PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 409/2013
ze dne 3. května 2013
o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na článek 15a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Regulační rámec jednotného evropského nebe zahrnuje opatření uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (2).
(2)
Uplatněním regulačního rámce jednotného evropského nebe není dotčena odpovědnost členských států v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(3)
Ve sdělení ze dne 22. prosince 2011 (3) Komise oznámila svůj záměr vytvořit správní a pobídkové mechanismy pro zavádění programu SESAR (výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe) na základě článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004. Mezi tyto mechanismy patří společné projekty, jež by měly napomoci úspěšné realizaci hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM), pokyny ke společným projektům, které by měly vytvořit závazný rámec pro podporu této realizace ze strany společných projektů, a správní mechanismy, jež by měly zajistit včasné, koordinované a synchronizované zavádění díky jasnému rozdělení odpovědnosti mezi jednotlivé zúčastněné strany.
(4)
Nařízení (ES) č. 550/2004 má za cíl pomoci uživatelům vzdušného prostoru a poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalit společnou infrastrukturu letové navigace, poskytování letových navigačních služeb a užívání vzdušného prostoru tím, že budou spolupracovat na společných projektech. Cílem je rovněž urychlit zavádění projektu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR).
(5)
Projekt SESAR byl zřízen za účelem modernizace evropského systému uspořádání letového provozu. Je technologickým pilířem iniciativy jednotné evropské nebe.
(6)
SESAR se skládá ze tří fází: definiční fáze má vymezit obsah nové generace systémů ATM, fáze vývoje má vyvíjet a validovat novou generaci technologických systémů, součástí a provozních postupů a fáze zavádění spočívá v industrializaci a realizaci nových systémů uspořádání letového provozu.
(7)
Evropský hlavní plán uspořádání letového provozu (dále jen „hlavní plán ATM“), vytvořený během definiční fáze SESAR, představuje schválený plán, jak výzkum a vývoj v oblasti ATM dovést do fáze zavádění.
(8)
Hlavní plán ATM nastiňuje základní provozní změny, které jsou nezbytné k tomu, aby se napomohlo dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe. Představuje klíčový nástroj pro zavádění programu SESAR a poskytuje základ pro včasné, koordinované a synchronizované zavádění nových funkcí ATM.
(9)
Cíle a priority pro zavádění by měly zohledňovat také aspekty operací sítě definovaných ve strategickém plánu sítě, jenž obsahuje výkonnostní cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a opatřeními plánovanými za účelem splnění cílů, a v operačním plánu sítě definovaném v nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (4).
(10)
Včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR má zásadní význam pro dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe a celkového ekonomického přínosu očekávaného díky modernizaci ATM.
(11)
Společné projekty podle článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004 by měly pomoci posílit výkonnost Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a v analýze nákladů a přínosů prokázat celkově pozitivní výsledek s ohledem na případné negativní dopady na určité regiony nebo zúčastněné strany.
(12)
Aby se zajistilo včasné, koordinované a synchronizované zavádění a monitorování společných projektů za optimálního využití nástrojů a subjektů identifikovaných v regulačním rámci jednotného evropského nebe, měla by být vytvořena správa zavádění programu SESAR.
(13)
V zájmu efektivní správy zavádění programu SESAR a zajištění důvěryhodnosti procesu zavádění by se do správy zavádění měli zapojit provozní uživatelé, odpovědní za výkonnost systému ATM.
(14)
Provozní uživatelé, kteří investují do zavádění programu SESAR, by měli mít vedoucí úlohu při řízení a realizaci zaváděcích činností, pokud možno prostřednictvím jediného subjektu, přičemž se zamezí jakémukoli střetu zájmů.
(15)
Výrobní průmysl by měl mít při zavádění programu SESAR poradní úlohu, aby se zajistil soulad s industrializací a včasná dostupnost zařízení.
(16)
Komise by měla dohlížet na zaváděcí činnosti a zajišťovat, aby dodržovaly cíle jednotného evropského nebe a chránily veřejný zájem, a to tím, že vytvoří vhodné mechanismy podávání zpráv a monitorování za co nejlepšího využití stávajících nástrojů, jako je Realizace jednotného nebe na evropské a místní úrovni (plán a zpráva ESSIP a dokumenty LSSIP).
(17)
Komise by měla Výboru pro jednotné nebe poskytovat veškeré informace o procesech výběru zaváděcího manažera, schvalování zaváděcího programu a výběru realizačních projektů. Výbor pro jednotné nebe by měl být o těchto otázkách konzultován, aniž jsou dotčena pravidla a postupy stanovené v příslušných programech financování Unie.
(18)
Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae), která vyrábí technický materiál a vykonává přípravné a doplňkové práce v souvislosti s evropskou normalizací, by měla být Komisi nápomocna při sledování a usnadňování normalizačních procesů a při podpoře používání evropských norem.
(19)
Zavádění projektů SESAR ve vztahu k ozbrojeným silám zůstává v pravomoci dotčených států; měla by nicméně probíhat koordinace s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakýmkoli nepříznivým dopadům na obranné schopnosti.
