v odstavci 2 mohou být překročeny v případě akcí Evropské rady pro výzkum a ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, zejména pokud se jedná o složité akce s velkým počtem návrhů nebo na žádost žadatelů.
4. Účastníkům musí být poskytnuta dostatečně dlouhá doba na předložení informací a dokumentace potřebné pro podpis grantové dohody. Komise přijímá rozhodnutí a předkládá žádosti o informace co nejrychleji. Je třeba, tam kde je to možné, se vyvarovat opakovaného předkládání dokumentů.
Článek 21
Lhůta pro provedení platby
Platba účastníkům se provádí včas v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Poté, co je platba provedena ve prospěch koordinátora, oznámí Komise nebo příslušný financující subjekt tuto platbu účastníkům.
Článek 22
Zabezpečený elektronický systém
Veškerá výměna informací s účastníky, včetně uzavření grantové dohody, oznámení rozhodnutí o udělení grantu a jakékoli jejich změny, může být prováděna prostřednictvím elektronického systému pro výměnu informací zřízeného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, jak je stanoveno v článku 179 nařízení (EU) č. 1268/2012.
Oddíl II
Provádění
Článek 23
Provádění akcí
1. Účastníci provádějí akci v souladu se všemi podmínkami a povinnostmi stanovenými tímto nařízením, nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, nařízením (EU) č. 1268/2012, rozhodnutím 2013/743/EU, pracovním programem nebo pracovním plánem, výzvou k předkládání návrhů a grantovou dohodou.
2. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které jsou neslučitelné s tímto nařízením nebo s grantovou dohodou. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní účastníci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže je Komise nebo příslušný financující subjekt této povinnosti výslovně zprostí. V případě účastníka v prodlení může Komise v souladu s čl. 39 odst. 3 písm. a) převést dlužnou částku z účastnického záručního fondu, uvedeného v článku 38, koordinátorovi akce. Podle ustanovení o účastnickém záručním fondu je finanční odpovědnost každého účastníka omezena na jeho vlastní závazky. Účastníci zajistí, aby Komise nebo příslušný financující subjekt byly včas informovány o každé události, která by mohla podstatně ovlivnit provádění akce nebo zájmy Unie.
3. Účastníci provedou akci a přijmou za tímto účelem všechna nezbytná a přiměřená opatření. Musí mít k dispozici vhodné zdroje potřebné k provedení akce, a to v době, kdy jsou potřebné. Je-li to nezbytné k provedení akce, mohou požádat třetí strany, včetně subdodavatelů, o provedení práce v rámci akce nebo mohou použít zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků za podmínek stanovených v grantové dohodě. Účastník má nadále odpovědnost za provedenou práci vůči Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu a vůči ostatním účastníkům.
4. Zadávání subdodávek pro provedení některých složek akce je omezeno na případy stanovené v grantové dohodě a na řádně odůvodněné případy, které nebylo možné v době vstupu grantové dohody v platnost jednoznačně předvídat.
5. Třetí strany jiné než subdodavatelé mohou provést práci v rámci akce za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příslušná třetí strana a práce, kterou má vykonat, se stanoví v grantové dohodě.
Náklady vzniklé těmto třetím stranám mohou být považovány za způsobilé, pokud daná třetí strana splní všechny tyto podmínky:
a)
byla by způsobilá pro financování, pokud by byla účastníkem;
b)
je přidruženým subjektem nebo má právní vazbu na účastníka, z níž vyplývá spolupráce, která není omezena na danou akci;
c)
je uvedena v grantové dohodě;
d)
dodržuje pravidla použitelná na účastníka podle grantové dohody, pokud jde o způsobilost nákladů a kontrolu výdajů.
e)
s účastníkem přijme společnou a nerozdílnou odpovědnost za příspěvek Unie odpovídající částce uvedené dotčenou třetí stranou, pokud to vyžaduje Komise nebo příslušný financující subjekt.
6. Třetí strany mohou účastníkovi rovněž poskytnout zdroje prostřednictvím věcných příspěvků na akci. Náklady vzniklé třetím stranám v souvislosti s jejich věcnými příspěvky, které poskytnou bezplatně, jsou způsobilé pro financování, pokud splňují podmínky stanovené v grantové dohodě.
7. Akce může zahrnovat finanční podporu třetím stranám za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012. Částky uvedené v čl. 137 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mohou být překročeny, pokud je to nutné pro dosažení cílů akce.
8. Akce prováděná účastníky, kteří jsou zadavatelé ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (24), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (25) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (26), může zahrnovat nebo mít jako hlavní cíl zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení, pokud je to stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu a je to potřebné pro její provedení. V tom případě se pravidla stanovená v čl. 51 odst. 2, 4 a 5 tohoto nařízení použijí na zadávání zakázek prováděná účastníky.
9. Účastníci musí dodržovat vnitrostátní právní předpisy i etická pravidla v zemích, kde se akce bude provádět. Účastníci musí případně před zahájením akce obdržet souhlas příslušných celostátních nebo místních etických výborů.
10. Práce za použití zvířat se provádí v souladu s článkem 13 Smlouvy o fungování EU a splňuje požadavek nahradit zvířata používaná pro vědecké účely, omezit jejich používání a zajistit šetrné zacházení s nimi v souladu s právem Unie, a zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU (27).
Článek 24
Konsorcium
1. Členové konsorcia, které se hodlá ucházet o účast na některé akci, jmenují ze svého středu jednoho koordinátora, který se uvede v grantové dohodě. Koordinátor je hlavní styčnou osobou členů konsorcia ve vztazích s Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, není-li v grantové dohodě stanoveno jinak nebo v případě, že konsorcium nedodržuje povinnosti podle grantové dohody.
2. Členové konsorcia, které se účastní akce, uzavřou s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v pracovním programu nebo pracovním plánu či výzvě k předkládání návrhů vnitřní dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), v níž jsou stanovena jejich práva a povinnosti, pokud jde o provádění akce v souladu s grantovou dohodou. Komise zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci ve svých dohodách o konsorciu setkat.
3. Dohoda o konsorciu může mimo jiné stanovit následující:
a)
vnitřní uspořádání konsorcia;
b)
rozdělení prostředků Unie;
c)
doplňující pravidla k pravidlům uvedeným v hlavě III kapitole I tohoto nařízení a v grantové dohodě, týkající se šíření, využívání a přístupových práv;
d)
způsoby urovnávání vnitřních sporů;
e)
ujednání o odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti mezi účastníky.
Členové konsorcia mohou v rámci konsorcia přijmout jakákoli ujednání, která považují za vhodná, pokud nejsou v rozporu s grantovou dohodou nebo tímto nařízením.
4. Konsorcium může v souladu s příslušnými ustanoveními grantové dohody navrhnout přibrat či vyloučit účastníka nebo změnit koordinátora za předpokladu, že tato změna je v souladu s podmínkami pro účast, nepříznivě neovlivní provádění akce a není v rozporu se zásadou rovného zacházení.
Oddíl III
Formy grantů a pravidla financování
Článek 25
Formy grantů
Granty mohou mít kteroukoli z forem stanovených v článku 123 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 s přihlédnutím k cílům dané akce.
Článek 26
Způsobilost nákladů
1. Podmínky způsobilosti nákladů jsou vymezeny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Náklady, které v rámci akce vzniknou třetím stranám, mohou být způsobilé v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a grantové dohody.
2. Nezpůsobilými náklady jsou náklady nevyhovující podmínkám uvedeným v odstavci 1, včetně zejména rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzové ztráty, náklady spojené s kapitálovým výnosem, náklady nahrazené v souvislosti s jinou akcí nebo programem Unie, dluhy a poplatky za dluhovou službu a nadměrné nebo neuvážené výdaje.
Článek 27
Přímé způsobilé osobní náklady
1. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 26, jsou přímé způsobilé osobní náklady omezeny na mzdy a odvody na sociální zabezpečení a další náklady zahrnuté do odměn zaměstnanců zapojených do dané akce, jež vyplývají z vnitrostátních právních předpisů nebo z pracovní smlouvy.
2. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 26, lze za přímé způsobilé osobní náklady považovat i další odměny pro zaměstnance účastníků, kteří jsou neziskovými právními subjekty, zapojené do dané akce, včetně plateb na základě doplňkových smluv bez ohledu na jejich povahu, a to až do výše stanovené v odstavci 3 a za předpokladu, že splňují tyto doplňující podmínky:
a)
jsou součástí obvyklých postupů odměňování účastníka a jsou vypláceny důsledně pokaždé, kdy je vyžadován tentýž druh práce nebo odborných znalostí;
b)
kritéria použitá pro výpočet doplňkových plateb jsou objektivní a účastník je používá všeobecně, bez ohledu na zdroj využitých finančních prostředků.
3. Další odměny mohou být způsobilé až do výše 8 000 EUR na osobu a rok. Pro osobu, která nepracuje výlučně v rámci dané akce, se použije limit na hodinu. Tento limit na hodinu se vypočítá tak, že 8 000 EUR se vydělí počtem produktivních hodin za rok vypočtených v souladu s článkem 31.
Článek 28
Financování akce
1. Financování akce nesmí překročit celkové způsobilé náklady snížené o příjmy dané akce.
2. Za příjmy z akce se považují:
a)
zdroje poskytnuté třetími stranami účastníkům prostřednictvím finančních převodů nebo věcných bezplatných příspěvků, jejichž hodnota byla účastníkem prohlášena za způsobilé náklady, za předpokladu, že je třetí strana poskytla konkrétně na využití v dané akci;
b)
příjmy z akce, s výjimkou příjmů z využívání výsledků akce;
c)
příjmy z prodeje aktiv pořízených na základě grantové dohody do výše hodnoty nákladů původně účtovaných účastníkem na akci.
3. Všechny činnosti financované v rámci jedné akce podléhají jednotné sazbě náhrad způsobilých nákladů. Maximální sazbu stanoví pracovní program nebo pracovní plán.
4. Aniž je dotčena zásada spolufinancování, může grant programu Horizont 2020 dosáhnout 100 % celkových způsobilých nákladů.
5. Grant programu Horizont 2020 je omezen na nejvýše 70 % celkových způsobilých nákladů pro inovační akce a akce na spolufinancování programů.
V případě inovačních akcí může odchylně od odstavce 3 dosáhnout výše grantu programu Horizont 2020 u neziskových právních subjektů až 100 % celkových způsobilých nákladů, aniž je dotčena zásada spolufinancování.
6. Sazby náhrad stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo paušální částkou na celou akci nebo její část.
Článek 29
Nepřímé náklady
1. Nepřímé způsobilé náklady se stanoví za použití paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky a nákladů na zdroje poskytnuté třetími stranami, které se nevyužívají v prostorách příjemce, jakož i finanční podpory třetím stranám.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou být nepřímé náklady vykazovány formou paušální částky nebo jednotkových nákladů, je-li to stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu.
Článek 30
Hodnocení úrovní financování
Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 zahrnuje hodnocení dopadu jednotlivých prvků zavedených za použití nových úrovní financování stanovených v článcích 27, 28 a 29 tohoto nařízení s cílem vyhodnotit, zda nový přístup způsobuje nežádoucí situace, které negativně ovlivňují atraktivitu programu Horizont 2020.
Článek 31
Počet produktivních hodin za rok
1. Způsobilé osobní náklady zahrnují pouze hodiny skutečně odpracované osobami, které přímo vykonávají práci v rámci akce. Doklady o skutečně odpracovaných hodinách předloží účastník, obvykle prostřednictvím systému zaznamenávání času.
2. U osob pracujících výlučně na dané akci se zaznamenávání času nevyžaduje. V těchto případech účastník podepíše prohlášení potvrzující, že dotčená osoba pracovala výlučně na dané akci.
3. Grantová dohoda obsahuje:
a)
minimální požadavky na systém zaznamenávání času;
b)
možnost volby mezi stanoveným počtem produktivních hodin za rok a metodou pro stanovení počtu produktivních hodin za rok, který se použije pro výpočet hodinových sazeb osobních nákladů s ohledem na obvyklé účetní postupy účastníka.
Článek 32
Vlastníci malých a středních podniků a fyzické osoby, které nepobírají mzdu
Vlastníci malých a středních podniků, kteří nepobírají mzdu, a jiné fyzické osoby, které nepobírají mzdu, mohou osobní náklady účtovat na základě jednotkových nákladů.
Článek 33
Jednotkové náklady
1. Komise může v souladu s článkem 124 nařízení (EU, Euratom) č.966/2012 stanovit metody k určení jednotkových nákladů na základě:
a)
statistických údajů nebo obdobných objektivních ukazatelů;
b)
kontrolovatelných historických údajů účastníka.
2. Přímé způsobilé osobní náklady mohou být financovány na základě jednotkových nákladů určených obvyklými postupy účtování nákladů používanými účastníkem, pokud splňují všechna tato kritéria:
a)
jsou vypočítány na základě celkových skutečných osobních nákladů zaznamenaných v obecných účtech účastníka, přičemž tyto náklady mohou být za podmínek stanovených Komisí upraveny účastníkem podle rozpočtovaných nebo odhadovaných složek;
b)
jsou v souladu s články 26 a 27;
c)
je u nich zajištěno dodržení požadavku neziskovosti a je vyloučeno dvojí financování nákladů;
d)
jsou vypočítány s náležitým ohledem na článek 31.
Článek 34
Osvědčení o finančních výkazech
Osvědčení o finančních výkazech zahrnuje celkovou výši grantu požadovanou účastníkem formou úhrady skutečných nákladů a jednotkových nákladů podle čl. 33 odst. 2, s výjimkou částek uvedených na základě paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů jiných nákladů než nákladů určených obvyklými postupy účtování nákladů používanými účastníkem. Osvědčení se předkládá pouze v případě, že tato částka činí alespoň 325 000 EUR v době žádosti o platbu zůstatku grantu.
Článek 35
Osvědčení o metodice
1. Účastníci, kteří přímé osobní náklady vypočítávají a uplatňují na základě jednotkových nákladů v souladu s čl. 33 odst. 2, mohou Komisi předložit osvědčení o metodice. Daná metodika musí splňovat podmínky uvedené v čl. 33 odst. 2 a požadavky grantové dohody.
2. Pokud Komise schválí osvědčení o metodice, platí pro všechny akce financované na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 a účastník vypočítává a uplatňuje náklady na základě této metodiky. Poté, co Komise osvědčení o metodice schválí, nesmí této schválené metodice připisovat žádné systémové či opakující se chyby.
Článek 36
Osvědčující auditoři
1. Osvědčení o finančních výkazech a o metodice uvedená v článcích 34 a 35 vydá nezávislý auditor způsobilý k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (28) nebo s obdobnými vnitrostátními předpisy nebo příslušný a nezávislý veřejnoprávní činitel, kterému příslušné vnitrostátní orgány přiznaly právní způsobilost k provedení auditu účastníka a který se nepodílel na přípravě finančních výkazů.
2. Auditor, který vydává osvědčení o finančních výkazech a o metodice, poskytne na žádost Komise, Účetního dvora nebo Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) přístup k podkladům a auditní pracovní dokumentaci, na jejichž základě se osvědčení o finančních výkazech a o metodice vydává.
Článek 37
Kumulativní financování
Akce, na niž byl udělen grant z rozpočtu Unie, je způsobilá rovněž pro grant na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 za předpokladu, že granty nekryjí stejné nákladové položky.
Oddíl IV
Záruky
Článek 38
Účastnický záruční fond
1. Zřizuje se účastnický záruční fond (dále jen „fond“), který pokrývá riziko spojené s nevracením dlužných částek Unii v rámci akcí financovaných granty Komise na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a Komise nebo financujících subjektů Unie v rámci programu Horizont 2020 podle pravidel stanovených v tomto nařízení. Fond je náhradou a právním nástupcem účastnického záručního fondu zřízeného podle nařízení (ES) č. 1906/2006.
2. Fond je provozován v souladu s článkem 39. Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům stanoveným v čl. 39 odst. 3.
3. V případě, že úroky nepostačují na pokrytí operací popsaných v čl. 39 odst. 3, fond nezasáhne a Komise nebo příslušný financující subjekt Unie vymáhá veškeré dlužné částky přímo od účastníků nebo třetích stran.
4. Fond je považován za dostatečnou záruku podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Od účastníků nelze přijímat žádnou další záruku nebo zajištění ani jim nelze jejich poskytnutí ukládat, s výjimkou případu popsaného v odstavci 3 tohoto článku.
5. Účastníci akcí programu Horizont 2020, jejichž riziko je kryto fondem, uhradí příspěvek ve výši 5 % finančních prostředků poskytnutých Unií na danou akci. Na konci akce se částka zaplacená do fondu účastníkům vrátí prostřednictvím koordinátora.
6. Výše příspěvku uvedeného v odstavci 5, kterou uhradí účastníci do fondu, může být snížena na základě průběžného hodnocení programu Horizont 2020.
Článek 39
Fungování fondu
1. Fond je řízen Unií, která je zastoupena Komisí jednající jako výkonný orgán jménem účastníků v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě.
Komise může fond řídit přímo, nebo svěřit jeho finanční řízení buď Evropské investiční bance, nebo vhodné finanční instituci (dále jen „depozitní banka“). Depozitní banka fond řídí podle pokynů Komise.
2. Příspěvek účastníků do fondu může být odečten z počátečního předběžného financování a zaplacen do fondu jménem účastníků.
3. Pokud účastník dluží částky Unii, může Komise, aniž jsou dotčeny sankce, které mohou být účastníkům v prodlení uloženy, přijmout tato opatření:
(a)
převést nebo nařídit depozitní bance, aby dlužnou částku převedla přímo z fondu koordinátorovi akce. Uvedený převod se provádí po ukončení či zrušení účasti účastníka v prodlení, pokud akce stále probíhá a zbývající účastníci souhlasí s jejím provedením podle stejných cílů. Částky převedené z fondu se považují za finanční prostředky Unie;
(b)
účinně zpětně získat uvedenou částku z fondu.