(20)
V zájmu podpory raných investic zúčastněných stran a zmírnění účinků těch aspektů zavádění, pro něž je analýza nákladů a přínosů méně pozitivní, by měly být realizační projekty určené k zavedení společných projektů způsobilé k financování z prostředků Unie a pro další pobídky v souladu s příslušnými pravidly a postupy programů financování Unie a systémů pobídek.
(21)
V maximální možné míře se bude usilovat o dosažení synergií mezi zaváděním programu SESAR a funkčními bloky vzdušného prostoru.
(22)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení definuje společné projekty uvedené v článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004, vysvětluje jejich správu a stanoví pobídky pro jejich zavádění.
2. Toto nařízení se vztahuje na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 nařízení (EU) č. 677/2011.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„společným podnikem SESAR“ se rozumí subjekt zřízený nařízením Rady (ES) č. 219/2007 (5), který je pověřen řízením a koordinací vývojové fáze projektu SESAR;
2)
„systémem poplatků“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 (6);
3)
„funkcí ATM“ se rozumí skupina provozních funkcí nebo služeb ATM souvisejících s uspořádáním trajektorie, vzdušného prostoru a povrchu nebo se sdílením informací v rámci traťového, letištního a přibližovacího nebo síťového provozního prostředí.
4)
„zaváděním programu SESAR“ se rozumí činnosti a procesy související s industrializací a realizací funkcí ATM identifikovaných v hlavním plánu ATM;
5)
„industrializací“ funkcí ATM se rozumí validované činnosti a procesy zahrnující normalizaci, osvědčování a výrobu v rámci výrobního průmyslu (výrobci pozemního a palubního vybavení);
6)
„realizací“ funkcí ATM se rozumí nákup, instalace a uvedení do provozu zařízení a systémů, včetně souvisejících provozních postupů, prováděné provozními uživateli;
7)
„zásadní provozní změnou“ se rozumí provozní změna uspořádání letového provozu (ATM), která provozním uživatelům zajišťuje významná zlepšení výkonnosti sítě, jak je uvedeno v hlavním plánu ATM;
8)
„systémem sledování výkonnosti“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (EU) č. 691/2010 (7);
9)
„výkonnostními cíli celé Evropské unie“ se rozumí cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010;
10)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní i vojenští uživatelé vzdušného prostoru, poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé letišť.
Článek 3
Hlavní plán ATM
1. Hlavní plán ATM je plán, kterým se řídí modernizace evropského systému ATM a propojuje se výzkum a vývoj programu SESAR s jeho zaváděním. Je to klíčový nástroj jednotného evropského nebe pro hladký provoz EATMN a včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR.
2. Aktualizace hlavního plánu ATM přispějí k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie a udržují soulad mezi těmito cíli, zaváděním programu SESAR a výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR. Za tímto účelem aktualizace hlavního plánu ATM zohledňují strategický plán sítě a operační plán sítě.
KAPITOLA II
SPOLEČNÉ PROJEKTY
Článek 4
Účel a obsah
1. Cílem společných projektů je včas, koordinovaně a synchronizovaně zavést funkce ATM, které dosáhnou zásadních provozních změn.
2. Společné projekty jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a přispívají k jejich dosažení.
3. Společné projekty identifikují funkce ATM, které:
a)
dosáhly vhodné úrovně industrializace, a tudíž jsou připraveny k realizaci;
b)
vyžadují synchronizované zavádění.
4. Připravenost funkcí ATM musí být prokázána, mimo jiné na základě výsledků validace provedené společným podnikem SESAR, statusem normalizačních a certifikačních procesů a posouzením jejich interoperability, rovněž ve vztahu k celosvětovému plánu letecké navigace ICAO a souvisejícím materiálům ICAO.
5. Potřebu synchronizovaného zavádění funkcí ATM se posoudí na základě:
a)
definice jejich zeměpisné oblasti působnosti a plánování, včetně cílových termínů zavedení;
b)
identifikace provozních uživatelů, kteří je musí zavádět;
c)
přechodných opatření pro jejich postupné zavádění.
6. Společné projekty rovněž:
a)
na základě nezávislé analýzy nákladů a přínosů prokáží ekonomické opodstatnění ve vztahu k EATMN a identifikují případný místní nebo regionální negativní dopad pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
b)
identifikují pobídky pro zavádění, uvedené v oddíle 3 kapitoly III, zejména za účelem zmírnění negativních dopadů na určitou zeměpisnou oblast nebo kategorii provozních uživatelů;
c)
odkazují na prováděcí pravidla pro interoperabilitu a bezpečnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9). Zejména se uvede odkaz na specifikace Společenství podle nařízení (ES) č. 552/2004 a na specifikace přijatelných způsobů shody a osvědčení podle nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
identifikují veškeré potřeby nových prováděcích pravidel pro interoperabilitu a bezpečnost, specifikace Společenství a civilní normy na podporu jejich zavádění a jejich použitelnosti v ozbrojených silách, s ohledem na rovnocennost civilních a vojenských systémů, a
e)
zohledňují relevantní prvky zavádění uvedené ve strategickém plánu sítě a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 5
Stanovení, přijetí a realizace
1. Komise stanoví návrhy společných projektů v souladu s požadavky článku 4.
2. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni manažer struktury vzdušného prostoru, Evropská agentura pro bezpečnost letectví a orgán pro kontrolu výkonnosti, jakož i společný podnik SESAR, Eurocontrol, evropské normalizační organizace, Eurocae a zaváděcí manažer. Tyto subjekty zahrnují provozní uživatele a výrobní průmysl.
3. Komise v souladu s články 6 a 10 nařízení (ES) č. 549/2004 konzultuje své návrhy společných projektů s uživateli, rovněž prostřednictvím Evropské obranné agentury v rámci její působnosti a s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil, a s poradní skupinou odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe.
4. Komise zajistí, aby návrhy společných projektů byly schváleny uživateli vzdušného prostoru a pozemními provozními uživateli, kteří musí konkrétní společný projekt zavádět. Za tímto účelem uživatelé vzdušného prostoru zřídí skupinu složenou ze zástupců uživatelů vzdušného prostoru.
5. Komise přijme společné projekty a veškeré jejich změny v souladu s postupem uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Společné projekty se realizují prostřednictvím realizačních projektů a v souladu se zaváděcím programem definovaným v kapitole III oddíle 2.
Článek 6
Sledování
1. Komise sleduje realizaci společných projektů a jejich vliv na výkonnost EATMN prostřednictvím zvláštních požadavků na podávání zpráv. Tyto požadavky stanoví Komise na základě rámcového partnerství podle čl. 9 odst. 5.
2. Při sledování efektivity společných projektů s ohledem na výkonnost EATMN Komise co nejlépe využívá stávající nástroje sledování a podávání zpráv; jsou jí nápomocni zejména manažer struktury vzdušného prostoru a orgán pro kontrolu výkonnosti v souladu s nařízeními (EU) č. 677/2011 a 691/2010 a Evropská agentura pro bezpečnost letectví, pokud jde o bezpečnostní aspekty.
3. O realizaci společných projektů je informován Výbor pro jednotné nebe.
KAPITOLA III
SPRÁVA A POBÍDKY ZAVÁDĚNÍ
ODDÍL 1
Správa zavádění
Článek 7
Obecné zásady
1. Správa zavádění zajišťuje včasné, koordinované a synchronizované zavádění společných projektů, propojení s industrializací a její usnadnění.
2. Správa zavádění se skládá ze tří úrovní: politické úrovně, řídící úrovně a prováděcí úrovně.
Článek 8
Politická úroveň
1. Politická úroveň odpovídá za dohled nad zaváděním programu SESAR a zajištění toho, aby bylo v souladu s regulačním rámcem jednotného evropského nebe a chránilo veřejný zájem.
2. Za politickou úroveň zodpovídá Komise, a to zejména za:
a)
stanovení a přijetí společných projektů v souladu s článkem 5;
b)
výběr zaváděcího manažera, schválení zaváděcího programu a výběr realizačních projektů;
c)
řízení prostředků Unie na podporu zaváděcího manažera a realizačních projektů;
d)
identifikaci pobídek pro zavádění programu SESAR a prosazování rámcové dohody o partnerství uzavřené se zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 5 a jakýchkoli relevantních dohod pro realizační projekty;
e)
podporu účasti civilních a vojenských uživatelů;
f)
rozvoj spolupráce a koordinace s třetími zeměmi;
g)
koordinaci s normalizačními a certifikačními organizacemi a subjekty s cílem usnadnit industrializaci a podporu interoperability funkcí ATM;
h)
sledování zavádění společných projektů a jejich přínosu k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie;
i)
vydávání doporučení provozním uživatelům a členským státům.
3. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni Výbor pro jednotné nebe, poradní orgán odvětví, poradní skupina odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe, vnitrostátní dozorové orgány a orgán pro kontrolu výkonnosti. Komise může s Výborem pro jednotné nebe konzultovat jakoukoli záležitost týkající se použití tohoto nařízení.
4. Komise v souladu s jejich příslušnými úlohami a pravomocemi rovněž zapojí:
a)
Eurocontrol prostřednictvím ujednání o spolupráci mezi Eurocontrolem a Unií, aby plně využila jeho odborných znalostí a jeho civilně-vojenských a celoevropských pravomocí;
b)
Evropskou obrannou agenturu s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil členských států a na jejich podporu a koordinaci s příslušnými mezinárodními vojenskými organizacemi ohledně zavádění programu SESAR a informovat vojenské plánovací mechanismy o požadavcích vyplývajících ze zavádění programu SESAR;
c)
Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví s cílem zajistit integraci bezpečnostních otázek do realizace společných projektů, zejména při vypracovávání požadovaných technických pravidel, například pravidel týkajících se projektování, výroby a údržby systémů a součástí uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb, jakož i pravidel pro dotčený personál a organizace;
d)
společný podnik SESAR, aby se zajistilo trvalé spojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a s cílem zajistit, aby byly společné projekty a zaváděcí program v souladu s hlavním plánem ATM.
e)
evropské normalizační organizace a Eurocae; posledně jmenovanou organizaci zejména pro účely usnadňování a sledování procesů průmyslové normalizace a využití výsledných norem.