Komise vydá ve prospěch fondu inkasní příkaz určený danému účastníkovi nebo třetí straně. Komise může za tímto účelem přijmout rozhodnutí o zpětném získání v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Získané částky představují příjem určený fondu ve smyslu čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Poté, co bude dokončeno provádění všech grantů, jejichž riziko fond pokrývá, bude veškerý zůstatek vybrán Komisí a vložen do rozpočtu Unie, s výhradou rozhodnutí legislativního orgánu.
KAPITOLA III
Odborníci
Článek 40
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise a případně financující subjekty mohou jmenovat nezávislé odborníky, aby ohodnotili návrhy podle článku 15 nebo poskytli poradenství či pomoc při:
a)
hodnocení návrhů;
b)
sledování provádění akcí podle nařízení (EU) č. 1291/2013, jakož i předchozích výzkumných nebo inovačních programů;
c)
provádění politiky Unie v oblasti výzkumu a inovací nebo programů, včetně programu Horizont 2020, jakož i při dotváření a fungování Evropského výzkumného prostoru;
d)
hodnocení výzkumných a inovačních programů;
e)
koncipování politiky Unie v oblasti výzkumu a inovací, včetně přípravy budoucích programů.
2. Nezávislí odborníci se vyberou podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí vhodných ke splnění úkolů, kterými jsou pověřeni. Musí-li nezávislí odborníci pracovat s utajovanými informacemi, vyžaduje se před jejich jmenováním příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určí a vyberou na základě výzev k podávání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím, například výzkumným agenturám, výzkumným institucím, univerzitám, normalizačním organizacím, organizacím občanské společnosti či podnikům, s cílem vytvořit databázi kandidátů.
Ve vhodných a řádně odůvodněných případech může Komise nebo příslušný financující subjekt transparentním způsobem vybrat jakéhokoli odborníka s patřičnými dovednostmi, který v databázi není uveden.
Při jmenování nezávislých odborníků přijme Komise nebo příslušný financující subjekt s ohledem na situaci v oblasti akce vhodná opatření s cílem nalézt vyvážené složení skupin odborníků a hodnotících panelů z hlediska dovedností, zkušeností a znalostí, zeměpisné rozmanitosti a zastoupení žen a mužů. Ve vhodných případech je rovněž třeba usilovat o vyvážené zastoupení soukromého a veřejného sektoru.
Komise nebo příslušný financující subjekt mohou pro jmenování nezávislých odborníků využít doporučení poradních orgánů. V případě akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu Komise odborníky jmenuje na návrh vědecké rady Evropské rady pro výzkum.
3. Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, že odborník, který se ocitne ve střetu zájmů ve věci, v níž má podat odborný posudek, danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytuje poradenství či pomoc.
4. Veškerá výměna informací s nezávislými odborníky, včetně uzavření smlouvy o jejich jmenování a jakékoli její změny, se provádí prostřednictvím elektronických systémů pro výměnu informací zřízených Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, jak je stanoveno v čl. 287 odst. 4 nařízení (EU) č. 1268/2012.
5. Jména osobně jmenovaných odborníků, kteří byli Komisi nebo financujícímu subjektu nápomocni při provádění nařízení (EU) č. 1291/2013 a rozhodnutí 2013/743/EU, se společně s oblastmi jejich odbornosti zveřejňují alespoň jednou ročně na internetové stránce Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Tyto údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
HLAVA III
PRAVIDLA PRO VYUŽÍVÁNÍ A ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ
KAPITOLA I
Granty
Oddíl I
Výsledky
Článek 41
Vlastnictví výsledků
1. Výsledky vlastní účastník, který je vytvořil.
2. Pokud výsledky vytvořili účastníci akce společně a jejich jednotlivý přínos k těmto společným výsledkům nelze určit nebo není-li možné tyto společné výsledky rozdělit pro účely žádosti o příslušnou ochranu práv duševního vlastnictví nebo jejího získání nebo zachování, jsou tyto výsledky jejich společným vlastnictvím. Spoluvlastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu se svými povinnostmi podle grantové dohody. Spoluvlastníci se mohou dohodnout, že ve společném vlastnictví nebudou pokračovat a rozhodnout se pro alternativní režim, mimo jiné prostřednictvím převodu svých vlastnických podílů na jediného vlastníka s přístupovými právy pro ostatní účastníky poté, co dojde k vytvoření výsledků.
Není-li v dohodě o společném vlastnictví stanoveno jinak, je každý spoluvlastník oprávněn udílet třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků ve společném vlastnictví bez práva udělovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci jsou o tom předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům je poskytnuta spravedlivá a přiměřená odměna.
3. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jakékoli strany pracující pro účastníka oprávněni uplatňovat práva k vytvořeným výsledkům, dotčený účastník zajistí, aby tato práva mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s jeho povinnostmi podle grantové dohody.
Článek 42
Ochrana výsledků
1. Mohou-li výsledky nalézt obchodní nebo průmyslové využití, nebo lze-li odůvodněně očekávat, že je naleznou, účastník, který je vlastní, prověří možnost jejich ochrany. Pokud je to možné a vzhledem k okolnostem opodstatněné, zajistí účastník jejich náležitou ochranu na přiměřenou dobu a s vhodným územním rozsahem, a to s náležitým ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních účastníků akce.
2. Jestliže účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, zamýšlí nechránit výsledky, které vytvořil, z důvodů jiných, než je nemožnost podle unijního či vnitrostátního práva nebo nedostatečný potenciál pro obchodní nebo průmyslové využití, a pokud je nezamýšlí převést jinému právnímu subjektu usazenému v členském státě nebo přidružené zemi za účelem jejich ochrany, musí před jakýmkoli šířením těchto výsledků informovat Komisi nebo příslušný financující subjekt. Komise jménem Unie nebo příslušný financující subjekt mohou se souhlasem dotčeného účastníka převzít vlastnictví těchto výsledků a podniknout nezbytné kroky pro jejich účinnou ochranu.
Účastník to může odmítnout pouze tehdy, prokáže-li, že by tím byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy. Tyto výsledky nesmějí být žádným způsobem šířeny, dokud Komise nebo příslušný financující subjekt nepřijmou rozhodnutí nebo nerozhodnou, že nepřevezmou nebo převezmou vlastnictví, a nepodniknou nezbytné kroky pro zajištění jejich ochrany. Komise nebo příslušný financující subjekt přijme toto rozhodnutí bez zbytečného odkladu. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
3. Jestliže účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, zamýšlí vzdát se ochrany výsledků nebo neusilovat o prodloužení této ochrany z důvodů jiných, než je nedostatečný potenciál pro obchodní nebo průmyslové využití po dobu nepřesahující pět let od platby konečného zůstatku, informuje Komisi nebo příslušný financující subjekt, které mohou pokračovat v ochraně nebo ochranu prodloužit prostřednictvím převzetí vlastnictví těchto výsledků. Účastník to může odmítnout pouze tehdy, prokáže-li, že by tím byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Článek 43
Využití a šíření výsledků
1. Každý účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, vyvine co největší úsilí k tomu, aby výsledky, které vlastní, využil nebo aby zejména prostřednictvím převodu výsledků a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 44 dosáhl toho, že je využije jiný právní subjekt.
V grantové dohodě se stanoví jakékoli další povinnosti týkající se využití. V případě výzkumu s potenciálem pro řešení velkých společenských výzev mohou další povinnosti týkající se využití zahrnovat udělování nevýhradních licencí. Všechny tyto další povinnosti musí být uvedeny v pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. S výhradou případných omezení daných ochranou duševního vlastnictví, bezpečnostními pravidly nebo oprávněnými zájmy každý účastník co nejdříve vhodnými prostředky šíří výsledky, které vlastní. Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
V grantové dohodě se stanoví jakékoli další povinnosti týkající se šíření výsledků; tyto povinnosti musí být uvedeny v pracovním programu nebo pracovním plánu.
Pokud jde o šíření výsledků prostřednictvím vědeckých publikací, uplatňuje se otevřený přístup za podmínek stanovených v grantové dohodě. Náklady související s otevřeným přístupem k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z programu Horizont 2020 a vznikly v průběhu akce, jsou způsobilé k náhradě za podmínek stanovených v grantové dohodě. Vzhledem k čl. 18 nařízení (EU) č. 1291/2013 grantová dohoda nestanoví podmínky otevřeného přístupu k publikacím, což by vedlo k dalším nákladům na zveřejnění po dokončení akce.
Pokud jde o šíření údajů z výzkumu, mohou být v grantové dohodě v rámci otevřeného přístupu k údajům z výzkumu a jejich uchovávání a s ohledem na oprávněné zájmy účastníků a případná omezení související s pravidly ochrany údajů, bezpečnostními pravidly a s právy duševního vlastnictví, stanoveny podmínky, za kterých je poskytnut otevřený přístup k těmto výsledkům, zejména v případě průkopnického výzkumu Evropské rady pro výzkum a budoucích a vznikajících technologií nebo v jiných příslušných oblastech. V takovém případě se v pracovním programu nebo pracovním plánu uvede, zda je vyžadováno šíření údajů z výzkumu prostřednictvím otevřeného přístupu.
Jakékoli šíření výsledků musí být předem oznámeno ostatním účastníkům. Po oznámení může účastník vznést námitku, prokáže-li, že by zamýšleným šířením byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy týkající se jeho výsledků nebo stávajících znalostí. V takovém případě nemůže dojít k šíření nových znalostí, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
3. Pro účely sledování a šíření výsledků prováděného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem poskytnou účastníci veškeré informace o jimi prováděných činnostech spojených s využíváním a šířením výsledků a dokumenty, které jsou nezbytné v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě. S výhradou ochrany oprávněných zájmů účastníků, kteří informace poskytli, jsou tyto informace veřejně zpřístupněny. V grantové dohodě se mimo jiné stanoví lhůty týkající se této ohlašovací povinnosti.
4. Veškeré patentové přihlášky, normy, publikace nebo jakékoli jiné formy šíření výsledků, včetně elektronické formy, se opatří pokud možno prohlášením, jež může zahrnovat vizuální prostředky, o tom, že daná akce obdržela finanční podporu od Unie. Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 44
Převod výsledků a udělování licencí
1. Jestliže účastník převádí vlastnické právo k výsledkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito výsledky podle grantové dohody, včetně povinnosti převést tyto povinnosti při jakémkoli dalším převodu.
Aniž jsou dotčeny povinnosti týkající se důvěrnosti, které vyplývají z právních předpisů v případě fúzí a akvizic, musí účastník, který hodlá převést výsledky, v případě, že ostatní účastníci stále mají přístupová práva k převáděným výsledkům nebo mohou o udělení těchto práv stále požádat, předem uvědomit tyto ostatní účastníky a poskytnout jim dostatečné informace o zamýšleném novém vlastníkovi výsledků tak, aby tito ostatní účastníci mohli analyzovat účinek zamýšleného převodu na možný výkon svých přístupových práv.
Po oznámení může účastník proti převodu vlastnictví vznést námitku, pokud prokáže, že by zamýšlený převod nepříznivě ovlivnil výkon jeho přístupových práv. V takovém případě se převod nesmí uskutečnit, dokud mezi dotčenými účastníky nedojde k dohodě. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Ostatní účastníci se mohou prostřednictvím předchozí písemné dohody vzdát práva být předem informováni a práva na vznesení námitky v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
2. Za předpokladu, že je umožněn výkon přístupových práv k výsledkům a že účastník, který výsledky vlastní, splnil všechny další povinnosti týkající se využívání, může tento účastník, formou licencí nebo jiným způsobem udělit právo k jejich využívání libovolnému právnímu subjektu, a to včetně výhradního práva. Výhradní licence na výsledky je možné udělit za podmínky souhlasu všech ostatních dotčených účastníků, že se svých přístupových práv k nim zřeknou.
3. Pokud jde o výsledky vytvořené účastníky, kteří obdrželi finanční prostředky Unie, grantová dohoda může stanovit, že Komise nebo příslušný financující subjekt má právo vznést námitku proti převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence třetím stranám usazeným v třetí zemi, která není přidružena k programu Horizont 2020, domnívají-li se, že toto udělení licence nebo převod nejsou v souladu se zájmy rozvíjet konkurenceschopnost hospodářství Unie nebo nejsou slučitelné s etickými zásadami či s bezpečnostními aspekty.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence nedojde, pokud se Komise nebo příslušný financující subjekt neujistí, že budou zavedena příslušná ochranná opatření.
Grantová dohoda ve vhodných případech stanoví, že každý takový převod vlastnictví nebo udělení výhradní licence musí být předem oznámeny Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Oddíl II
Přístupová práva ke stávajícím znalostem a výsledkům
Článek 45
Stávající znalosti
Účastníci v písemné dohodě jakýmkoli způsobem uvedou stávající znalosti, které v akci využijí.
Článek 46
Zásady pro přístupová práva
1. Každá žádost o výkon přístupových práv a každé vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně.
2. Přístupová práva nezahrnují právo udělovat sublicence bez souhlasu vlastníka výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup.
3. Účastníci téže akce se před přistoupením ke grantové dohodě vzájemně informují o jakýchkoli právních či jiných omezeních, která se týkají poskytnutí přístupu k jejich stávajícím znalostem. Každá dohoda o stávajících znalostech následně uzavřená účastníkem zajistí možnost výkonu veškerých přístupových práv.
4. Ukončení účasti na akci nemá vliv na povinnost daného účastníka poskytovat přístup za podmínek stanovených v grantové dohodě.
5. Dohoda o konsorciu může stanovit, že pokud účastník nesplní své povinnosti a nedojde k nápravě, pozbývá svých přístupových práv.
Článek 47
Přístupová práva pro provádění
1. Účastník má přístupová práva k výsledkům jiného účastníka stejné akce, pokud tyto výsledky potřebuje pro provedení své práce v rámci dané akce.
Tento přístup se udělí bez poplatků.
2. Účastník má přístupová práva ke stávajícím znalostem jiného účastníka stejné akce, pokud tyto znalosti potřebuje pro provedení své práce v rámci dané akce, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3.
Tento přístup se udělí bez poplatků, pokud se účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 48
Přístupová práva pro využití
1. Účastník má přístupová práva k výsledkům jiného účastníka stejné akce, pokud tyto výsledky potřebuje pro využití svých vlastních výsledků.
Tento přístup se udělí na základě dohody za spravedlivých a přiměřených podmínek.
2. Účastník má přístupová práva ke stávajícím znalostem jiného účastníka stejné akce, pokud tyto znalosti potřebuje pro využití svých vlastních výsledků, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3.
Tento přístup se udělí na základě dohody za spravedlivých a přiměřených podmínek.
3. Nestanoví-li dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k výsledkům a, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3, ke stávajícím znalostem, a to za spravedlivých a přiměřených podmínek, pokud jsou tyto výsledky a znalosti zapotřebí pro využití výsledků vytvořených účastníkem, ke kterému je subjekt přidružen. Tato přístupová práva se požadují a získávají přímo od účastníka, který vlastní tyto výsledky nebo znalosti, pokud není dohodnuto jinak v souladu s čl. 46 odst. 2.
4. Žádost o přístup podle odstavců 1, 2 nebo 3 lze podat do jednoho roku od ukončení akce, pokud se účastníci nedohodnou na jiné lhůtě.
Článek 49
Přístupová práva Unie a členských států
1. Orgány, instituce a jiné subjekty Unie mají přístupová práva pouze k výsledkům účastníka, který obdržel finanční prostředky Unie, pro řádně odůvodněné účely rozvoje, provádění a sledování politik nebo programů Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití.
Tento přístup se udělí bez poplatků.
2. Pokud jde o akce v rámci zvláštního cíle „Bezpečné společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v příloze I části III nařízení (EU) č. 1291/2013, orgány, instituce a jiné subjekty Unie i vnitrostátní orgány členských států mají pro účely rozvoje, provádění a sledování svých politik nebo programů v této oblasti nezbytná přístupová práva k výsledkům účastníka, který obdržel finanční prostředky Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití. Tato přístupová práva se udělí bez poplatků a na základě dvoustranné dohody vymezující zvláštní podmínky s cílem zajistit, že tato práva budou použita pouze k zamýšlenému účelu a že jsou stanoveny odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti. Tato přístupová práva se nevztahují na stávající znalosti účastníka. Dožadující členský stát, orgán, instituce či jiný subjekt Unie uvědomí o této žádosti všechny členské státy. Ve vztahu k utajovaným informacím se použijí bezpečnostní pravidla Komise.
HLAVA IV
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
Článek 50
Udělení cen
1. Financování z prostředků Unie může mít formu udělení cen, jak je definováno v hlavě VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
2. Udělení každé ceny je podmíněno přijetím vhodných závazků v oblasti publicity. Na šíření výsledků se použije hlava III tohoto nařízení. Pracovní program nebo pracovní plán mohou obsahovat zvláštní povinnosti týkající se využívání a šíření.
Článek 51
Zadávání zakázek, zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení
1. Na každou zakázku, kterou zadává Komise vlastním jménem nebo společně s členskými státy, se vztahují pravidla zadávání veřejných zakázek uvedená v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
2. Financování z prostředků Unie může mít podobu zadávání zakázek v předobchodní fázi nebo zadávání zakázek na inovativní řešení, které provádí Komise či příslušný financující subjekt buď vlastním jménem, nebo společně se zadavateli z členských států a přidružených zemí.
Zadávací řízení:
a)
musí dodržovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení a proporcionality, pravidla hospodářské soutěže a případně směrnice 2004/17/ES, 2004/18/ES a 2009/81/ES, nebo pokud Komise jedná vlastním jménem, nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
může obsahovat zvláštní podmínky, například omezení místa provedení zadaných činností v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi na území členských států a zemí přidružených k programu Horizont 2020, je-li to řádně odůvodněno cíli akcí;
c)
může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů);
d)
stanoví zadání zakázek hospodářsky nejvýhodnější nabídce nebo nabídkám.