Článek 9
Řídící úroveň
1. Za řídící úroveň odpovídá zaváděcí manažer.
2. Zaváděcí manažer zodpovídá zejména za:
a)
vývoj, navrhování, udržování a realizaci zaváděcího programu v souladu s oddílem 2;
b)
sdružování provozních uživatelů, kteří musí zavádět společné projekty;
c)
vytváření mechanismů a rozhodovacích procesů, které zajistí efektivní synchronizaci a celkovou koordinaci realizačních projektů a souvisejících investic v souladu se zaváděcím programem;
d)
zajištění účinného řízení rizik a střetů zájmů;
e)
poradenství pro Komisi ohledně otázek souvisejících s realizací společných projektů a vytváření nových společných projektů;
f)
provádění rozhodnutí Komise, zajištění jejich provádění na prováděcí úrovni a příslušnou kontrolu;
g)
identifikaci nejvhodnějších mechanismů financování kombinujících veřejné a soukromé finanční prostředky;
h)
sledování realizace zaváděcího programu;
i)
podávání zpráv Komisi;
j)
zajištění náležité koordinace s vnitrostátními dozorovými orgány.
3. Zaváděcí manažer je tvořen seskupeními provozních uživatelů nebo jednotlivými provozními uživateli, včetně uživatelů ze třetích zemí, za podmínek stanovených v příslušných programech financování Unie. Provozní uživatelé se mohou činnosti zaváděcího manažera účastnit prostřednictvím struktur funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Zaváděcí manažer musí mimo jiné prokázat, že je schopen:
a)
zastupovat provozní uživatele, kteří musí zavádět společné projekty;
b)
řídit realizační programy ve více státech;
c)
porozumět mechanismům financování a řízení programů financování a
d)
využít existující struktury k zapojení všech provozních uživatelů.
5. Výběr členů zaváděcího manažera Komisí má podobu udělení rámcového partnerství na základě výzvy k předkládání návrhů v souladu s článkem 178 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (10) (prováděcí pravidla). Výzva k předkládání návrhů definuje cíle, požadavky a kritéria pro výběr členů zaváděcího manažera v souladu s prováděcími pravidly. O procesu výběru zaváděcího manažera je informován Výbor pro jednotné nebe.
6. Členové zaváděcího manažera provedou alespoň jeden realizační projekt nebo jeho část.
7. Zaváděcí manažer přijme příslušná ujednání o spolupráci s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami. Příslušná ujednání o spolupráci se předkládají Komisi ke schválení. Spolupráce probíhá následovně:
a)
zaváděcí manažer a manažer struktury vzdušného prostoru spolupracují s cílem zajistit, aby jejich úkoly byly splněny bez jakéhokoli zdvojování či soutěže, zejména u aspektů zavádění, které mají dopad na síťovou infrastrukturu, organizaci a výkonnost vzdušného prostoru, jakož i soudržnost se strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě; manažer struktury vzdušného prostoru v rámci svého mandátu rovněž podporuje členy zaváděcího manažera v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. i) a čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 677/2011;
b)
zaváděcí manažer spolupracuje se společným podnikem SESAR v zájmu zajištění nezbytného propojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a konzultuje se společným podnikem SESAR priority a pokrok, jehož bylo dosaženo v průběhu vývojové fáze v otázkách týkajících se industrializace, a dále rovněž za účelem zajištění soudržnosti s hlavním plánem ATM;
c)
zaváděcí manažer koordinuje svou činnost s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakémukoli negativnímu dopadu na státní a kolektivní obranné schopnosti.
8. Zaváděcí manažer náležitě zohlední stanovisko subjektů uvedených v odstavci 7 ve svých rozhodnutích, která mohou mít dopad na činnosti uvedených subjektů.
9. V případě neshody mezi zaváděcím manažerem a subjekty uvedenými v odstavci 7 předloží zaváděcí manažer záležitost k rozhodnutí Komisi. Zaváděcí manažer se řídí rozhodnutím Komise.
10. Zaváděcí manažer si vyžádá, mimo jiné za účelem získání informací o industrializaci produktů, pomoc výrobního průmyslu prostřednictvím ujednání o spolupráci, která se oznámí Komisi.
11. V závislosti na dostupnosti finančních prostředků a za podmínek stanovených v příslušném programu financování Unie poskytne Komise zaváděcímu manažerovi finanční podporu, a to výhradně pro plnění jeho úkolů uvedených v odstavci 2.
Článek 10
Prováděcí úroveň
1. Prováděcí úroveň spočívá v realizačních projektech vybraných Komisí k realizaci společných projektů v souladu se zaváděcím programem.
2. Komise na základě výzev k předkládání návrhů a v souladu s pravidly a postupy příslušných programů financování Unie vybere realizační projekty pro realizaci zaváděcího programu.
3. Návrhy realizačních projektů náležitě zohledňují připravenost procesů industrializace pro tyto projekty na základě informací poskytnutých výrobním průmyslem, zejména pokud jde o dopad realizačních projektů na dříve zavedené systémy ATM, technickou proveditelnost, odhady nákladů a plány technických řešení.