3. Výsledky vytvořené v rámci zakázky zadané Komisí vlastní Unie, není-li v rámci nabídkového řízení stanoveno jinak.
4. Smlouvy v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi obsahují zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší převzetí výsledků a aby nedocházelo k žádnému nespravedlivému zvýhodnění. Dodavatel, který vytvoří výsledky v rámci zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň s nimi spojená práva duševního vlastnictví. Zadavatelé získají alespoň přístupová práva k výsledkům bez poplatků pro své vlastní použití a právo udělovat nebo vyžadovat, aby zúčastnění dodavatelé udělovali třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků za spravedlivých a přiměřených podmínek bez práva udělovat sublicence. Jestliže dodavatel ve stanovené době po zadání zakázky v předobchodní fázi, která je uvedena ve smlouvě, výsledky obchodně nevyužije, převede vlastnictví výsledků na zadavatele.
5. Smlouvy v případě zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení mohou obsahovat zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší převzetí výsledků a aby nedocházelo k žádnému nespravedlivému zvýhodnění.
Článek 52
Finanční nástroje
1. Finanční nástroje mohou mít některou z forem uvedených, v hlavě VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou vynakládány v souladu s uvedenou hlavou a mohou být kombinovány vzájemně i s granty financovanými z rozpočtu Unie, včetně podle nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Odchylně od čl. 140 odst. 6 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou příjmy a roční splátky vytvořené v rámci finančního nástroje stanoveného na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 přiděleny v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení č. 966/2012 na tento finanční nástroj.
3. Odchylně od čl. 140 odst. 6 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou příjmy a roční splátky vytvořené v rámci finančního nástroje na sdílení rizik zřízeného na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a v rámci počáteční fáze nástroje pro rychle rostoucí a inovativní malé a střední podniky (GIF 1) zřízeného na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES, vázány v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 k nástupnickým finančním nástrojům podle nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 53
Nástroj pro malé a střední podniky
1. Na výzvy k předkládání návrhů vydané v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky uvedené v článku 22 nařízení (EU) č. 1291/2013 mohou reagovat pouze malé a střední podniky. Mohou spolupracovat s dalšími společnostmi, výzkumnými organizacemi nebo univerzitami.
2. Byl-li jednou podnik vyhodnocen jako malý a střední podnik, předpokládá se, že tento právní status pokračuje během celého trvání projektu, a to i v případech, kdy tento podnik v důsledku svého růstu později překročí strop stanovený v definici malého a středního podniku.
3. Použijí-li se nástroj pro malé a střední podniky nebo granty financujících subjektů nebo Komise zaměřené na malé a střední podniky, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
Článek 54
Rychlá cesta k inovacím
1. V souladu s článkem 7 se každý právní subjekt může zúčastnit akce nazvané „Rychlá cesta k inovacím“. Akce financované v rámci tohoto nástroje jsou inovativní akce. Rychlá cesta k inovacím je otevřena pro návrhy pro jakoukoli technologickou oblast v rámci specifického cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ stanoveného v příloze I části II bodu 1 nařízení (EU) 1291/2013 nebo pro jakékoli cíle podle priority „společenská výzva“ stanovené v příloze I části III bodech 1 až 7 uvedeného nařízení.
2. Návrhy lze předkládat kdykoli. Komise stanoví tři uzávěrky ročně pro ohodnocení návrhů. Doba mezi uzávěrkou a podpisem grantové dohody nebo oznámením rozhodnutí o udělení grantu nepřekročí šest měsíců. Návrhy jsou tříděny podle dopadu, kvality a efektivity provádění a excelence, přičemž je kritériu dopadu přidělen vyšší koeficient. Jedné akce se nezúčastní více než pět právních subjektů. Výše grantu nepřesáhne 3 miliony EUR.
Článek 55
Jiná zvláštní ustanovení
1. V případě akcí, které zahrnují činnosti související s bezpečností, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení, zejména o zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, zadávání zakázek na inovativní řešení, o změnách složení konsorcia, utajovaných informacích, využití, šíření, otevřeném přístupu k výzkumným publikacím, převodech výsledků a licencích k výsledkům.
2. V případě akcí na podporu stávající nebo nové výzkumné infrastruktury může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení týkající se uživatelů této infrastruktury a jejich přístupů k ní.
3. V případě akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení, zejména o přístupových právech, přenositelnosti a šíření, která se týkají účastníků, výzkumných pracovníků a kterékoli strany, která je akcí dotčena.
4. V případě akcí týkajících se odborné přípravy a mobility může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z akce prospěch, vlastnictví, přístupových práv a přenositelnosti.
5. V případě koordinačních a podpůrných akcí může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
6. V případě znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
HLAVA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 56
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 1 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu trvání programu Horizont 2020 a za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 3 se Komisi svěřují na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 3 může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení zaniká přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Komise neprodleně oznámí přijetí aktu v přenesené pravomoci současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 1 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 57
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Nařízení (ES) č. 1906/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, toto nařízení nemá vliv na pokračování nebo na změnu, včetně celkového nebo částečného ukončení, příslušných akcí až do doby jejich dokončení, nebo do udělení finanční pomoci Komisí nebo financujícími subjekty podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES nebo podle ostatních právních předpisů vztahujících se na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013, které se nadále použijí na dané akce až do doby jejich ukončení.
3. Všechny částky z účastnického záručního fondu zřízeného nařízením (ES) č. 1906/2006, jakož i všechna jeho práva a povinnosti se převádějí na fond ke dni 31. prosince 2013. Účastníci akcí podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES, kteří podepíšou grantové dohody po 31. prosinci 2013, uhradí svůj příspěvek do fondu.
Článek 58
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1290/2013
(2013. gada 11. decembris),
ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" (2014.-2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173., 183. pantu un 188. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Pētniecības un inovācijas pamatprogramma "Apvārsnis 2020" (2014.-2020. gads) (pamatprogramma "Apvārsnis 2020") ir izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (4). Minētā regula ir jāpapildina ar noteikumiem par dalību netiešās darbībās saskaņā ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" un par šādu darbību rezultātu izmantošanu un izplatīšanu.
(2)
Pamatprogramma "Apvārsnis 2020" būtu jāīsteno, lai tieši palīdzētu radīt industriālo līderību, izaugsmi un nodarbinātību, kā arī iedzīvotāju labklājību Eiropā, un tai būtu jāatspoguļo stratēģiskais redzējums, kas noteikts Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumā ar nosaukumu "Stratēģijas "Eiropa 2020" pamatiniciatīva "Inovācijas savienība"", kurā Komisija apņemas būtiski vienkāršot dalībnieku piekļuvi.
(3)
Pamatprogrammai "Apvārsnis 2020" būtu jāatbalsta tādas Eiropas pētniecības telpas nodrošināšana un darbība, kurā notiek pētnieku, zinātniskās informācijas un tehnoloģiju brīva aprite, nostiprinot sadarbību gan starp Savienību un tās dalībvalstīm, gan dalībvalstu starpā, jo īpaši piemērojot saskaņotu noteikumu kopumu.
(4)
Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" dalības, rezultātu izmantošanas un izplatīšanas noteikumos, kas paredzēti šajā regulā ("noteikumi"), būtu pienācīgi jāatspoguļo Eiropas Parlamenta ieteikumi, kas ietverti tā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (5), un Padomes ieteikumi attiecībā uz pētniecības pamatprogrammu administratīvo un finansiālo prasību vienkāršošanu. Noteikumos būtu jāparedz to vienkāršošanas pasākumu nepārtrauktība, kuri jau tiek īstenoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (6). Tajos būtu jāņem vērā ieteikumi, kas izteikti ekspertu grupas 2010. gada 12. novembra galīgajā ziņojumā ar nosaukumu "7. pamatprogrammas starpposma novērtējums", un tiem būtu jāturpina mazināt administratīvo slogu dalībniekiem un finansiālo noteikumu sarežģītību, lai veicinātu līdzdalību un mazinātu finanšu kļūdu skaitu. Noteikumos būtu arī pienācīgi jāatspoguļo zinātnieku aprindu paustās bažas un ieteikumi, kas atspoguļoti diskusijās, kuras aizsāktas ar Komisijas 2010. gada 29. aprīļa paziņojumu ar nosaukumu "Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana" un vēlāk pieņemto 2011. gada 9. februāra Zaļo grāmatu ar nosaukumu "No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam".
(5)
Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" starpposma novērtējumā būtu jāietver jaunā finansēšanas modeļa novērtējums, tostarp izvērtējot tā ietekmi uz finansējuma līmeņiem, dalību pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" un tās pievilcību.
(6)
Komisijai vai attiecīgajai finansēšanas struktūrai būtu jānodrošina to, ka uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas laikā visiem potenciālajiem dalībniekiem tiek darītas pieejamas konsultācijas un informācija.
(7)
Lai nodrošinātu saskaņotību ar citām Savienības finansēšanas programmām, pamatprogramma "Apvārsnis 2020" būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7), un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (8), pienācīgi ņemot vērā pētniecības un inovācijas pasākumu specifiku.
(8)
Būtu jānodrošina integrēta pieeja, apvienojot pasākumus, kas paredzēti Septītajā pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.-2013. gads), kas pieņemta ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (9), un ko veic Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 294/2008 (10), lai atvieglotu dalību, radītu saskaņotāku instrumentu kopumu un palielinātu zinātnisko un ekonomisko ietekmi, vienlaikus novēršot dublēšanos un sadrumstalotību. Vajadzētu piemērot vienotus noteikumus, lai nodrošinātu saskaņotu satvaru, kam vajadzētu veicināt dalību programmās, kuras saņem Savienības finansiālo ieguldījumu no pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" budžeta, tostarp dalību programmās, ko pārvalda EIT, kopuzņēmumi vai kādas citas struktūras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 187. pantu, un dalību programmās, ko veic dalībvalstis saskaņā ar LESD 185. pantu.
Tomēr būtu jānodrošina rīcības brīvība pieņemt īpašus noteikumus, ja to pamato attiecīgo darbību konkrētās vajadzības. Lai ņemtu vērā saskaņā ar LESD 187. pantu izveidoto struktūru īpašās darbības vajadzības, kas apzinātas attiecīgajā pamataktā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(9)
Darbībās, uz kurām attiecas šīs regulas darbības joma, būtu jāievēro pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Šādām darbībām vajadzētu būt saskaņā ar visiem juridiskajiem pienākumiem, tostarp starptautiskajām tiesībām un jebkādiem Komisijas lēmumiem, tādiem kā Komisijas 2013. gada 28. jūnija paziņojums (11), kā arī ar ētikas principiem, kuri ietver izvairīšanos no pētniecības godīguma pārkāpšanas.
(10)
Atbilstīgi LESD 180. un 186. pantā noteiktajiem starptautiskās sadarbības mērķiem būtu jāveicina tādu tiesību subjektu dalība, kuri veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, un starptautisku organizāciju dalība. Noteikumu īstenošanai būtu jānotiek saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi LESD 75. un 215. pantam, un jāatbilst starptautisko tiesību aktiem. Turklāt noteikumu īstenošanā būtu pienācīgi jāņem vērā nosacījumi Savienības subjektu dalībai atbilstīgajās trešo valstu programmās.
(11)
Noteikumiem būtu jārada saskaņots, visaptverošs un pārredzams satvars, lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku īstenošanu, ņemot vērā vajadzību visiem dalībniekiem nodrošināt vieglu piekļuvi ar vienkāršotām procedūrām, īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Savienības finansiālo palīdzību varētu nodrošināt dažādos veidos.
(12)
Saskaņā ar pārredzamības principu un papildus Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulā (ES) Nr. 1268/2012 norādītajai reklāmas prasībai Komisijai būtu jāpublicē atklāti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" interneta vietnēs, izmantojot īpašus informācijas kanālus, un būtu jānodrošina to plaša izplatība, tostarp izmantojot valstu kontaktpunktus un pēc pieprasījuma pieejamos formātos, ja tas praktiski iespējams.
(13)
Šajā regulā noteiktos atlases un piešķiršanas kritērijus būtu jāpiemēro pārredzami un pamatojoties uz objektīviem un izmērāmiem parametriem, ņemot vērā pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" vispārējo mērķi - izveidot labi darbojošos Eiropas pētniecības telpu.
(14)
Kopumā laikposmam no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanas galīgā datuma līdz dienai, kad tiek parakstīti dotāciju nolīgumi ar pieteikumu iesniedzējiem vai tiem tiek paziņoti dotāciju lēmumi, vajadzētu būt īsākam par Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 paredzēto laikposmu. Pienācīgi pamatotos gadījumos un Eiropas Pētniecības padomes darbībām būtu jāatļauj ilgāks laikposms.
(15)
Komisijai būtu jāturpina centieni vienkāršot procedūras, uzlabojot IT sistēmas, piemēram, vēl vairāk paplašinot dalībnieku portālu, kam būtu jākalpo par vienotu datu ievadīšanas punktu no uzaicinājumu iesniegt projektu priekšlikumus publicēšanas līdz pat priekšlikumu iesniegšanai un darbības īstenošanai ar mērķi izveidot vienas pieturas aģentūru. Sistēma var arī kalpot kā atgriezeniskā saite pieteikumu iesniedzējiem par progresu un to pieteikuma izskatīšanas gaitu.
(16)
Konfidenciālu datu un klasificētas informācijas apstrāde būtu jāreglamentē visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tostarp iestāžu iekšējiem noteikumiem, piemēram, Komisijas Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom (12), kurā paredzēti noteikumi par Eiropas Savienības klasificētās informācijas drošību.
(17)
Ir jānosaka dalības minimālie nosacījumi gan kā vispārīgs noteikums, gan attiecībā uz darbību specifiku atbilstoši pamatprogrammai "Apvārsnis 2020". Īpaši svarīgi būtu paredzēt noteikumus attiecībā uz dalībnieku skaitu un to uzņēmējdarbības vietu. Ja darbība notiek bez tāda subjekta līdzdalības, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, būtu jānodrošina 173. un 179. pantā noteikto mērķu sasniegšana.
(18)
Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/822/EK (13) aizjūras zemju un teritoriju juridiskas personas ir tiesīgas piedalīties pamatprogrammā "Apvārsnis 2020", ievērojot konkrētos tajā paredzētos nosacījumus.
(19)
Plānojot laikus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un lūgumiem sniegt informāciju, Komisijai, ja iespējams, būtu jāņem vērā parastie atvaļinājumu periodi.
(20)
Nesekmīgu pieteikumu gadījumā Komisijai būtu attiecīgajiem iesniedzējiem būtu jāsniedz sīkāka informācija par to priekšlikumiem.
(21)
Skaidriem un pārredzamiem mehānismiem, saskaņā ar kuriem izstrādā konkrētiem tematiem veltītus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, būtu jānodrošina vienlīdzīgi nosacījumi, jāpalielina pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" pievilcība un jāpalielina dalība.
(22)
Komisijai visos pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" aspektos būtu jārīkojas saskaņā ar Eiropas labas administratīvās prakses kodeksu, kas izklāstīts pielikumā Komisijas Lēmumam 2000/633/EK, EOTK, Euratom (14).
(23)
Ir lietderīgi paredzēt noteikumus un nosacījumus par Savienības finansējuma nodrošināšanu dalībniekiem darbībās, ko veic saskaņā ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020". Lai mazinātu esošo finansēšanas noteikumu sarežģītību, būtu jāpieņem vienkāršota izmaksu atmaksāšanas sistēma, kurā vairāk izmanto vienreizējos maksājumus, bāzes likmes un vienības izmaksas.
(24)
Šajā regulā minētās atlīdzināšanas likmes ir noteiktas maksimālā apmērā, lai atbilstu bezpeļņas nosacījumam un līdzfinansēšanas principam, kā arī ļautu dalībniekiem lūgt zemāku likmi. Atlīdzināšanas likmēm principā tomēr vajadzētu būt 100 % vai 70 % apmērā.
(25)
Klasificējot pētniecību tehnoloģiju jomā, produktu izstrādi un demonstrāciju pasākumus, būtu jāņem vērā ESAO tehnoloģiskās gatavības līmeņa (TGL) definīcijas.
(26)
Konkrētas problēmas pētniecības un inovācijas jomā būtu jārisina ar jaunām finansēšanas formām - godalgām, iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu, MVU instrumentu un "Ātrais ceļš uz inovāciju" darbībām, kurām ir vajadzīgi īpaši noteikumi.
(27)
Lai nodrošinātu vienādus noteikumus visiem uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā tirgū, pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" paredzētais finansējums būtu jāveido saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, lai nodrošinātu publisko izdevumu efektivitāti un novērstu tirgus kropļojumus, tādus kā privātā finansējuma izstumšana, neiedarbīgu tirgus struktūru veidošana vai neefektīvu firmu saglabāšana. Būtu jāparūpējas par to, lai inovācijas pasākumu finansējums neradītu konkurences kropļojumus un nenovestu pie iejaukšanās tirgū bez pietiekama iemesla.
(28)
Būtu jāaizsargā Savienības finanšu intereses, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, nodrošinot pietiekamu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli.
(29)
Saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 noteikumiem būtu jānodrošina pamats tam, lai tiktu plašāk akceptēta saņēmēju parasti izmantotā izmaksu uzskaites prakse.
(30)
Dalībnieku garantiju fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (15) un ko pārvalda Komisija, ir sevi apliecinājis kā svarīgu aizsardzības mehānismu, kas sedz ar tām summām saistītos riskus, kuras ir parādā un nav samaksājuši saistības neizpildījušie dalībnieki. Tādēļ būtu jānodibina jauns dalībnieku Garantiju fonds ("Fonds"). Lai panāktu dalībnieku riska efektīvāku pārvaldību un labāku aptvērumu, Fondam būtu jāaptver darbības saskaņā ar programmu, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK, saskaņā ar programmu, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2006/970/Euratom (16), saskaņā ar programmu, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2012/93/Euratom (17), kā arī darbībām saskaņā ar pamatprogramu "Apvārsnis 2020" un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1314/2013 (18). Fonds nebūtu jāattiecina uz programmām, ko pārvalda iestādes, kas nav Savienības finansēšanas struktūras.
(31)
Lai vairotu pārredzamību, būtu jāpublicē to ekspertu vārdi, kuri ir palīdzējuši Komisijai vai attiecīgām finansēšanas struktūrām piemērot šo regulu. Ja vārda publikācija apdraudētu eksperta drošību vai cieņu vai nepamatoti pārkāptu viņa privātumu, Komisijai vai finansēšanas struktūrām vajadzētu būt iespējai atturēties no šādu vārdu publicēšanas.
(32)
Personu dati, kas attiecas uz ekspertiem, būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (19).
(33)
Būtu jāpieņem noteikumi par rezultātu izmantošanu un izplatīšanu, lai nodrošinātu, ka dalībnieki pienācīgi aizsargā, izmanto un izplata šos rezultātus, un lai paredzētu iespēju noteikt izmantošanas papildu nosacījumus Eiropas stratēģiskajās interesēs. Dalībniekiem, kuri ir saņēmuši Savienības finansējumu un ar šāda finansējuma palīdzību gūtos rezultātus gatavojas izmantot galvenokārt trešās valstīs, kas nav saistītas ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", būtu jānorāda, kādā veidā Savienības finansējums veicinās Eiropas vispārējo konkurētspēju (savstarpējības princips), kā paredzēts dotāciju nolīgumā.
(34)
Gadījumā, ja pastāv iespēja, ka pētniecības rezultātā tiks izstrādātas jaunas medicīnas tehnoloģijas (piemēram, zāles, vakcīnas un ārstnieciskā diagnostika), būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka rezultātus vajadzības gadījumā nekavējoties izmanto un izplata.
(35)
Lai arī pastāvošie Savienības parāda un kapitāla finanšu instrumenti pētniecībai, attīstībai, inovācijai un izaugsmei ir sekmīgi, piekļuve riska finansējumam joprojām ir būtisks jautājums, jo īpaši inovatīviem MVU. Lai tos varētu izmantot visefektīvāk, parāda un kapitāla finanšu instrumentus būtu jāatļauj kombinēt vienu ar otru un ar dotācijām, ko finansē konkrēti no Savienības budžeta, tostarp saskaņā ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020". Turklāt Komisijai jo īpaši būtu jānodrošina saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK izveidotā riska dalīšanas finanšu mehānisma (RDFM) nepārtrauktība un saskaņā ar Lēmumu Nr. 1639/2006/EK izveidotā Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisma (GIF1) agrīnās stadijas daļa to nākamajos parāda un kapitāla finanšu instrumentos saskaņā ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", attiecīgi "Savienības aizņēmumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai" un "Savienības pašu kapitāla instrumenti pētniecībai un inovācijai". Šajā ziņā no ieņēmumiem un atmaksājumiem, ko rada kāds no minētajiem finanšu instrumentiem, tiešs labums būtu jāgūst finanšu instrumentiem, kuri izveidoti saskaņā ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020".
(36)
Komisijai būtu jānodrošina pietiekama papildināmība starp MVU instrumentu saskaņā ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" un finanšu instrumentiem saskaņā ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" un programmu COSME, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1287/2013 (20), kā arī ar shēmām un instrumentiem, kas izveidoti kopīgi ar dalībvalstīm, piemēram, kopīgo programmu Eurostars (21).
(37)
Juridiskās noteiktības un skaidrības labad Regula (EK) Nr. 1906/2006 būtu jāatceļ,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
IEVADA NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šajā regulā izklāstīti noteikumi par dalību netiešajās darbībās, kas tiek veiktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1291/2013, tostarp par dalību netiešajās darbībās, ko finansē finansēšanas struktūras saskaņā ar minētās regulas 9. panta 2. punktu.
Šajā regulā izklāstīti arī noteikumi, kas reglamentē rezultātu izmantošanu un izplatīšanu.
2. Ievērojot šajā regulā paredzētos īpašos noteikumus, piemēro attiecīgos noteikumus, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulā (ES) Nr. 1268/2012.
3. Regula (EK) Nr. 294/2008 vai jebkurš pamatakts, ar kuru budžeta izpildes uzdevumi tiek uzticēti finansēšanas struktūrai saskaņā ar LESD 185. pantu, var paredzēt noteikumus, kas pieļauj atkāpes no šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. Lai ņemtu vērā saskaņā ar LESD 187. pantu izveidoto finansēšanas struktūru īpašās darbības vajadzības, kas apzinātas attiecīgajā pamataktā, Komisija saskaņā ar -56. pantu attiecībā uz tām ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par:
a)
nosacījumiem dalībai uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, kurus izdevušas finansēšanas struktūras, kas izveidotas aeronautikas jomā, lai samazinātu 9. panta 1. punktā noteikto dalībnieku minimālo skaitu;
b)
tiesībām saņemt finansējumu, kā izklāstīts 10. pantā, ļaujot finansēšanas struktūrām, kuras izveidotas uz bioloģiskiem resursiem balstītas rūpniecības jomā un inovatīvu zāļu jomā, ierobežot tiesības saņemt finansējumu, ietverot vienīgi konkrētus dalībnieku tipus;
c)
noteikumiem, ar ko reglamentē rezultātu izmantošanu un izplatīšanu, ļaujot finansēšanas struktūrām, kuras izveidotas inovatīvu zāļu jomā:
i)
paplašināt iespējas nodot un licencēt rezultātus un iepriekš uzkrātās zināšanas saistītiem subjektiem, pircējiem un visām darba turpinātājām struktūrām saskaņā ar dotāciju nolīgumu un bez 44. panta 1. un 2. punktā minēto citu dalībnieku piekrišanas;
ii)
atļaut konkrētus nolīgumus par tiesībām piekļūt iepriekš uzkrātajām zināšanām rezultātu izstrādeo komercializācijas nolūkos vai pašu rezultātu komercializācijai (tiešā izmantošana), kā minēts 48. panta 2.-4. punktā;
iii)
papildināt noteikumus, ieviešot noteikumus par īpašumtiesībām un piekļuvi datiem, zināšanām un informācijai, kas neietilpst darbības mērķos un kas nav vajadzīgas 41. panta 2. punktā un 45.-48. pantā minētās darbības īstenošanai un izmantošanai;
iv)
paplašināt noteikumus par izmantošanu, ietverot citus iemeslus bez darbības īstenošanas (pētniecības nolūkos) vai rezultātu izstrādei komercializācijas nolūkos vai pašu rezultātu komercializācijai (tiešā izmantošana), kā minēts 48. pantā;
v)
izklāstīt konkrētus kritērijus apakšlicencēšanas atļaušanai no viena dalībnieka citam dalībniekam tās pašas darbības ietvaros, kā minēts 46. panta 2. punktā;
vi)
ievērojot 24. panta 2. punktā minētā konsorcija nolīgumā definētos nosacījumus, paplašināt dalībnieku, to saistīto subjektu un trešo personu kā licenciātu piekļuves tiesības rezultātiem vai iepriekš uzkrātajām zināšanām citos nolūkos, nevis lai īstenotu darbību (pētniecības nolūkos), saskaņā ar pienācīgiem nosacījumiem, tostarp finanšu nosacījumiem, vai rezultātu izstrādei komercializācijas nolūkos vai pašu rezultātu komercializācijai (tiešā izmantošana), kā minēts 46.-48. pantā;
vii)
piekļuves tiesībām tiešai izmantošanai paredzēt nosacījumu, ka pastāv nolīgums starp attiecīgajiem dalībniekiem, kā minēts 48. pantā;
viii)
izplatīšanu ar zinātniskas publikācijas starpniecību darīt brīvprātīgu atvērtas piekļuves veidā, kā minēts 43. panta 2. punktā;
d)
darbību finansēšanu, atļaujot finansēšanas struktūrām elektronisko komponentu un sistēmu jomā piemērot citas atmaksas likmes, nevis tās, kas noteiktas 28. panta 3. punktā, gadījumos, kad viena vai vairākas dalībvalstis kopīgi finansē dalībnieku vai darbību.
Finansēšanas struktūra, kas nav kāda no šā punkta pirmajā un otrajā daļā minētajām un kurai uzticēti budžeta izpildes uzdevumi saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) vai ii) punktu, var piemērot noteikumus, kas pieļauj atkāpes no šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, ja ir saņemta Komisijas piekrišana un ja tas vajadzīgs minētās struktūras īpašo darbību dēļ.
4. Šī regula nav piemērojama tiešajām darbībām, ko veic Kopīgais pētniecības centrs (JRC).
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
"piekļuves tiesības" ir tiesības izmantot rezultātus vai iepriekš uzkrātas zināšanas atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu;
2)
"saistīts subjekts" ir jebkurš tiesību subjekts, kas ir dalībnieka tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē kā dalībnieks, vai kas tieši vai netieši kontrolē dalībnieku. Kontrole var izpausties kādā no formām, kas izklāstītas 8. panta 2. punktā;
3)
"asociētā valsts" ir trešā valsts, kas ir noslēgusi starptautisku nolīgumu ar Savienību, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1291/2013 7. pantā;
4)
"iepriekš uzkrātas zināšanas" ir jebkuri dati, zinātība vai informācija jebkādā formā vai veidā, materiālā vai nemateriālā veidā, tostarp jebkuras tiesības, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības, kas ir i) dalībnieku rīcībā pirms to iesaistīšanās darbībā, kas ii) nepieciešamas, lai veiktu darbību vai lai izmantotu minētās darbības rezultātus; un ko iii) dalībnieki ir identificējuši saskaņā ar 45. pantu;
5)
"pamatakts" ir Savienības iestāžu pieņemts tiesību akts regulas, direktīvas vai lēmuma veidā LESD 288. panta nozīmē, kas veido darbības juridisko pamatu;
6)
"inovācijas pasākums" ir pasākums, kas galvenokārt ietver darbības ar konkrētu mērķi izstrādāt plānus un pasākumus vai projektus jauniem, izmainītiem vai uzlabotiem produktiem, procesiem vai pakalpojumiem. Šādā nolūkā to skaitā var būt prototipu izstrāde, testēšana, demonstrēšana, izmēģināšana, plaša mēroga produktu apstiprināšana un pavairošana tirgum;
7)
"koordinācijas un atbalsta darbība" ir darbība, kas sastāv galvenokārt no papildpasākumiem, tādiem kā standartizācija, izplatīšana, izpratnes vairošana un paziņošana, tīklu veidošana, koordinācijas vai atbalsta pakalpojumi, politikas dialogi un savstarpējas mācības un pētījumi, tostarp projektēšanas pētījumi jaunām infrastruktūrām, un tās var ietvert arī papildu sakaru veidošanas un koordinēšanas pasākumus starp programmām dažādās valstīs;
8)
"izplatīšana" ir rezultātu publiskošana ar jebkādiem atbilstošiem līdzekļiem (izņemot publiskošanu, kas izriet no rezultātu aizsardzības vai izmantošanas), tostarp izmantojot zinātnisku publikāciju jebkurā plašsaziņas līdzeklī;
9)
"izmantošana" ir rezultātu izmantošana turpmākos pētniecības pasākumos, kas nav attiecīgajā darbībā ietvertie pētniecības pasākumi, vai produkta vai procesa izstrādē, izveidē un laišanā tirgū vai pakalpojuma izveidē un sniegšanā, vai arī standartizācijas darbībās;
10)
"taisnīgi un saprātīgi noteikumi" ir atbilstoši noteikumi, tostarp iespējami finansiāli nosacījumi vai noteikumi par izmantošanu bez autoratlīdzības, ņemot vērā ar lūgumu piekļuvei saistītos konkrētos apstākļus, piemēram, rezultātu vai iepriekš uzkrātu zināšanu, kam tiek lūgta piekļuve, faktisko vai potenciālo vērtību un/vai paredzētās izmantošanas apjomu, ilgumu vai citus raksturlielumus;
11)
"finansēšanas struktūra" ir iestāde vai struktūra, izņemot Komisiju, kā minēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kam Komisija uzticējusi budžeta izpildes uzdevumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 9. panta 2. punktu;
12)
"starptautiska Eiropas interešu organizācija" ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā;
13)
"tiesību subjekts" ir jebkura fiziska persona vai jebkura juridiska persona, kas izveidota atbilstoši valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un atzīta par atbilstīgu minētajiem aktiem, un kam ir tiesībspēja, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības un kam var būt saistoši pienākumi;
14)
"bezpeļņas tiesību subjekts" ir tiesību subjekts, kura mērķis saskaņā ar statūtiem nav gūt peļņu, vai kuram ir juridisks vai statūtos paredzēts pienākums nepārdalīt peļņu akcionāriem vai individuāliem dalībniekiem;
15)
"dalībnieks" ir jebkurš tiesību subjekts, kas veic darbību vai darbības daļu atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1291/2013 un kam ir tiesības un pienākumi attiecībā pret Savienību vai citu finansēšanas struktūru saskaņā ar šo regulu;
16)
"programmas kopfonda darbība" ir darbība, ko finansē, izmantojot dotāciju, kuras galvenais nolūks ir papildināt atsevišķus uzaicinājumus vai programmas, ko finansē subjekti, kas nav Savienības finansēšanas struktūras un kas pārvalda pētniecības un inovācijas programmas. Programmas kopfonda darbība var ietvert arī papildu sakaru veidošanas un koordinēšanas pasākumus starp programmām dažādās valstīs;
17)
"iepirkums pirmskomercializācijas posmā" ir tādu pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums, kuri ietver riska/ieguvumu dalīšanu atbilstoši tirgus nosacījumiem un konkurētspējīgu attīstību pa posmiem, ja pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums ir skaidri nošķirts no gatavo izstrādājumu izmantošanas komerciālos apjomos;
18)
"inovatīvu risinājumu publiskais iepirkums" ir iepirkums, kurā līgumslēdzējas iestādes rīkojas kā sākuma klients attiecībā uz inovatīvām precēm vai pakalpojumiem, kas vēl nav pieejami plašā komerciālā mērogā, un var ietvert atbilstības pārbaudi;
19)
"rezultāti" ir jebkuri materiāli vai nemateriāli darbības rezultāti, piemēram, dati, zināšanas vai informācija, kas tiek radīta darbībā, jebkādā formā vai veidā, neatkarīgi no tā, vai tos var aizsargāt, kā arī jebkuras tiem piesaistītas tiesības, tostarp intelektuālā īpašuma tiesības;
20)
"MVU" ir mikrouzņēmumi, mazi un vidēji uzņēmumi, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (22).
21)
"darba programma" ir Komisijas pieņemtais dokuments īpašās programmas īstenošanai saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/743/ES (23) 5. pantu;
22)
"darba plāns" ir Komisijas darba programmai līdzīgs dokuments, ko pieņem finansēšanas struktūras, kurām uzticēts izpildīt daļu no pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 9. panta 2. punktu.
2. Šajā regulā subjektu, kam saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem nav tiesībspējas, uzskata par pielīdzināmu tiesību subjektam ar noteikumu, ka ievēroti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 131. panta 2. punktā un Regulas (ES) Nr. 1268/2012 198. pantā paredzētie nosacījumi.
3. Šajā regulā dotāciju saņēmēji netiek uzskatīti par finansēšanas struktūrām.
3. pants
Konfidencialitāte
Ievērojot nosacījumus, kas paredzēti īstenošanas nolīgumos, lēmumos vai līgumos, jebkurus datus, zināšanas un informāciju, ko saistībā ar darbību paziņo kā konfidenciālus, uzskata par konfidenciāliem, pienācīgi ņemot vērā Savienības tiesību aktus attiecībā uz klasificētas informācijas aizsardzību un piekļuvi tai.
4. pants
Informācija, kas jādara pieejama
1. Neskarot 3. pantu, Komisija pēc pieprasījuma dara pieejamu Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, jebkurai dalībvalstij vai asociētai valstij visu tās rīcībā esošo noderīgo informāciju par tāda dalībnieka rezultātiem, kas ir iegūti darbībā, kura saņēmusi Savienības finansējumu, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi divi nosacījumi:
a)
attiecīgā informācija attiecas uz valsts sektora iestādi;
b)
dalībnieki nav norādījuši pamatotus un pietiekamus iemeslus, kāpēc attiecīgā informācija nav sniedzama.
Darbībās, ko veic atbilstoši konkrētajam mērķim "Droša sabiedrība - Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsargāšana", Komisija, pamatojoties uz lūgumu, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām vai dalībvalstu valsts iestādēm dara pieejamu visu tās rīcībā esošo noderīgo informāciju par tāda dalībnieka rezultātiem, kas ir iegūti darbībā, kura ir saņēmusi Savienības finansējumu. Komisija informē dalībnieku par šādu informācijas sniegšanu. Ja kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra pieprasa informāciju, Komisija par šādu informācijas sniegšanu informē arī visas dalībvalstis.
2. Informācijas sniegšanu atbilstoši 1. punktam neuzskata par Komisijas vai dalībnieku tiesību vai pienākumu tālāknodošanu saņēmējam. Tomēr saņēmējs ievēro jebkuras šādas informācijas konfidencialitāti, izņemot, ja tā kļūst publiska vai to publiski pieejamu dara dalībnieki, vai ja tā ir paziņota Komisijai bez konfidencialitātes ierobežojumiem. Attiecībā uz klasificētu informāciju piemēro Komisijas noteikumus par drošību.