4. Realizační projekty a jejich plnění musí být v souladu s podmínkami dohodnutými s Komisí.
ODDÍL 2
Zaváděcí program
Článek 11
Účel
1. Zaváděcí program poskytuje komplexní a strukturovaný pracovní plán všech činností nezbytných k zavádění technologií, procedur a osvědčených postupů nezbytných pro realizaci společných projektů. Organizuje tyto činnosti při realizaci projektů, přičemž identifikuje související rizika a zmírňující opatření, zeměpisnou oblast působnosti, časový rámec a provozní uživatele, kteří za realizaci projektů zodpovídají.
2. Zaváděcí program představuje referenční rámec pro práci řídící a prováděcí úrovně.
3. Zaváděcí program je součástí rámcové dohody o partnerství, a členové zaváděcího manažera tudíž přijmou závazek k jeho realizaci.
Článek 12
Vytvoření a realizace
1. Zaváděcí manažer předloží návrh zaváděcího programu a veškeré návrhy na jeho změny Komisi ke schválení.
2. Při přípravě návrhu zaváděcího programu nebo návrhů na jeho změnu koordinuje zaváděcí manažer svou činnost s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami v souladu s čl. 9 odst. 7.
3. Po přijetí každého společného projektu požádá Komise zaváděcího manažera, aby zaváděcí program přizpůsobil.
ODDÍL 3
Pobídky
Článek 13
Financování Unie
1. Financování Unie na podporu zavádění programu SESAR se zaměří na realizační projekty stanovené v článku 10 vybrané pro financování z prostředků Unie v souladu s pravidly a postupy stanovenými v příslušných programech financování Unie.
2. Komise přijme smluvní ujednání týkající se realizačních projektů vybraných pro financování z prostředků Unie. Tato ujednání vymezí sankce za neplnění zaváděcího programu a neplnění realizačních projektů.
Článek 14
Další pobídky
1. Při vytváření společných projektů mohou být identifikovány pobídky pro zavádění programu SESAR v souladu s nařízením (ES) č. 1794/2006 a nařízením (EU) č. 691/2010.
2. Financování z prostředků Unie poskytnuté v souladu s článkem 13 se považuje za „jiné příjmy“ v souladu s čl. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Přezkum
Komise přezkoumá realizaci společných projektů do konce druhého referenčního období stanoveného článkem 7 nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 409/2013
(2013. gada 3. maijs)
par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (1) un jo īpaši tās 15.a pantu,
tā kā:
(1)
Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskajā regulējumā ir iekļauti pasākumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (2) 3. panta 1. punktā.
(2)
Eiropas vienotās gaisa telpas tiesisko regulējumu piemēro, neskarot dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktu.
(3)
Komisija 2011. gada 22. decembra paziņojumā (3) ziņoja par savu nolūku izveidot pārvaldības un stimulu mehānismus SESAR (Eiropas vienotas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecība un izstrāde) izvēršanai, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a pantu. Šie mehānismi ietver kopprojektus, kuriem ir jāpalīdz veiksmīgi īstenot ATM ģenerālplānu; kopprojektu vadību, kurai jāizveido saistoša sistēma saistībā ar to, kā kopprojekti var atbalstīt šādu īstenošanu; kā arī pārvaldības mehānismus, kuriem jānodrošina laicīga, koordinēta un sinhronizēta izvēršana, skaidri nosakot katras ieinteresētās personas pienākumus.
(4)
Regula (EK) Nr. 550/2004 ir paredzēta, lai palīdzētu gaisa telpas izmantotājiem un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, sadarbojoties kopprojektos, uzlabot kopējo aeronavigācijas infrastruktūru, aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu un gaisa telpas izmantošanu. Tāpat mērķis ir paātrināt Eiropas vienotas gaisa satiksmes pārvaldības, pētniecības un izstrādes (SESAR) projekta izvēršanu.
(5)
SESAR ir projekts, kurš izveidots, lai modernizētu Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu. Tas ir Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas tehnoloģiskais pīlārs.
(6)
SESAR veido trīs posmi: definēšanas posms, kurā tiek definēts ATM sistēmu nākamās paaudzes saturs; izstrādes posms, kurā tiek izstrādāta un validēta tehnoloģisko sistēmu jaunā paaudze, sastāvdaļas un darbības procedūras; kā arī izvēršanas posms, kuru veido jauno gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu industrializācija un ieviešana.
(7)
Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) ģenerālplāns (turpmāk tekstā - “ATM ģenerālplāns”), kas izstrādāts SESAR definēšanas posmā, ir apstiprināts plāns tam, kā ATM pētniecību un izstrādi novest līdz izvēršanas posmam.
(8)
ATM ģenerālplānā ir izklāstītas būtiskākās funkcionālās izmaiņas, kas ir nepieciešamas, lai palīdzētu sasniegt Eiropas vienotās gaisa telpas (SES) darbības mērķus. Tas ir galvenais rīks SESAR izvēršanai un nodrošina pamatu laicīgai, koordinētai un sinhronizētai jauno ATM funkciju izvēršanai.
(9)
Izvēršanas mērķos un prioritātēs būtu jāņem vērā arī tīkla darbību aspekti, kas ietver darbības mērķus, kuri ir saderīgi ar visas Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem un darbībām, kas plānotas mērķu sasniegšanai, kuri ir definēti tīkla stratēģijas plānā un Komisijas Regulā (ES) Nr. 677/2011 (4) definētajā tīkla darbības plānā.