5. pants
Konsultācijas un informācija potenciālajiem dalībniekiem
Saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulu (ES) Nr. 1268/12 Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra nodrošina, ka laikā, kad tiek publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, visiem iespējamiem dalībniekiem tiek darītas pieejamas pietiekamas konsultācijas un informācija, jo īpaši piemērojamais dotāciju nolīguma paraugs.
II SADAĻA
DALĪBAS NOTEIKUMI
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
6. pants
Finansējuma veidi
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 10. pantu finansējumu var piešķirt vienā vai vairākos no veidiem, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 966/2012, jo īpaši kā dotācijas, godalgas, iepirkumu vai finanšu instrumentus.
7. pants
Tiesību subjekti, kas var piedalīties darbībās
1. Darbībā var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tās uzņēmējdarbības vietas vai starptautiska organizācija ar noteikumu, ka ir izpildīti šajā regulā paredzētie nosacījumi, kā arī visi nosacījumi, kas paredzēti atbilstošajā darba programmā vai darba plānā.
2. Attiecīgā darba programma var ierobežot tādu tiesību subjektu dalību pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" vai tās daļās, kuri veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, ja Komisija nosacījumus par dalībvalstu tiesību subjektu vai to saistīto subjektu, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, piedalīšanos konkrētās trešās valsts pētniecības un inovācijas programmās uzskata par kaitējošiem Savienības interesēm.
3. Attiecīgā darba programma vai darba plāns var liegt dalību subjektiem, kas nespēj sniegt pietiekamas drošības garantijas, tostarp attiecībā uz personāla drošības pielaidi, ja tas ir pamatots ar drošības apsvērumiem.
4. JRC var piedalīties darbībās ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem kā tiesību subjekts, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī.
8. pants
Neatkarība
1. Divus tiesību subjektus uzskata par savstarpēji neatkarīgiem, ja neviens no tiem nav pakļauts tiešai vai netiešai otra subjekta kontrolei, vai arī tai pašai tiešai vai netiešai kontrolei, kam pakļauts otrs subjekts.
2. Šā panta 1. punkta nolūkā kontrole konkrēti var izpausties šādi:
a)
tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgā tiesību subjekta izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai pārvaldot šā subjekta dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu;
b)
tiešā vai netiešā veidā faktiski vai juridiski pārvaldot attiecīgā tiesību subjekta lēmumu pieņemšanas pilnvaras.
3. Šā panta 1. punkta nolūkā par kontroles attiecībām neuzskata šādas attiecības starp tiesību subjektiem:
a)
tā pati atklāta ieguldījumu sabiedrība, ieguldītājinstitūcija vai riska kapitāla sabiedrība tieši vai netieši pārvalda vairāk nekā 50 % no izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu;
b)
attiecīgie tiesību subjekti ir tās pašas sabiedriskās iestādes īpašumā vai pārraudzībā.
II NODAĻA
Dotācijas
I Iedaļa
Piešķiršanas procedūra
9. pants
Dalības nosacījumi
1. Ievēro vismaz šādus minimālos nosacījumus:
a)
darbībā piedalās vismaz trīs tiesību subjekti;
b)
katrs no trim tiesību subjektiem veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī vai asociētā valstī; un
c)
b) apakšpunktā minētie trīs tiesību subjekti ir savstarpēji neatkarīgi 8. panta nozīmē.
2. Šā panta 1. punkta nolūkā, ja viens no dalībniekiem ir JRC vai starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidots subjekts, to uzskata par tādu, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī, izņemot jebkuru dalībvalsti vai asociētu valsti, kurā uzņēmējdarbību veic cits dalībnieks, kas piedalās tajā pašā darbībā.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, minimālais nosacījums ir viena tāda tiesību subjekta dalība, kurš veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī:
a)
attiecībā uz Eiropas Pētniecības padomes (ERC) progresīvās pētniecības darbībām;
b)
MVU instrumentu, ja darbībai ir skaidri izteikta pievienotā Eiropas vērtība;
c)
programmas kopfonda darbībām, kā arī
d)
pamatotos gadījumos, kas paredzēti darba programmā vai darba plānā.
4. Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz koordinācijas un atbalsta darbībām un apmācības un mobilitātes darbībām obligāts nosacījums ir viena tiesību subjekta dalība.
5. Ja tas ir piemēroti un pienācīgi pamatoti, darba programmās vai darba plānos var paredzēt papildu nosacījumus atbilstoši konkrētām politikas prasībām vai darbības veidam un mērķiem, iekļaujot cita starpā nosacījumus attiecībā uz dalībnieku skaitu, dalībnieka veidu un uzņēmējdarbības vietu.
10. pants
Tiesības saņemt finansējumu
1. Tiesības saņemt finansējumu no Savienības ir šādiem dalībniekiem:
a)
tiesību subjektam, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī vai kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;
b)
starptautiskai Eiropas interešu organizācijai;
c)
tiesību subjektam, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kura noteikta darba programmā.
2. Ja darbībā piedalās starptautiska organizācija vai tiesību subjekts, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, un neviens no tiem nav tiesīgs saņemt finansējumu saskaņā ar 1. punktu, Savienības finansējumu var piešķirt, ar noteikumu, ka ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
a)
dalība tiek uzskatīta par būtiski nepieciešamu Komisijas vai attiecīgās finansēšanas struktūras darbības veikšanai;
b)
šāds finansējums ir paredzēts divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Savienību un starptautisko organizāciju vai - tādu tiesību subjektu gadījumā, kuri veic uzņēmējdarbību trešās valstīs - valsti, kurā attiecīgais tiesību subjekts veic uzņēmējdarbību.
11. pants
Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus
1. Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus izsludina saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulu (ES) Nr. 1268/12, jo īpaši ņemot vērā vajadzību nodrošināt pārredzamību un nediskrimināciju un nodrošināt pienācīgu elastību pētniecības un inovācijas nozaru daudzveidīgajai būtībai.
2. Izņēmuma kārtā un neskarot pārējos gadījumus, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulā (ES) Nr. 1268/2012, uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus neizsludina par koordinācijas un atbalsta darbībām un programmas kopfonda darbībām, kas jāveic darba programmās vai darba plānos norādītiem tiesību subjektiem, ar noteikumu, ka uz darbību neattiecas uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus darbības joma.
3. Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulas (ES) Nr. 1268/2012 noteikumiem paredz pietiekamus laikposmus priekšlikumu sagatavošanai, laikus paziņo par gaidāmiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, publicējot darba programmu, un paredz pienācīgu laikposmu no uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas līdz priekšlikuma iesniegšanas beigu termiņam.
12. pants
Kopīgi uzaicinājumi ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām
1. Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus var izdot kopīgi ar trešām valstīm vai to zinātnes un tehnoloģiju organizācijām un aģentūrām vai ar starptautiskām organizācijām, lai kopīgi finansētu darbības prioritārās kopīgu interešu un paredzama savstarpēja ieguvuma jomās, ja pastāv skaidra pievienotā vērtība Savienībai. Priekšlikumus izvērtē un atlasa kopīgās izvērtēšanas un atlases procedūrās, par kurām jāvienojas. Šādas novērtēšanas un atlases procedūras nodrošina atbilstību Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VI sadaļā noteiktajiem principiem, un tajās iesaistās proporcionāla katras puses ieceltu neatkarīgu ekspertu grupa.
2. Juridiskas personas, kas saņem finansējumu no Savienības, noslēdz dotāciju nolīgumu ar Savienību vai attiecīgo finansēšanas struktūru. Tādā dotāciju nolīgumā iekļauj tā darba aprakstu, kas jāveic minētajiem dalībniekiem un tiesību subjektiem no iesaistītajām trešām valstīm.
3. Tiesību subjekti, kas saņem Savienības finansējumu, noslēdz koordinācijas nolīgumu ar iesaistītajiem tiesību subjektiem, kas saņem finansējumu no attiecīgajām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām.
13. pants
Priekšlikumi
1. Priekšlikumos iekļauj rezultātu izmantošanas un izplatīšanas plāna projektu, ja tas ir paredzēts darba programmā vai darba plānā.
2. Jebkurā priekšlikumā, kas attiecas uz cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību, ir attiecīgi jāiekļauj sīka informācija par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veiks attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, kā arī sīka informācija par ētiskajiem apstiprinājumiem, kas tiks sniegti. Cilvēka embrija cilmes šūnu pētniecības jomā uz iestādēm, organizācijām un pētniekiem attiecas stingra licencēšana un kontrole atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts tiesiskajam regulējumam.
3. No novērtēšanas, atlases vai piešķiršanas procedūrām jebkurā laikā var izslēgt priekšlikumu, kas ir pretrunā ētikas principiem vai jebkādiem piemērojamiem tiesību aktiem vai kas neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti Lēmumā Nr. 743/ES, darba programmā vai darba plānā, vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
4. Kad tas ir būtiski un norādīts darba programmā vai darba plānā, priekšlikumā paskaidro, kādā veidā un kādā apmērā ir būtiska plānotā projekta satura analīze no dzimumu līdztiesības aspekta.
14. pants
Ētikas izvērtēšana
1. Komisija sistemātiski veic to priekšlikumu ētikas izvērtēšanu, kuri rada ar ētiku saistītus jautājumus. Minētajā izvērtēšanā pārbauda ētikas principu un tiesību aktu ievērošanu un - attiecībā uz pētniecību, ko veic ārpus Savienības, - to, vai tāda pati pētniecība būtu bijusi atļauta kādā dalībvalstī.
2. Komisija ētikas izvērtēšanas procesu dara pēc iespējas pārredzamāku un nodrošina, ka to veic laikus, ja iespējams, izvairoties no dokumentu atkārtotas iesniegšanas.
15. pants
Atlases un piešķiršanas kritēriji
1. Iesniegtos priekšlikumus vērtē pēc šādiem piešķiršanas kritērijiem:
a)
izcilība;
b)
ietekme;
c)
īstenošanas kvalitāte un efektivitāte.
2. Vienīgo 1. punkta a) apakšpunktā minēto kritēriju piemēro priekšlikumiem par ERC progresīvās pētniecības darbībām.
3. Priekšlikumos inovācijas pasākumiem lielāku prioritāti var piešķirt 1. punkta b) apakšpunktā minētajam kritērijam.
4. Darba programmā vai darba plānā iekļauj sīkāku informāciju par 1. punktā noteikto piešķiršanas kritēriju piemērošanu un norāda svērumus un sliekšņa vērtības.
5. Komisija ņem vērā iespēju īstenot divu posmu iesniegšanas procedūru, kas paredzēta Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulā (ES) Nr. 1268/2012, ja tas ir piemēroti un atbilst uzaicinājuma iesniegt priekšlikumu mērķiem.
6. Priekšlikumus sarindo pēc novērtēšanas rezultātiem. Atlasi veic, pamatojoties uz minēto sarindojumu.
7. Novērtēšanu veic neatkarīgi eksperti.
8. Šīs regulas 11. panta 2. punktā minētā tiesību subjekta gadījumā vai citos pienācīgi pamatotos ārkārtas gadījumos novērtēšanu var veikt, atkāpjoties no 7. punkta paredzētā veida. Katrā šādas novērtēšanas gadījumā Komisija sniedz dalībvalstīm sīki izklāstītu informāciju par izmantoto novērtēšanas procedūru un tās iznākumu.
9. Ja prasītais Savienības finansējums darbībai ir EUR 500 000 vai lielāks, Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra, izmantojot līdzekļus, kas atbilst valsts tiesību aktiem, iepriekš pārbauda tikai koordinatoru finansiālās iespējas. Turklāt, ja, ņemot vērā pieejamo informāciju, ir iemesls apšaubīt koordinatora vai citu dalībnieku finansiālās iespējas, Komisija un attiecīgā finansēšanas struktūra pārbauda to finansiālās iespējas
10. Finansiālās iespējas nepārbauda ne tiem tiesību subjektiem, kuru dzīvotspēju garantē dalībvalsts vai asociēta valsts, ne augstākās un vidējās izglītības iestādēm.
11. Finansiālās iespējas var garantēt jebkurš cits tiesību subjekts, kura finansiālās iespējas savukārt pārbauda saskaņā ar 9. punktu.
16. pants
Novērtējuma pārskatīšanas procedūra
1. Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra nodrošina pārredzamu novērtējuma pārskatīšanas procedūru attiecībā uz tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuri uzskata, ka to priekšlikumu novērtējums nav veikts saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas šajā regulā, attiecīgajā darba programmā, darba plānā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
2. Pārskatīšanas pieprasījums attiecas uz konkrētu priekšlikumu, un priekšlikuma koordinators to iesniedz 30 dienu laikā no dienas, kad Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra informē koordinatoru par novērtējuma rezultātiem.
3. Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra atbild par 2. punktā minētā pieprasījuma izskatīšanu. Šādu izskatīšanu attiecina tikai uz novērtējuma procesuālajiem aspektiem, nevis uz priekšlikuma būtību.
4. Novērtējuma pārskatīšanas komiteja, kas sastāv no Komisijas vai attiecīgās finansēšanas struktūras darbiniekiem, sniedz atzinumu par novērtēšanas procesa procesuālajiem aspektiem. To vada Komisijas vai attiecīgās finansēšanas struktūras ierēdnis no cita dienesta, nevis tā, kas ir atbildīgs par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Komisija var ieteikt vienu no šādām darbībām:
a)
atkārtoti izvērtēt priekšlikumu - to veic galvenokārt tādi vērtētāji, kuri nav iesaistīti iepriekšējā izvērtēšanā;
b)
apstiprināt sākotnējo novērtējumu.
5. Pamatojoties uz 4. punktā minēto ieteikumu, Komisija vai attiecīgā finansēšanas iestāde pieņem lēmumu un paziņo to priekšlikuma koordinatoram. Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra šādu lēmumu pieņem, lieki nekavējoties.
6. Pārskatīšanas procedūra nekavē to priekšlikumu atlases procedūru, uz kuriem neattiecas pārskatīšanas pieprasījumi.
7. Pārskatīšanas procedūra neliedz īstenot citas darbības, ko dalībnieks var veikt saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
17. pants
Informācijas pieprasīšana un sūdzības
1. Komisija nodrošina, ka dalībniekiem ir izstrādāta procedūra, lai tie var pieprasīt informāciju vai iesniegt sūdzības saistībā ar savu piedalīšanos pamatprogrammā "Apvārsnis 2020".
2. Komisija nodrošina, ka informācija par to, kā reģistrēt bažas, jautājumus vai sūdzības, ir darīta pieejama visiem dalībniekiem un publicēta tiešsaistē.
18. pants
Dotāciju nolīgums
1. Saskaņā ar šo regulu Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā dotāciju nolīgumu paraugus starp Komisiju vai attiecīgo finansēšanas struktūru un dalībniekiem. Ja dotāciju nolīguma paraugā vajadzīgi būtiski grozījumi, Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm to attiecīgi pārskata.
2. Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra noslēdz dotāciju nolīgumu ar dalībniekiem. Subjekta izslēgšanu vai nomaiņu pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas pienācīgi pamato.
3. Dotāciju nolīgumā nosaka dalībnieku un vai nu Komisijas, vai arī attiecīgās finansēšanas struktūras tiesības un pienākumus saskaņā ar šo regulu. Tajā arī nosaka to tiesību subjektu tiesības un pienākumus, kuri kļūst par dalībniekiem darbības īstenošanas laikā, kā arī konsorcija koordinatora pienākumus un uzdevumus.
4. Pamatojoties uz prasībām darba programmā vai darba plānā, dotāciju nolīgumā var noteikt dalībnieku tiesības un pienākumus attiecībā uz piekļuves tiesībām, izmantošanu un izplatīšanu papildus tiesībām un pienākumiem, kas noteikti šajā regulā.
5. Dotāciju nolīgumā attiecīgā gadījumā un pēc iespējas atspoguļo vispārējos principus, kas noteikti Komisijas ieteikumā par Eiropas Pētnieku hartu un Uzvedības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā, pētniecības godīguma principus, Komisijas ieteikumu par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās, Rīcības kodeksu universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības iestādēm, kā arī dzimumu līdztiesības principu, kas izklāstīts 16. pantā Regulā (ES) Nr. 1291/2013.
6. Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā ietver noteikumus, kas nodrošina ētikas principu ievērošanu, tostarp paredz neatkarīgas ētikas padomes izveidi un Komisijas tiesības īstenot ētikas izvērtēšanu, kuru veic neatkarīgi eksperti.
7. Pienācīgi pamatotos gadījumos īpašas dotācijas par darbībām var veidot daļu no partnerības pamatlīguma saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulu (ES) Nr. 1268/2012.
19. pants
Dotāciju lēmumi
Attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 121. panta 1. punktu vai attiecīgā finansēšanas struktūra var paziņot dotāciju lēmumus, nevis parakstīt dotāciju nolīgumus. Tādā gadījumā pēc analoģijas piemēro šīs regulas noteikumus, kas attiecas uz dotāciju nolīgumiem.
20. pants
Piešķiršanas termiņš
1. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 128. panta 2. punktu uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda plānoto datumu, līdz kuram visus pieteikumu iesniedzējus informē par to pieteikumu novērtējuma rezultātiem, un indikatīvu datumu, kad tiks parakstīti dotāciju nolīgumi vai paziņoti dotāciju lēmumi.
2. Šā panta 1. punktā minētos datumus balsta uz šādiem laikposmiem:
a)
visu pieteikumu iesniedzēju informēšanai par to pieteikumu zinātniskas novērtēšanas rezultātiem maksimālā laikposmā pieci mēneši no pēdējās dienas, kad var iesniegt pilnīgus priekšlikumus;
b)
dotāciju nolīgumu parakstīšanai ar pieteikumu iesniedzējiem vai to informēšanai par dotāciju lēmumiem maksimāla laikposmā trīs mēneši no dienas, kad informēti sekmīgie pieteikuma iesniedzēji.
3. Šā panta 2. punktā minētos laikposmus var pagarināt ERC darbībām un ārkārtējos, pienācīgi pamatotos gadījumos, jo īpaši sarežģītu darbību gadījumā, ja ir liels priekšlikumu skaits vai ja to lūdz pieteikumu iesniedzēji.
4. Dalībniekiem dod pietiekami daudz laika iesniegt informāciju un dokumentus, kas vajadzīgi dotāciju nolīguma parakstīšanai. Komisija pieņem lēmumus un lūdz informāciju iespējami savlaicīgi. Ja iespējams, izvairās no atkārtotas dokumentu iesniegšanas.
21. pants
Samaksas termiņš
Dalībniekiem maksā savlaicīgi un saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Tiklīdz ir veikts maksājums koordinatoram, Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra to paziņo dalībniekiem.
22. pants
Droša elektroniskā sistēma
Visu saraksti ar dalībniekiem, tostarp dotāciju nolīgumu slēgšanu, paziņošanu par dotāciju lēmumiem un visiem grozījumiem tajos, var veikt ar elektroniskas apmaiņas sistēmas starpniecību, kuru izveidojusi Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1268/2012 179. pantā.
II Iedaļa
Īstenošana
23. pants
Darbību īstenošana
1. Dalībnieki īsteno darbības atbilstoši visiem nosacījumiem un saistībām, kas izklāstītas šajā regulā, Regulā (ES) Nr. 966/2012, Regulā (ES) Nr. 1268/2012, Lēmumā 2013/743/ES, darba programmā vai darba plānā, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus un dotāciju nolīgumā.
2. Dalībnieki neuzņemas saistības, kas nav saderīgas ar šo regulu vai dotāciju nolīgumu. Ja dalībnieks neizpilda savus pienākumus attiecībā uz darbības tehnisko īstenošanu, pārējie darbinieki izpilda pienākumus bez Savienības papildu finansējuma, ja vien Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra tos skaidri neatbrīvo no šāda pienākuma. Gadījumā, ja dalībnieks neievēro savas saistības, Komisija saskaņā ar 39. panta 3. punkta a) apakšpunktu var pārskaitīt attiecīgo parādsummu no 38. pantā minētā Dalībnieku garantiju fonda darbības koordinatoram. Katra dalībnieka finansiālā atbildība ir ierobežota līdz tā parādam, ievērojot ar Dalībnieku garantiju fondu saistītos noteikumus. Dalībnieki nodrošina, lai Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra būtu laikus informēta par jebkuru notikumu, kas varētu būtiski ietekmēt darbības īstenošanu vai Savienības intereses.
3. Dalībnieki īsteno darbību un veic visus vajadzīgos un pamatotos pasākumus šajā nolūkā. To rīcībā ir atbilstoši resursi, kas vajadzīgi darbības īstenošanai. Ja tas nepieciešams darbības īstenošanai, dalībnieki var pieaicināt trešās personas, tostarp apakšuzņēmējus, lai īstenotu ar darbību saistīto darbu, vai var izmantot resursus, ko nodrošina trešās personas, izmantojot ieguldījumu natūrā atbilstoši dotāciju nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. Dalībnieks ir atbildīgs pret Komisiju vai attiecīgo finansēšanas struktūru un pret pārējiem dalībniekiem par veikto darbu.
4. Apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas tiesības konkrētu darbības elementu izpildei drīkst piešķirt tikai dotāciju nolīgumā noteiktajos gadījumos un pienācīgi pamatotos gadījumos, ko nevarēja skaidri paredzēt dotāciju nolīguma spēkā stāšanās brīdī.
5. Trešās personas, kas nav apakšuzņēmēji, var īstenot ar darbību saistīto darbu saskaņā ar dotāciju nolīgumā minētajiem nosacījumiem. Trešo personu un tās veicamo darbu norāda dotāciju nolīgumā.
Izmaksas, kas rodas šādām trešām personām, var uzskatīt par attiecināmām, ja trešā persona atbilst visiem no šiem nosacījumiem:
a)
tā būtu tiesīga saņemt finansējumu, ja tā būtu dalībnieks;
b)
tā ir saistīts subjekts vai tai ir juridiska saikne ar dalībnieku, kas norāda uz sadarbību, kura nav ierobežota tikai ar attiecīgo darbību;
c)
tā ir norādīta dotāciju nolīgumā;
d)
tā ievēro noteikumus, kas ir piemērojami dalībniekam atbilstoši dotāciju nolīgumam attiecībā uz izmaksu atbilstību un izdevumu kontroli.
e)
tā akceptē solidāru atbildību ar dalībnieku par Savienības ieguldījumu atbilstoši summai, par kuru trešā persona ir paziņojusi, ja to prasa Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra.
6. Trešās personas var arī nodrošināt resursu pieejamību dalībniekam, sniedzot ieguldījumu natūrā darbības īstenošanā. Par izmaksām, kas trešām personām radušās saistībā ar šādu ieguldījumu, kurš tiek sniegts bez maksas, ir tiesības saņemt finansējumu, ar noteikumu, ka tās atbilst dotāciju nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.
7. Darbība var ietvert finansiālu atbalstu trešām personām saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulā (ES) Nr. 1268/2012. Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 137. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās summas var pārsniegt, ja tas vajadzīgs darbības mērķu sasniegšanai.
8. Darbībā, ko veic dalībnieki, kuri ir līgumslēdzējas iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18/EK (25) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/81/EK (26) nozīmē, var ietvert vai par galveno mērķi var izvirzīt iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu iepirkumu, ja tas ir paredzēts darba programmā vai darba plānā un ir vajadzīgs tā īstenošanai. Tādā gadījumā dalībnieku īstenotajām iepirkuma procedūrām piemēro noteikumus, kas izklāstīti šīs regulas 51. panta 2., 4. un 5. punktā.
9. Dalībnieki ievēro to valstu tiesību aktus, noteikumus un ētikas normas, kurās darbība tiks īstenota. Attiecīgā gadījumā dalībnieki pirms darbības uzsākšanas prasa apstiprinājumu no attiecīgajām valsts vai vietējām ētikas komitejām.
10. Darbu, kurā izmanto dzīvniekus, veic saskaņā ar LESD 13. pantu un ievērojot prasību aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu zinātniskiem mērķiem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (27).
24. pants
Konsorcijs
1. Jebkura tāda konsorcija dalībnieki, kas vēlas piedalīties darbībā, ieceļ vienu dalībnieku no sava vidus par koordinatoru, ko norāda dotāciju nolīgumā. Koordinators ir galvenais kontaktpunkts starp konsorcija dalībniekiem attiecībās ar Komisiju vai attiecīgo finansēšanas struktūru, izņemot gadījumus, kad dotācijas nolīgumā norādīts citādi vai ja tas nepilda savus pienākumus saskaņā ar dotāciju nolīgumu.
2. Tāda konsorcija dalībnieki, kas piedalās darbībā, noslēdz iekšēju nolīgumu ("konsorcija nolīgums"), kurā nosaka to tiesības un pienākumus attiecībā uz darbības īstenošanu saskaņā ar dotāciju nolīgumu, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos, kas paredzēti darba programmā vai darba plānā, vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Komisija publicē norādes par galvenajiem jautājumiem, ko dalībnieki var iekļaut konsorcija nolīgumos.
3. Konsorcija nolīgumā var cita starpā paredzēt šādus nosacījumus:
a)
konsorcija iekšējo organizāciju;
b)
Savienības finansējuma sadalījumu;
c)
izplatīšanas noteikumus, izmantošanas un piekļuves tiesības, kas papildina šīs regulas III sadaļas I nodaļas un dotāciju nolīguma noteikumus;
d)
iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību;
e)
atbildību, kompensāciju un konfidencialitātes nolīgumus starp dalībniekiem.
Konsorcija dalībnieki konsorcija ietvaros var noslēgt jebkādus nolīgumus, kas pēc to ieskatiem ir atbilstoši, ciktāl šie nolīgumi nav pretrunā ar dotāciju nolīgumu vai šo regulu.
4. Konsorcijs var ierosināt iekļaut vai izslēgt dalībnieku vai nomainīt koordinatoru saskaņā ar atbilstošiem dotāciju nolīguma noteikumiem ar noteikumu, ka izmaiņas atbilst dalības nosacījumiem, nerada nelabvēlīgu ietekmi uz darbības īstenošanu un nav pretrunā vienlīdzīgas attieksmes principam.
III Iedaļa
Dotāciju veidi un finansēšanas noteikumi
25. pants
Dotāciju veidi
Dotācijas var piešķirt jebkurā no veidiem, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 123. pantā, ņemot vērā darbības mērķus.
26. pants
Izmaksu atbilstība
1. Noteikumi par izmaksu atbilstību ir definēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 126. pantā. Izmaksas, kas saskaņā ar darbību radušās trešām personām, var atzīt par atbilstīgām saskaņā ar šīs regulas un dotāciju nolīguma noteikumiem.
2. Neatbilstīgas izmaksas ir tās, kas neatbilst 1. punktā minētajiem noteikumiem, it īpaši - rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, zaudējumi no valūtas konvertācijas, ar kapitāla peļņu saistītas izmaksas, izmaksas, kas atlīdzinātas saistībā ar citu Savienības darbību vai programmu, parādi un parādu apkalpošanas izdevumi, kā arī pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi.
27. pants
Tiešās atbilstīgās personāla izmaksas
1. Neskarot 26. pantā minētos nosacījumus, tiešās atbilstīgās personāla izmaksas ietver tikai algas un sociālā nodrošinājuma iemaksas un citas izmaksas, kas iekļautas darbībai norīkotā personāla atalgojumam saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai darba līgumu.
2. Neskarot 26. pantā minētos nosacījumus, papildatalgojumu darbībai norīkotajam dalībnieku bezpeļņas tiesību subjektu personālam, tostarp maksājumus saskaņā ar papildlīgumiem neatkarīgi no to būtības, arī var uzskatīt par tiešām atbilstīgām personāla izmaksām līdz summai, kas noteikta 3. punktā, ja tie atbilst šādiem papildnosacījumiem:
a)
tā ir daļa no parastās dalībnieka atlīdzības shēmas, un tiek konsekventi maksāta, kad vien ir nepieciešams tāda paša veida darbs vai zināšanas;
b)
kritēriji, ko izmanto papildmaksājumu aprēķinam, ir objektīvi, un dalībnieks tos piemēro vispārīgi neatkarīgi no izmantotā finansējuma avota.
3. Papildatalgojums var būt atbilstīgs līdz EUR 8 000 gadā vienai personai. Personai, kas strādā ne tikai vienīgi saistībā ar darbību, piemēro stundas likmes ierobežojumu. Stundas likmes ierobežojumu aprēķina, izdalot EUR 8 000 ar gada produktīvo darba stundu skaitu, kas aprēķināts saskaņā ar 31. pantu.
28. pants
Darbības finansēšana
1. Finansējums darbībai nepārsniedz kopējās atbilstīgās izmaksas, no kurām atskaitīti darbības ieņēmumi.
2. Par darbības ieņēmumiem uzskata:
a)
resursus, kuru pieejamību dalībniekiem nodrošinājušas trešās personas, izmantojot finanšu pārvedumus vai ieguldījumus natūrā bez maksas, kuru vērtību dalībnieks deklarējis kā atbilstīgās izmaksas, ar noteikumu, ka trešās personas tos ieguldījušas konkrēti izmantošanai darbībā;
b)
darbības radītus ienākumus, izņemot ienākumus, kas gūti no darbības rezultātu izmantošanas;
c)
ienākumus, kas gūti, pārdodot aktīvus, kuri iegādāti saskaņā ar dotāciju nolīgumu, un kā vērtība nepārsniedz izmaksas, kuras dalībnieks sākotnēji norādījis kā darbības izmaksas.
3. Attiecībā uz visām finansētajām darbībām piemēro vienotu atbilstīgo izmaksu atlīdzināšanas likmi par katru darbību. Maksimālo likmi nosaka darba programmā vai darba plānā.
4. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" dotācija var sasniegt ne vairāk kā 100 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām, neskarot kopfinansēšanas principu.
5. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" dotācija ir ierobežota līdz maksimāli 70 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām inovācijas pasākumiem un programmas kopfonda darbībām.
Atkāpjoties no 3. punkta, pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" dotācija attiecībā uz inovācijas darbībām var sasniegt līdz 100 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām bezpeļņas tiesību subjektiem, neskarot kopfinansēšanas principu.
6. Šajā pantā noteiktās atmaksas likmes piemēro arī attiecībā uz darbībām, kurām pilnībā vai par kādu to daļu tiek noteikts vienotas likmes, vienības vai vienreizēja maksājuma finansējums.
29. pants
Netiešās izmaksas
1. Netiešās atbilstīgās izmaksas nosaka pēc vienotas likmes, kas ir 25 % no kopējām tiešajām atbilstīgajām izmaksām, izņemot tiešās atbilstīgās izmaksas saistībā ar apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu un izmaksas saistībā ar resursiem, ko nodrošinājušas trešās personas un kas netiek izmantoti atbalsta saņēmēja telpās, kā arī finansiālu atbalstu trešām personām.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, netiešās izmaksas var deklarēt kā vienreizēju maksājumu vai vienības izmaksas, ja tas ir paredzēts darba programmā vai darba plānā.
30. pants
Finansējuma līmeņu izvērtējums
Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" starpposma novērtējumā iekļauj ietekmes izvērtējumu dažādiem elementiem, kuri ieviesti ar jaunajiem finansējuma līmeņiem, kas noteikti šīs regulas 27., 28. un 29. pantā, lai izvērtētu, vai jaunā pieeja nav radījusi nevēlamas situācijas, kas negatīvi ietekmē pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" pievilcīgumu.
31. pants
Gada produktīvais darba laiks
1. Atbilstīgās personāla izmaksas attiecas tikai uz faktisko darba laiku, ko nostrādājušas personas, kuras tieši veic darbu saskaņā ar darbību. Pierādījumus par faktiskajām nostrādātajām darba stundām iesniedz dalībnieks, parasti izmantojot laika reģistrācijas sistēmu.
2. Par personām, kas strādā tikai darbības vajadzībām, laika reģistrācija netiek prasīta. Šādos gadījumos dalībnieks paraksta deklarāciju, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir strādājusi vienīgi darbības vajadzībām.
3. Dotāciju nolīgumā iekļauj:
a)
prasību minimumu attiecībā uz laika reģistrācijas sistēmu;
b)
iespēju izvēlēties starp fiksētu gada produktīvo darba stundu skaitu un metodi, kā aprēķināt gada produktīvo darba stundu skaitu, kas izmantojams personāla stundas likmju aprēķinam, ņemot vērā dalībnieka parasti izmantoto uzskaites praksi.
32. pants
MVU īpašnieki un fiziskas personas, kas nesaņem algu
MVU īpašnieki, kas nesaņem algu, un citas fiziskas personas, kas nesaņem algu, var deklarēt personāla izmaksas, pamatojoties uz vienības izmaksām.
33. pants
Vienības izmaksas
1. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 124. pantu Komisija var noteikt metodes vienības izmaksu noteikšanai, pamatojoties uz:
a)
statistikas datiem vai tamlīdzīgiem objektīviem līdzekļiem;
b)
revidējamiem dalībnieka vēsturiskiem datiem.
2. Tiešās atbilstīgās personāla izmaksas var finansēt, pamatojoties uz vienības izmaksām, kas noteiktas saskaņā ar dalībnieka parasti izmantoto izmaksu uzskaites praksi, ar noteikumu, ka tās atbilst šādam kritēriju kopumam:
a)
tās ir aprēķinātas, pamatojoties uz kopējām faktiskajām personāla izmaksām, kas iegrāmatotas dalībnieka vispārējos pārskatos un ko dalībnieks var pielāgot, pamatojoties uz budžetā iekļautiem vai aplēstiem elementiem saskaņā ar Komisijas paredzētiem nosacījumiem;
b)
tās atbilst 26. un 27. pantam;
c)
tās nodrošina atbilstību prasībai par peļņas negūšanu un izmaksu divkāršas finansēšanas novēršanu;
d)
tās ir aprēķinātas, pienācīgi ņemot vērā 31. pantu.
34. pants
Atzinums par finanšu pārskatiem
Atzinums par finanšu pārskatiem aptver dotācijas kopējo summu, ko pieprasa dalībnieks saskaņā ar faktisko izmaksu atmaksas formu un 33. panta 2. punktā minēto vienības izmaksu formu, izņemot summas, kas deklarētas, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem, bāzes likmēm un vienības izmaksām, kas nav tās, kas noteiktas atbilstoši dalībnieka parastajai izmaksu uzskaites praksei. Atzinumu par finanšu pārskatiem iesniedz tikai tad, ja brīdī, kad pieprasa dotācijas atlikuma izmaksu, minētā summa ir vismaz EUR 325 000.
35. pants
Atzinums par metodoloģiju
1. Dalībnieki, kas aprēķina un pieprasa segt tiešās personāla izmaksas, pamatojoties uz vienības izmaksām saskaņā ar 33. panta 2. punktu, var iesniegt Komisijai atzinumu par metodoloģiju. Minētā metodoloģija atbilst 33. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem un dotāciju nolīguma prasībām.
2. Ja Komisija atzīst metodikas apliecinājumu, tas ir derīgs visām darbībām, kas finansētas atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1291/2013, un dalībnieks aprēķina un deklarē izmaksas, pamatojoties uz šādu metodoloģiju. Kad Komisija ir atzinusi metodikas apliecinājumu, tā nedrīkst sistēmiskas vai periodiski atkārtojošās kļūdas pamatot ar pieņemto metodoloģiju.
36. pants
Revidenti, kas sniedz atzinumus
1. Šās regulas 34. un 35. pantā minētos atzinumus par finanšu pārskatiem un metodiku sniedz neatkarīgs revidents, kas ir kvalificēts veikt likumā paredzētās grāmatvedības dokumentu revīzijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (28) vai tamlīdzīgiem valsts noteikumiem, vai kompetents un neatkarīgs valsts ierēdnis, kuram attiecīgās valsts iestādes ir devušas tiesībspēju revidēt dalībnieku un kurš nav bijis iesaistīts finanšu pārskatu sagatavošanā.