(10)
Laicīga, koordinēta un sinhronizēta SESAR izvēršana ir būtiska, lai panāktu SES darbības mērķus un kopējos ekonomiskos ieguvumus, kas sagaidāmi no ATM modernizācijas.
(11)
Kopprojektiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a pantā, būtu jāveicina Eiropas ATM tīkla (EATMN) darbība un jādemonstrē kopumā pozitīva izmaksu ieguvumu analīze, izvairoties no jebkuras potenciāli negatīvas ietekmes uz konkrētiem reģioniem vai ieinteresētajām personām.
(12)
Lai nodrošinātu to, ka kopprojekti tiek īstenoti laikus, koordinēti un sinhronizēti, optimāli izmantojot instrumentus un struktūras, kas apzinātas Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskajā regulējumā, būtu jāizveido SESAR izvēršanas pārvaldība.
(13)
Lai SESAR izvēršanas pārvaldība norisinātos efektīvi un nodrošinātu izvēršanas procesa uzticamību, iesaistītajām ieinteresētajām personām, kas atbildīgas par ATM sistēmas darbību, būtu jāiesaistās izvēršanas pārvaldībā.
(14)
Iesaistītajām ieinteresētajām personām, kuras iegulda SESAR izvēršanā, būtu jābūt vadošai lomai izvēršanas darbību pārvaldīšanā un īstenošanā, vēlams, izmantojot vienu struktūru, tomēr izvairoties no interešu konflikta.
(15)
Ražojošajai rūpniecībai būtu jābūt konsultatīvai lomai SESAR izvēršanā, lai nodrošinātu saderību ar industrializāciju un laicīgu aprīkojuma pieejamību.
(16)
Komisijai būtu jāpārrauga izvēršanas darbības, pārliecinoties, ka tās atbilst SES mērķiem un aizsargā sabiedrības intereses, ieviešot atbilstīgus ziņošanas un uzraudzības mehānismus, izmantojot esošos instrumentus, piemēram, Eiropas un vietējo vienotas gaisa telpas īstenošanu (ESSIP plānu un ziņojumu un LSSIP dokumentus).
(17)
Komisijai būtu pilnībā jāinformē Vienotās gaisa telpas komiteja par izvēršanas pārvaldītāja atlases procesu, izvēršanas programmas apstiprināšanas procesu un īstenošanas projektu atlases procesu. Ar Vienotās gaisa telpas komiteju šajos jautājumos ir jāapspriežas, neskarot noteikumus un procedūras, kas noteiktas saistītajās Savienības finansēšanas programmās.
(18)
Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācijai (Eurocae), kura sagatavo tehniskos materiālus un veic sagatavošanas un papildu darbu saistībā ar Eiropas standartizāciju, būtu jāpalīdz Komisijai uzraudzības un standartizēšanas atvieglošanas procesos un Eiropas standartu izmantošanas veicināšanā.
(19)
Lai gan SESAR projektu izvēršana saistībā ar militāro jomu ir attiecīgo valstu atbildība, būtu jānotiek koordinācijai ar militāro jomu, lai izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes uz aizsardzības spējām.
(20)
Lai veicinātu ieinteresēto personu agrīnus ieguldījumus un mazinātu izvēršanas aspektus, kuriem izmaksu un ieguvumu analīze ir mazāk pozitīva, īstenošanas projektiem, kuru mērķis ir izvērst kopprojektus, būtu jābūt atbilstīgiem Savienības finansējumam un citām iniciatīvām saskaņā ar Savienības finansēšanas programmu un iniciatīvu shēmu noteikumiem un procedūrām.
(21)
Ciktāl tas ir iespējams, būtu jāveido sinerģija starp SESAR izvēršanu un funkcionālajiem gaisa telpas blokiem (FAB).
(22)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI PRINCIPI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šī regula definē kopprojektus, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a pantā, skaidro to, kā tie tiks pārvaldīti, un apzina stimulus to izvēršanai.
2. Šī regula ir piemērojama Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīklam (EATMN).
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro definīcijas, kas iekļautas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Regulas (ES) Nr. 677/2011 2. pantā.
Papildus piemēro arī šādas definīcijas:
1)
“kopuzņēmums SESAR” ir iestāde, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007 (5), kurai ir nodots uzdevums pārvaldīt un koordinēt SESAR projekta izstrādes posmu;
2)
“tarifikācijas sistēma” ir sistēma, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1794/2006 (6);
3)
“ATM funkcija” ir tādu ATM darbības funkciju vai pakalpojumu grupa, kuri saistīti ar trajektorijas, gaisa telpas un virsmas pārvaldību vai ar informācijas kopīgošanu en-route, termināļa, lidostas vai tīkla operatīvajā vidē;
4)
“SESAR izvēršana” ir darbības un procesi saistībā ar ATM ģenerālplānā apzināto ATM funkciju industrializāciju un īstenošanu;
5)
ATM funkciju “industrializācija” ir darbības un procesi pēc to validācijas, kurā ietilpst standartizācija, sertifikācija un ražošana, ko veic ražojošā rūpniecība (gan zemes, gan gaisa iekārtu ražotāji);
6)
ATM funkciju “īstenošana” ir iekārtu un sistēmu iepirkums, uzstādīšana un nodošana darbam, ieskaitot saistītās operatīvās procedūras, ko veic iesaistītās ieinteresētās personas;
7)
“būtiskas funkcionālās izmaiņas” ir gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) funkcionālās izmaiņas, kuras nodrošina būtiskus tīkla darbības uzlabojumus iesaistītajām ieinteresētajām personām, kā ir norādīts ATM ģenerālplānā;
8)
“darbības uzlabošanas sistēma” ir sistēma, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 691/2010 (7);
9)
“Eiropas Savienības mēroga darbības mērķi” ir mērķi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 691/2010 9. pantā.