2. Pēc Komisijas, Revīzijas palātas vai Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pieprasījuma revidents, kurš sniedz atzinumu par finanšu pārskatiem un metodiku, piešķir piekļuvi apliecinošajiem dokumentiem un revīzijas darba dokumentiem, pamatojoties uz kuriem izsniegts atzinums par finanšu pārskatiem vai metodoloģiju.
37. pants
Kumulatīvā finansēšana
Darbībai, kam piešķirta dotācija no Savienības budžeta, var arī piešķirt dotāciju, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar noteikumu, ka ar dotācijām netiek segtas vienas un tās pašas izmaksu pozīcijas.
IV Iedaļa
Garantijas
38. pants
Dalībnieku garantiju fonds
1. Ar šo tiek izveidots Dalībnieku garantiju fonds ("Fonds"), kas sedz risku, kurš saistīts ar to summu neatgūšanu, kuras maksājamas Savienībai to darbību ietvaros, ko ar dotācijām finansē Komisija atbilstīgi Lēmumam Nr. 1982/2006/EK un Komisija vai Savienības finansēšanas struktūras pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem. Fonds aizstāj ar Regulu (EK) Nr. 1906/2006 izveidoto Dalībnieku garantiju fondu un turpina tā darbu.
2. Fondu vada saskaņā ar 39. pantu. Fonda radītos finanšu procentus pieskaita Fondam un izmanto vienīgi 39. panta 3. punktā noteiktajiem mērķiem.
3. Ja ar procentiem nepietiek, lai segtu 39. panta 3. punktā izklāstīto darbību izmaksas, Fonds neiejaucas, un Komisija vai attiecīgā Savienības finansēšanas struktūra jebkuras nesamaksātās summas atgūst tieši no dalībniekiem vai trešām personām.
4. Fondu uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. No dalībniekiem nedrīkst pieņemt un tiem nedrīkst piemērot papildu garantiju vai nodrošinājumu, izņemot šā panta 3. punktā izklāstīto gadījumu.
5. Dalībnieki, kas atbilstoši pamatprogrammai "Apvārsnis 2020" piedalās darbībās, kuru risku sedz Fonds, veic iemaksu, kas ir 5 % no Savienības finansējuma darbībai. Darbības beigās Fondā ieguldīto summu atmaksā dalībniekiem ar koordinatora starpniecību.
6. Šā panta 5. punktā minētās dalībnieku iemaksas likmi Fondā var samazināt, pamatojoties uz pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" starpposma novērtējumu.
39. pants
Fonda darbība
1. Fondu pārvalda Savienība, ko pārstāv Komisija, kura darbojas kā izpildītājs dalībnieku vārdā saskaņā ar dotāciju nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.
Komisija var pārvaldīt Fondu tieši vai uzticēt Fonda finanšu pārvaldību Eiropas Investīciju bankai vai atbilstošai finanšu iestādei ("depozītbanka"). Depozītbanka pārvalda Fondu saskaņā ar Komisijas norādījumiem.
2. Dalībnieku ieguldījumu Fondā var kompensēt no sākotnējā priekšfinansējuma, un to var iemaksāt Fondā dalībnieku vārdā.
3. Ja dalībnieks ir parādā summas Savienībai, Komisija, neskarot sodus, kas var tikt piemēroti dalībniekam, kurš nepilda savas saistības, var veikt kādu no šādām darbībām:
a)
tieši pārskaitīt vai pieprasīt depozītbankai tieši pārskaitīt attiecīgo parādsummu no Fonda darbības koordinatoram. Tādu pārskaitījumu izdara pēc saistību nepildītāja dalībnieka dalības izbeigšanas vai atsaukšanas, ja darbība joprojām notiek un ja atlikušie dalībnieki piekrīt to īstenot atbilstoši tādiem pašiem mērķiem. No Fonda pārskaitītās summas uzskata par Savienības finansējumu;
b)
faktiski piedzīt minēto summu no Fonda.
Komisija izsniedz piedziņas rīkojumu pret attiecīgo dalībnieku vai trešo personu Fonda labā. Komisija šajā saistībā var pieņemt lēmumu par piedziņu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
4. Piedzītās summas veido ieņēmumus, kas Fondam piešķirti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 21. panta 4. punkta nozīmē. Kad ir piešķirtas visas dotācijas, kuru risku sedz Fonds, visas atlikušās summas piedzen Komisija un iekļauj Savienības budžetā atbilstīgi likumdevējas iestādes lēmumiem.
III NODAĻA
Eksperti
40. pants
Neatkarīgu ekspertu iecelšana
1. Komisija un - attiecīgā gadījumā - finansēšanas struktūras var iecelt neatkarīgus ekspertus priekšlikumu novērtēšanai saskaņā ar 15. pantu vai konsultāciju vai palīdzības sniegšanai šādos jautājumos:
a)
priekšlikumu novērtēšana;
b)
to darbību īstenošanas uzraudzība, kuras veic saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1291/2013, kā arī iepriekšējo pētniecības un/vai inovācijas programmu īstenošanas uzraudzība;
c)
Savienības pētniecības un inovācijas politikas vai programmu, tostarp pamatprogrammas "Apvārsnis 2020", īstenošana, kā arī Eiropas pētniecības telpas izveide un darbība;
d)
pētniecības un inovācijas programmu novērtēšana;
e)
Savienības pētniecības un inovācijas politikas izstrāde, tostarp nākotnes programmu sagatavošana.
2. Neatkarīgus ekspertus izvēlas, ņemot vērā viņu prasmju, pieredzes un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem. Ja neatkarīgiem ekspertiem jāstrādā ar klasificētu informāciju, iecelšanai nepieciešama attiecīgas pakāpes drošības pielaide.
Lai izveidotu kandidātu datubāzi, neatkarīgus ekspertus izraugās un atlasa, izsludinot fiziskām personām adresētus uzaicinājumus iesniegt pieteikumus un uzaicinājumus attiecīgām organizācijām, piemēram, pētniecības aģentūrām, pētniecības iestādēm, universitātēm, standartizācijas organizācijām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai uzņēmumiem.
Ja to uzskata par lietderīgu un pienācīgi pamatotos gadījumos, Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra pārredzamā veidā izraugās jebkādu tādu individuālu ekspertu ar atbilstošām prasmēm, kurš nav iekļauta datubāzē.
Ieceļot neatkarīgus ekspertus, Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra veic pienācīgus pasākumus, lai panāktu ekspertu grupu un izvērtēšanas komisiju līdzsvarotu sastāvu no dažādu prasmju, pieredzes, zināšanu, ģeogrāfiskās pārstāvības un dzimumu viedokļa, ņemot vērā situāciju darbības jomā. Atbilstīgos gadījumos cenšas panākt arī privātā un publiskā sektora līdzsvaru.
Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra var prasīt padomdevējas struktūras padomu neatkarīgu ekspertu iecelšanai. Attiecībā uz Eiropas Pētniecības padomes pirmrindas pētījumu darbībām Komisija ekspertus ieceļ, pamatojoties uz Eiropas Pētniecības padomes Zinātniskās padomes priekšlikumu.
3. Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra nodrošina, ka eksperts, kas nonācis interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par kuru tiek prasīts eksperta atzinums, nevērtē konkrēto jautājumu, nekonsultē par to vai nesniedz palīdzību saistībā ar to.
4. Visu saraksti ar neatkarīgiem ekspertiem, tostarp to iecelšanas līgumu slēgšanu un jebkādu grozījumu izdarīšanu tajos, var veikt ar elektronisku apmaiņas sistēmu starpniecību, kuras izveidojusi Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1268/2012 287. panta 4. punktā.
5. To ekspertu vārdus, kuri iecelti privātpersonas statusā un kuri ir palīdzējuši Komisijai vai finansēšanas struktūrām Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un Lēmuma 2013/743/ES īstenošanā, līdz ar to ekspertīzes jomu vismaz reizi gadā publicē Komisijas vai attiecīgās finansēšanas struktūras tīmekļa vietnē. Šādu informāciju apkopo, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
III SADAĻA
NOTEIKUMI, KAS REGLAMENTĒ REZULTĀTU IZMANTOŠANU UN IZPLATĪŠANU
I NODAĻA
Dotācijas
I Iedaļa
Rezultāti
41. pants
Īpašumtiesības uz rezultātiem
1. Īpašumtiesības uz rezultātiem pieder dalībniekam, kurš tos radījis.
2. Ja kādas darbības dalībnieki ir kopīgi radījuši rezultātus un ja to attiecīgo ieguldījumu kopīgajos rezultātos nav iespējams noskaidrot vai ja šādus kopīgus rezultātus nav iespējams sadalīt attiecīgu intelektuālo īpašumtiesību aizsardzības pieteikumam, ieguvei vai uzturēšanai spēkā, tiem ir kopīgas īpašumtiesības uz šādiem rezultātiem. Kopīpašnieki noslēdz nolīgumu par attiecīgo kopīgo īpašumtiesību sadalījumu un izmantošanas nosacījumiem atbilstoši to pienākumiem saskaņā ar dotāciju nolīgumu. Kopīpašnieki var vienoties nesaglabāt kopīgas īpašumtiesības, bet vienoties par alternatīvu režīmu, inter alia, nododot savas īpašumtiesību daļas vienam īpašniekam, pārējiem dalībniekiem saglabājot piekļuves tiesības, kad ir radīti rezultāti.
Ja kopīgajā īpašumtiesību nolīgumā nav paredzēts citādi, katrs kopīpašnieks ir tiesīgs piešķirt neekskluzīvas licences trešām personām kopīgā īpašumā esošo rezultātu izmantošanai bez tiesībām piešķirt apakšlicences, ievērojot šādus nosacījumus:
a)
par to iepriekš brīdina pārējos kopīpašniekus;
b)
pārējiem kopīpašniekiem piešķir taisnīgu un pamatotu kompensāciju.
3. Ja darbiniekiem vai jebkurai personai, kas strādā dalībnieka labā, ir tiesības pieprasīt īpašumtiesības uz radītajiem rezultātiem, attiecīgais dalībnieks nodrošina, ka šādas tiesības var īstenot atbilstoši pienākumiem, ko paredz dotāciju nolīgums.
42. pants
Rezultātu aizsardzība
1. Ja rezultātus var izmantot komerciāliem vai rūpnieciskiem mērķiem vai ja var pamatoti prognozēt, ka tos tādējādi varēs izmantot, dalībnieks, kam pieder minētie rezultāti, izvērtē iespēju tos aizsargāt. Dalībniekam, ja tas ir iespējams, ir saprātīgi un pamatoti, ņemot vērā apstākļus, pienācīgi aizsargā tos uz atbilstošu laikposmu un ar atbilstošu teritoriālo segumu, pienācīgi ņemot vērā savas likumīgās intereses un pārējo darbības dalībnieku likumīgās un jo īpaši komerciālās intereses.
2. Ja dalībnieks, kas saņēmis Savienības finansējumu, ir paredzējis neaizsargāt rezultātus, ko tas radījis, tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar neiespējamību atbilstīgi Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem vai komerciālas vai rūpnieciskas izmantošanas neiespējamību, un ja vien dalībnieks nav iecerējis tos nodot tālāk citam tiesību subjektam, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī, lai tos aizsargātu, tas informē Komisiju vai attiecīgo finansēšanas struktūru pirms jebkuras šādu rezultātu izplatīšanas. Komisija Savienības vai attiecīgās finansēšanas struktūras vārdā ar attiecīgā dalībnieka piekrišanu var pārņemt īpašumtiesības uz šādiem rezultātiem un veikt pasākumus, kas vajadzīgi to atbilstošai aizsardzībai.
Dalībnieks var nepiekrist tikai tad, ja tas pierāda, ka tādējādi tiktu nodarīts būtisks kaitējums tā likumīgajām interesēm. Šos rezultātus nedrīkst nekādā veidā izplatīt, kamēr Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra nav pieņēmusi lēmumu nepārņemt īpašumtiesības uz rezultātiem vai nolēmusi, ka tā pārņems īpašumtiesības, un nav veikusi pasākumus, kas vajadzīgi to aizsardzības nodrošināšanai. Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra šādu lēmumu pieņem bez liekas kavēšanās. Dotāciju nolīgumā nosaka termiņus šajā ziņā.
3. Ja dalībnieks, kas saņēmis Savienības finansējumu, ir paredzējis nepiemērot rezultātu aizsardzību vai negatavojas pieprasīt šādas aizsardzības pagarinājumu tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar komerciālas vai rūpnieciskas izmantošanas neiespējamību laikposmā, kas nepārsniedz piecus gadus pēc atlikuma izmaksas, tas informē Komisiju vai attiecīgo finansēšanas struktūru, kas var turpināt vai pagarināt aizsardzību, pārņemot īpašumtiesības uz attiecīgajiem rezultātiem. Dalībnieks var nepiekrist tikai tad, ja tas pierāda, ka tādējādi tiktu nodarīts būtisks kaitējums tā likumīgajām interesēm. Dotāciju nolīgumā nosaka termiņus šajā ziņā.
43. pants
Rezultātu izmantošana un izplatīšana
1. Katrs dalībnieks, kas ir saņēmis Savienības finansējumu, dara visu iespējamo, lai izmantotu tam piederošos rezultātus vai nodrošina, lai tos izmantotu cits tiesību subjekts, jo īpaši veicot rezultātu tālāknodošanu un licencēšanu saskaņā ar 44. pantu.
Dotāciju nolīgumā paredz visus papildu izmantošanas pienākumus. Tādas pētniecības gadījumā, kurai ir potenciāls pētīt būtiskas sabiedrības problēmas, papildu izmantošanas pienākumos var iekļaut licencēšanu bez izņēmuma nosacījumiem. Visus šādus papildu pienākumus norāda darba programmā vai darba plānā.
2. Ievērojot visus ierobežojumus, ko piemēro intelektuālā īpašuma, drošības noteikumu vai likumīgu interešu aizsardzības dēļ, katrs dalībnieks, izmantojot atbilstošus līdzekļus, izplata sev piederošos rezultātus pēc iespējas drīzāk. Dotāciju nolīgumā var noteikt termiņus šajā saistībā.
Visus papildu izplatīšanas pienākumus paredz dotāciju nolīgumā un norāda darba programmā vai darba plānā.
Attiecībā uz rezultātu izplatīšanu ar zinātnisko publikāciju starpniecību piemēro atvērtu piekļuvi atbilstoši dotāciju nolīgumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Darbības laikā radušās izmaksas saistībā ar atvērtu piekļuvi zinātniskām publikācijām, kas izriet no pētniecības, kura finansēta no pamatprogrammas "Apvārsnis 2020", ir atmaksājamas saskaņā ar dotāciju nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. Pienācīgi ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1291/2013 18. pantu, dotāciju nolīgumā neparedz tādus nosacījumus atvērtai piekļuvei publikācijām, kuri radītu papildu publicēšanas izmaksas pēc darbības pabeigšanas.
Attiecībā uz pētniecības datu izplatīšanu dotāciju nolīgumā saistībā ar atvērtu piekļuvi pētniecības datiem un to saglabāšanu var paredzēt noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem piešķirama atvērta piekļuve šādiem rezultātiem, jo īpaši Eiropas Pētniecības padomes progresīvās pētniecības un NJT (Nākotnes un jaunās tehnoloģijas) pētniecības vai citās atbilstošās jomās, ņemot vērā dalībnieku likumīgās intereses un visus ierobežojumus saistībā ar datu aizsardzības noteikumiem, drošības noteikumiem vai intelektuālā īpašuma tiesībām. Tādā gadījumā darba programmā vai darba plānā norāda, vai tiek pieprasīta pētniecības datu izplatīšana atvērtas piekļuves veidā.
Par jebkuru izplatīšanas darbību iepriekš brīdina pārējos dalībniekus. Pēc brīdinājuma saņemšanas dalībnieks var iebilst, ja tas pierāda, ka iecerētā izplatīšana būtiski kaitētu tā likumīgajām interesēm saistībā ar tā rezultātiem vai iepriekš uzkrātajām zināšanām. Šādos gadījumos izplatīšanas darbību nedrīkst veikt, ja vien netiek veikti atbilstoši pasākumi šādu likumīgo interešu aizsardzībai. Dotāciju nolīgumā nosaka termiņus šajā ziņā.
3. Lai Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra varētu veikt uzraudzību un izplatīšanu, dalībnieki iesniedz informāciju par saviem ar izmantošanu un izplatīšanu saistītajiem pasākumiem un nepieciešamos dokumentus saskaņā ar dotāciju nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. Tādu informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot to dalībnieku likumīgās intereses, kuri snieguši informāciju. Dotāciju nolīgumā inter alia nosaka termiņus šādiem ziņošanas pienākumiem.
4. Ja iespējams, visos patenta pieteikumos, standartos, publikācijās vai jebkuros citos izplatīšanas līdzekļos (arī elektroniskajos) saistībā ar rezultātiem iekļauj apliecinājumu, kas var ietvert vizuālus līdzekļus, par to, ka darbībai ir piešķirts Savienības finansiāls atbalsts. Šāda apliecinājuma nosacījumus paredz dotāciju nolīgumā.
44. pants
Rezultātu tālāknodošana un licencēšana
1. Ja dalībnieks īpašumtiesības uz rezultātiem nodod tālāk, tas nodod tiesību pārņēmējam arī savus dotāciju nolīgumā paredzētos pienākumus saistībā ar minētajiem rezultātiem, tostarp pienākumu veikt rezultātu vēlāku tālāknodošanu.
Neskarot konfidencialitātes pienākumus, kas izriet no tiesību aktiem uzņēmumu apvienošanas un pārņemšanas gadījumā, ja citiem dalībniekiem joprojām ir tiesības piekļūt nododamajiem rezultātiem vai arī tie vēl joprojām var pieprasīt piekļuves tiesības, dalībnieks, kurš ir iecerējis veikt rezultātu tālāknodošanu, iepriekš brīdina citus dalībniekus, sniedzot arī pietiekamu informāciju par paredzamo jauno rezultātu īpašnieku, lai pārējie dalībnieki varētu izanalizēt iecerētās tālāknodošanas ietekmi uz to piekļuves tiesību iespējamo izmantošanu.
Pēc brīdinājuma saņemšanas dalībnieks var iebilst pret īpašumtiesību tālāknodošanu, ja tas pierāda, ka iecerētā tālāknodošana nelabvēlīgi ietekmētu tā piekļuves tiesību izmantošanu. Tādā gadījumā tālāknodošanu nedrīkst veikt, kamēr nav panākta vienošanās starp attiecīgajiem dalībniekiem. Dotāciju nolīgumā nosaka termiņus šajā ziņā.
Pārējie dalībnieki pēc iepriekšējas rakstiskas vienošanās var atteikties no savām tiesībām saņemt iepriekšēju brīdinājumu un tiesībām iebilst pret īpašumtiesību tālāknodošanu no viena dalībnieka konkrēti norādītai trešai personai.
2. Ar noteikumu, ka dalībnieks, kam pieder rezultāti, var īstenot tiesības piekļūt rezultātiem un pilda visus papildu izmantošanas pienākumus, minētais dalībnieksvar piešķirt licences vai citādi piešķirt to izmantošanas tiesības jebkuram tiesību subjektam, tostarp ekskluzīvas tiesības. Ekskluzīvas licences rezultātiem var piešķirt, ja visi citi attiecīgie dalībnieki sniedz piekrišanu atteikties no savām piekļuves tiesībām.
3. Attiecībā uz rezultātiem, ko rada dalībnieki, kuri ir saņēmuši Savienības finansējumu, dotāciju nolīgumā var paredzēt, ka Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra var iebilst pret īpašumtiesību tālāknodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu trešām personām, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kura nav saistīta ar pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", ja tā uzskata, ka šāda piešķiršana vai tālāknodošana neatbilst Savienības ekonomikas konkurētspējas palielināšanas interesēm vai nav saderīga ar ētikas principiem vai drošības apsvērumiem.
Šādos gadījumos īpašumtiesību tālāknodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu neveic, ja vien Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra nepārliecinās, ka tiks veikti atbilstoši drošības pasākumi.
Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā paredz, ka Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra ir iepriekš jābrīdina par jebkuru šādu īpašumtiesību tālāknodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu. Dotāciju nolīgumā nosaka termiņus šajā ziņā.
II Iedaļa
Tiesības piekļūt iepriekš uzkrātām zināšanām un rezultātiem
45. pants
Iepriekš uzkrātas zināšanas
Dalībnieki jebkādā veidā rakstveida nolīgumā norāda iepriekš uzkrātās zināšanas attiecībā uz savu darbību.
46. pants
Piekļuves tiesību principi
1. Jebkuru pieprasījumu atļaut piekļuves tiesību izmantošanu vai pieteikumu par atteikšanos no šādām tiesībām iesniedz rakstveidā.
2. Ja vien to rezultātu vai iepriekš uzkrāto zināšanu īpašnieks, attiecībā uz kuru tiek prasītas piekļuves tiesības, iepriekš nav vienojies citādi, piekļuves tiesības neietver tiesības piešķirt apakšlicenci.
3. Dalībnieki, kas piedalās vienā un tajā pašā darbībā, pirms to pievienošanās dotāciju nolīgumam informē cits citu par visiem tiesiskajiem ierobežojumiem, ko piemēro, piešķirot piekļuvi to iepriekš uzkrātajām zināšanām. Nolīgums, ko dalībnieks noslēdz vēlāk saistībā ar iepriekš uzkrātām zināšanām, nodrošina iespēju izmantot jebkuras piekļuves tiesības.
4. Dalības darbībā izbeigšana neietekmē dalībnieka pienākumu piešķirt piekļuvi saskaņā ar dotāciju nolīgumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem.
5. Konsorcija nolīgumā var noteikt, ka, ja dalībnieks nepilda savus pienākumus un ja šāda neizpilde netiek novērsta, šādam pienākumus neizpildījušam dalībniekam vairs nav piekļuves tiesību.
47. pants
Piekļuves tiesības īstenošanas mērķiem
1. Dalībniekam ir tiesības piekļūt cita tās pašas darbības dalībnieka rezultātiem, ja šādi rezultāti dalībniekam ir vajadzīgi, lai tas varētu veikt savu darbu atbilstoši darbībai.
Šādu piekļuvi piešķir, nepieprasot autoratlīdzību.
2. Dalībniekam ir tiesības piekļūt cita tās pašas darbības dalībnieka iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja šādas iepriekš uzkrātās zināšanas dalībniekam ir vajadzīgas, lai tas varētu veikt savu darbu atbilstoši darbībai, un ievērojot ierobežojumus atbilstoši 46. panta 3. punktam.
Šādu piekļuvi piešķir, nepieprasot autoratlīdzību, ja vien dalībnieki, pirms tie pievienojas dotāciju nolīgumam, nav vienojušies citādi.
48. pants
Piekļuves tiesības izmantošanas mērķiem
1. Dalībniekam ir tiesības piekļūt cita tās pašas darbības dalībnieka rezultātiem, ja šie rezultāti dalībniekam ir vajadzīgi, lai varētu izmantot savus rezultātus.
Pēc vienošanās šādu piekļuvi piešķir ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem.
2. Dalībniekam ir tiesības piekļūt cita tās pašas darbības dalībnieka iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja šādas iepriekš uzkrātās zināšanas dalībniekam ir vajadzīgas, lai varētu izmantot savus rezultātus, un ievērojot jebkurus ierobežojumus atbilstoši 46. panta 3. punktam.
Pēc vienošanās šādu piekļuvi piešķir ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem.
3. Ja vien konsorcija nolīgumā nav paredzēts citādi, arī saistītam subjektam, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī, ir tiesības piekļūt rezultātiem un iepriekš uzkrātām zināšanām, ievērojot jebkurus ierobežojumus atbilstoši 46. panta 3. punktam, ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, ja šādi rezultāti un iepriekš uzkrātās zināšanas ir vajadzīgas, lai izmantotu rezultātus, ko radījis dalībnieks, ar kuru šāds subjekts ir saistīts. Tādas piekļuves tiesības lūdz un iegūst tieši no dalībnieka, kam pieder rezultāti vai iepriekš uzkrātās zināšanas, ja vien nav citas vienošanās saskaņā ar 46. panta 2. punktu.
4. Prasību piešķirt piekļuvi saskaņā ar 1., 2. vai 3. punktu var iesniegt ne vēlāk kā viena gada laikā pēc darbības beigām, ja vien dalībnieki nevienojas par citu termiņu.
49. pants
Savienības un dalībvalstu piekļuves tiesības
1. Savienības iestādēm, birojiem un struktūrām Savienības politikas vai programmu izstrādes, īstenošanas un uzraudzības pienācīgi pamatotos nolūkos ir tiesības piekļūt vienīgi tāda dalībnieka rezultātiem, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Šādas piekļuves tiesības ir ierobežotas līdz nekomerciālai un ar konkurenci nesaistītai izmantošanai.
Šādu piekļuvi piešķir bez autoratlīdzības.
2. Attiecībā uz darbībām saistībā ar īpašo mērķi "Droša sabiedrība - Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsargāšana", kas izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1291/2013 I pielikuma III daļā, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī dalībvalstu valsts iestādēm savas ar šo jomu saistītās politikas vai programmu izstrādes, īstenošanas un uzraudzības nolūkos ir nepieciešamās tiesības piekļūt tāda dalībnieka rezultātiem, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Šādas piekļuves tiesības ir ierobežotas līdz nekomerciālai un ar konkurenci nesaistītai izmantošanai. Šādas piekļuves tiesības piešķir, nepieprasot autoratlīdzību un pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kurā paredzēti īpaši nosacījumi ar mērķi nodrošināt, ka minētās tiesības izmantos vienīgi paredzētajam mērķim un ka būsizstrādāti piemēroti konfidencialitātes pienākumi. Tādas piekļuves tiesības neaptver dalībnieka iepriekš uzkrātās zināšanas. Dalībvalsts, kas izsaka lūgumu, Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras paziņo visām dalībvalstīm par tādiem lūgumiem. Attiecībā uz klasificētu informāciju piemēro Komisijas noteikumus par drošību.
IV SADAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI
50. pants
Godalgas
1. Savienības finansējumu var piešķirt godalgu veidā, kā definēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VII sadaļā un Regulā (ES) Nr. 1268/2012.
2. Jebkuru godalgu piešķir ar nosacījumu, ka dalībnieks uzņemas attiecīgos publicitātes pienākumus. Attiecībā uz rezultātu izplatīšanu piemēro šīs regulas III sadaļu. Darba programmā vai darba plānā var noteikt īpašus pienākumus attiecībā uz pētījumu rezultātu izmantošanu un izplatīšanu.
51. pants
Iepirkums, iepirkums pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu publiskais iepirkums
1. Jebkuram iepirkumam, ko Komisija veic savā vārdā vai kopā ar dalībvalstīm, piemēro publiskā iepirkuma noteikumus, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulā (ES) Nr. 1268/2012.
2. Savienības finansējums var būt iepirkums pirmskomercializācijas posmā vai inovatīvu risinājumu iepirkums, ko veic Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra savā vārdā vai kopā ar līgumslēdzējām iestādēm no dalībvalstīm un asociētām valstīm.
Iepirkuma procedūrās:
a)
ievēro pārredzamības, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes, pareizas finanšu pārvaldības, proporcionalitātes principu, konkurences noteikumus, kā arī Direktīvas 2004/17/EK, 2004/18/EK un 2009/81/EK, ja tās ir piemērojamas, vai, ja Komisija rīkojas savā vārdā, Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012;
b)
var paredzēt īpašus nosacījumus, piemēram, iepirkto darbību izpildes vietu iepirkumam pirmskomercializācijas posmā ierobežot ar dalībvalstu un to valstu teritoriju, kas asociētas ar "Apvārsni 2020", ja to pienācīgi attaisno darbības mērķi;
c)
var atļaut vienā un tajā pašā procedūrā ("daudzkārtēji ārpakalpojumi") piešķirt vairāku līgumu slēgšanas tiesības;
d)
paredz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu tam pretendentam vai pretendentiem, kas piedāvā visizdevīgāko cenu.
3. Rezultāti, kas radīti Komisijas veiktā iepirkumā, ir Savienības īpašums, ja vien uzaicinājumā iesniegt pieteikumus nav paredzēts citādi.
4. Lai nodrošinātu rezultātu maksimālu izmantošanu un novērstu netaisnīgu priekšrocību radīšanu, attiecībā uz iepirkumu pirmskomercializācijas posmā līgumos paredz īpašus noteikumus par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām un licencēšanu. Līgumslēdzējam, kas rada rezultātus iepirkumā pirmskomercializācijas posmā, pieder vismaz piesaistītās intelektuālā īpašuma tiesības. Līgumslēdzējām iestādēm ir vismaz tiesības bez autoratlīdzības piekļūt rezultātiem izmantošanai savām vajadzībām, un tiesības piešķirt vai pieprasīt, lai iesaistītie līgumslēdzēji piešķir neekskluzīvas licences trešām personām rezultātu izmantošanai ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, bez tiesībām piešķirt apakšlicences. Ja līgumslēdzējs neveic rezultātu komerciālu izmantošanu noteiktajā termiņā pēc iepirkuma pirmskomercializācijas posmā, kā noteikts līgumā, tas visas īpašumtiesības uz rezultātiem nodod tālāk līgumslēdzējām iestādēm.
5. Lai nodrošinātu rezultātu maksimālu izmantošanu un novērstu netaisnīgu priekšrocību radīšanu, attiecībā uz inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu līgumos var paredzēt īpašus noteikumus par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām un licencēšanu.
52. pants
Finanšu instrumenti
1. Finanšu instrumenti var būt jebkurā no veidiem, kas minēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VIII sadaļā, un tos īsteno saskaņā ar minēto regulu, un tos var kombinēt citu ar citu un ar dotācijām, ko finansē no Savienības budžeta, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1291/2013.
2. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 140. panta 6. punkta otrās daļas, gan ieņēmumus, gan gadskārtējos atmaksājumus, ko radījis finanšu instruments, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1291/2013, atbilstīgi Regulas Nr. 966/2012 21. panta 4. punktam piešķir minētajam finanšu instrumentam.
3. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 140. panta 6. punkta otrās daļas, gan ieņēmumus, gan gadskārtējos atmaksājumus, ko radījis riska dalīšanas finanšu mehānisms, kas izveidots ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK, un Strauji augošu un inovatīvu MVU instrumenta agrīnā posma daļa (GIF1), kas izveidota atbilstīgi Lēmumam Nr. 1639/2006/EK, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 21. panta 4. punktu piešķir nākamajiem finanšu instrumentiem atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1291/2013.
53. pants
MVU instruments
1. Tikai MVU var pieteikties saistībā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas izsludināti saskaņā ar īpašo MVU instrumentu, kurš minēts 22. pantā Regulā (ES) Nr. 1291/2013. Tie var sadarboties ar citiem uzņēmumiem un pētniecības organizācijām vai universitātēm.
2. Tiklīdz uzņēmums tiek validēts kā MVU, šis juridiskais statuss tiek pieņemts kā pastāvošs visu projekta laiku, pat tādā gadījumā, ja uzņēmums sakarā ar izaugsmi vēlāk pārsniedz robežlielumus, kas paredzēti MVU definīcijā.
3. MVU instrumenta vai dotāciju, ko finansēšanas struktūras vai Komisija piešķir speciāli MVU, gadījumā dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus, it sevišķi par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām, izmantošanu un izplatīšanu.
54. pants
Ātrais ceļš uz inovāciju
1. Saskaņā ar 7. pantu jebkurš tiesību subjekts var piedalīties darbībā "Ātrais ceļš uz inovāciju" (FTI). Saskaņā ar FTI finansētās darbības ir inovācijas pasākumi. FTI ir atvērts priekšlikumiem saistībā ar jebkuru tehnoloģiju jomu saskaņā ar īpašo mērķi "Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā", kas izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1291/2013 I pielikuma II daļas 1. punktā, vai saistībā ar jebkuru no konkrētajiem mērķiem saskaņā ar prioritāti "Sabiedrības problēmu risināšana", kuri izklāstīti minētās regulas I pielikuma III daļas 1.-7. punktā.
2. Priekšlikumus var iesniegt jebkurā laikā. Komisija nosaka trīs iesniegšanas datumus gadā priekšlikumu novērtēšanai. Laikposms no iesniegšanas datuma līdz dotāciju nolīguma parakstīšanai vai paziņojumam par dotācijas lēmumu nepārsniedz sešus mēnešus. Priekšlikumus sarindo pēc to ietekmes, kvalitātes, īstenošanas efektivitātes un izcilības, lielāku prioritāti piešķirot ietekmes kritērijam. Vienā pasākumā nevar piedalīties vairāk par pieciem tiesību subjektiem. Dotācijas apjoms nepārsniedz EUR 3 miljonus.
55. pants
Citi īpašie noteikumi
1. Attiecībā uz darbībām, kas ietver ar drošību saistītus pasākumus, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus, it sevišķi par iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, inovatīvu risinājumu iepirkumu, izmaiņām konsorcija sastāvā, klasificētu informāciju, rezultātu izmantošanu, izplatīšanu, atvērtu piekļuvi pētniecības publikācijām, rezultātu nodošanu un licencēm.
2. Attiecībā uz darbībām, ar kurām atbalsta esošas vai jaunas pētniecības infrastruktūras, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus par infrastruktūras lietotājiem un par lietotāju piekļuvi tai.
3. Eiropas Pētniecības padomes progresīvās pētniecības darbību gadījumā dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus, jo īpaši par piekļuves tiesībām, pārnesamību un izplatīšanu vai dalībniekiem, pētniekiem un jebkuru personu, kas saistīta ar darbību.
4. Apmācības un mobilitātes darbību gadījumā dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus par saistībām, kas attiecas uz pētniekiem, kuri gūst labumu no darbības, īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām un pārvedamības.
5. Koordinācijas un atbalsta darbību gadījumā dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus, it sevišķi par rezultātu īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām, izmantošanu un izplatīšanu.
6. Attiecībā uz EIT zināšanu un inovāciju kopienām dotāciju nolīgumā var iekļaut īpašus noteikumus, it sevišķi par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām, izmantošanu un izplatīšanu.
V SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
56. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā minētos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 1. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" darbības laiku.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 1. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
57. pants
Atcelšana un pārejas noteikumi
1. Regula (EK) Nr. 1906/2006 tiek atcelta no 2014. gada 1. janvāra.
2. Neskarot 1. punktu, šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai pārveidošanu, tostarp to pilnīgu vai daļēju izbeigšanu, līdz to slēgšanai vai finansiālā atbalsta piešķiršanai, ko veic Komisija vai finansēšanas struktūras saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK vai jebkuriem citiem tiesību aktiem, kas piemērojami šādam atbalstam 2013. gada 31. decembrī, - tos turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to slēgšanai.
3. Visas summas no Dalībnieku garantiju fonda, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1906/2006, kā arī visas tā tiesības un pienākumus pārskaita Fondam, sākot no 2013. gada 31. decembra. Dalībnieki, kas piedalās darbībās atbilstoši Lēmumam Nr. 1982/2006/EK un paraksta dotāciju nolīgumus pēc 2013. gada 31. decembra, veic savas iemaksas Fondā.
58. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2013. gada 11. decembrī