10)
“iesaistītās ieinteresētās personas” ir civilie un militārie gaisa telpas izmantotāji, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un lidostu ekspluatanti.
3. pants
ATM ģenerālplāns
1. ATM ģenerālplāns ir ceļvedis Eiropas ATM sistēmas modernizēšanai un SESAR pētniecības un izstrādes saistīšanai ar izvēršanu. Tas ir SES galvenais instruments EATMN nepārtrauktai darbībai un laicīgai, koordinētai un sinhronizētai SESAR izvēršanai.
2. ATM ģenerālplāna atjauninājumi palīdzēs sasniegt Eiropas Savienības darbības mērķus un saglabāt konsekvenci starp šiem mērķiem, SESAR izvēršanu un SESAR pētniecības, izstrādes, inovāciju un validācijas darbībām. Šim nolūkam ATM ģenerālplāna atjauninājumos tiks ņemts vērā tīkla stratēģijas plāns un tīkla darbības plāns.
II NODAĻA
KOPPROJEKTI
4. pants
Mērķis un saturs
1. Kopprojektu mērķis ir laikus, koordinēti un sinhronizēti izvērst ATM funkcijas, kuras panāks būtiskas funkcionālās izmaiņas.
2. Kopprojekti ir saderīgi ar Eiropas Savienības darbības mērķiem un veicina to sasniegšanu.
3. Kopprojekti apzina ATM funkcijas, kuras:
a)
ir sasniegušas atbilstīgu industrializācijas līmeni, ir gatavas īstenošanai;
b)
ir jāizvērš sinhronizēti.
4. ATM funkciju gatavība cita starpā tiek pierādīta, pamatojoties uz kopuzņēmuma SESAR veiktās validācijas rezultātu, standartizācijas un sertifikācijas procesa statusu un to savietojamības novērtējumu, kā arī saistībā ar ICAO globālo aeronavigācijas plānu un attiecīgo ICAO materiālu.
5. ATM funkciju sinhronizētas izvēršanas nepieciešamību izvērtē, pamatojoties uz:
a)
to ģeogrāfisko darbības jomu un plānošanu, ieskaitot izvēršanas mērķa datumus;
b)
iesaistīto ieinteresēto personu, kas nepieciešamas to izvēršanai, apzināšanu;
c)
pārejas pasākumiem to pakāpeniskai izvēršanai.
6. Kopprojekti arī:
a)
ir pozitīvs saimnieciskais pamatojums EATMN, kas balstīts uz neatkarīgu izmaksu un ieguvumu analīzi, un apzina ikvienu potenciālu vietēja vai reģionāla mēroga negatīvu ietekmi uz jebkuru konkrētu iesaistīto ieinteresēto personu kategoriju;
b)
apzina stimulus izvēršanai, kas minēta III nodaļas 3. iedaļā, it īpaši - lai mazinātu negatīvo ietekmi uz konkrētu ģeogrāfisko teritoriju vai iesaistīto ieinteresēto personu kategoriju;
c)
attiecas uz īstenošanas noteikumiem par savietojamību un drošumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 552/2004 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (9). It īpaši ir jāatsaucas uz Kopienas specifikācijām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004 un attiecīgiem līdzekļiem atbilstības panākšanai un sertificēšanas specifikācijām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008;
d)
apzina nepieciešamību pēc jauniem īstenošanas noteikumiem savietojamībai un drošumam, Kopienas specifikācijām un civilās aviācijas standartiem, kas atbalsta to izvēršanu un to piemērojamību militārajai jomai, ņemot vērā civilās un militārās sistēmas līdzvērtīgumu; un
e)
ņem vērā attiecīgos izvēršanas elementus, kuri ir norādīti tīkla pārvaldītāja tīkla stratēģijas plānā un tīkla darbības plānā.
5. pants
Sagatavošana, pieņemšana un īstenošana
1. Komisija kopprojektu priekšlikumus sagatavo saskaņā ar 4. panta prasībām.
2. Komisijai savās attiecīgajās lomās un kompetences jomās, kā ir norādīts SES tiesiskajā regulējumā, palīdz tīkla pārvaldītājs, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, darbības rezultātu pārskatīšanas iestāde un kopuzņēmums SESAR, Eirokontrole, Eiropas standartizācijas organizācijas, Eurocae un izvēršanas pārvaldītājs. Šajās struktūrās ietilpst iesaistītās ieinteresētās personas un ražojošā rūpniecība.
3. Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 6. un 10. pantu, tostarp ar Eiropas Aizsardzības aģentūras starpniecību, ciktāl tās kompetencē ir veicināt militāro nodomu koordinēšanu, un ar Eiropas vienotās gaisa telpas sociālās dimensijas ekspertu konsultatīvās grupas starpniecību saistībā ar tās kopprojektu priekšlikumiem.
4. Komisija nodrošina, lai kopprojektu priekšlikumus atbalstītu gaisa telpas izmantotāji un iesaistītās ieinteresētās personas uz zemes, kuras ir nepieciešamas, lai īstenotu konkrētus kopprojektus. Šim nolūkam gaisa telpas izmantotāji izveido gaisa telpas izmantotāju pārstāvju grupu.
5. Komisija kopprojektus un jebkurus to grozījumus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a panta 3. punktā minēto procedūru.
6. Kopprojektus īsteno ar īstenošanas projektu starpniecību un saskaņā ar III nodaļas 2. iedaļā noteikto izvēršanas programmu.
6. pants
Uzraudzība
1. Komisija uzrauga kopprojektu īstenošanu un to ietekmi uz EATMN darbību, izmantojot īpašas ziņošanas prasības. Šīs prasības Komisija nosaka 9. panta 5. punktā minētā līdzdalības pamatnolīguma ietvaros.
2. Uzraugot kopprojektu efektivitāti saistībā ar EATMN darbību, Komisija pēc iespējas labāk izmanto esošos uzraudzības un ziņošanas instrumentus, un tai palīdz tīkla pārvaldītājs un darbības rezultātu pārskatīšanas iestāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 677/2011 un Regulu (ES) Nr. 691/2010, un - saistībā ar drošības aspektiem - Eiropas Aviācijas drošības aģentūra.
3. Vienotās gaisa telpas komiteja tiek informēta par kopprojektu īstenošanu.
III NODAĻA
IZVĒRŠANAS PĀRVALDĪBA UN STIMULI
1. IEDAĻA
Izvēršanas pārvaldība
7. pants
Vispārējie principi
1. Izvēršanas pārvaldība nodrošina laicīgu, koordinētu un sinhronizētu kopprojektu īstenošanu, tajā pašā laikā darbojoties saskaņoti ar industrializāciju un veicinot to.
2. Izvēršanas pārvaldību veido trīs līmeņi: politikas līmenis, pārvaldības līmenis un īstenošanas līmenis.
8. pants
Politikas līmenis
1. Politikas līmeņa pienākums ir pārraudzīt SESAR izvēršanu, nodrošinot, lai tā būtu saskaņā ar Eiropas vienotās gaisa telpas tiesisko regulējumu un aizsargātu sabiedrības intereses.
2. Par politikas līmeni atbildīga ir Komisija, it īpaši par:
a)
kopprojektu izveidi un pieņemšanu saskaņā ar 5. pantu;
b)
izvēršanas pārvaldītāja atlasi, izvēršanas programmas apstiprināšanu un īstenošanas projektu atlasi;
c)
Savienības līdzekļu pārvaldību izvēršanas pārvaldītāja un īstenošanas projektu atbalstam;
d)
stimulu apzināšanu SESAR izvēršanai un līdzdalības pamatnolīguma, kas saskaņā ar 9. panta 5. punktu noslēgts ar izvēršanas pārvaldītāju, un jebkuru citu ar projektu īstenošanu saistītu līgumu izpildes panākšanu;
e)
civilo un militāro ieinteresēto personu līdzdalības veicināšanu;
f)
sadarbības un koordinācijas ar trešām valstīm attīstīšanu;
g)
koordinācijas izveidi ar standartizācijas un sertifikācijas organizācijām un iestādēm, lai atvieglotu industrializāciju un veicinātu ATM funkciju savietojamību;
h)
kopprojektu izvēršanas un to ieguldījuma Eiropas Savienības mēroga darbības mērķu sasniegšanā uzraudzību;
i)
ieteikumu izdošanu iesaistītajām ieinteresētajām personām un dalībvalstīm.
3. Komisijai palīdz Vienotās gaisa telpas komiteja, nozares konsultatīvā struktūra, Eiropas vienotās gaisa telpas sociālās dimensijas ekspertu konsultatīvā grupa, valstu uzraudzības iestādes un darbības rezultātu pārskatīšanas iestāde savās attiecīgajās lomās un kompetences jomās, kā ir noteikts Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskajā regulējumā. Komisija ar Vienotās gaisa telpas komiteju var apspriesties jebkurā jautājumā saistībā ar šīs regulas piemērošanu.
4. Komisija to attiecīgajās kompetences jomās un lomās piesaista arī:
a)
Eirokontroli, izmantojot sadarbības vienošanās starp Eirokontroli un Savienību, lai pilnībā izmantotu tās speciālās zināšanas un tās civilo, militāro un Eiropu aptverošo lietpratību;
b)
Eiropas Aizsardzības aģentūru, lai atvieglotu dalībvalstu militāro nodomu koordinēšanu un atbalstītu dalībvalstis un saistītās starptautiskās militārās organizācijas saistībā ar SESAR izvēršanu, un informētu militārās plānošanas mehānismus par prasībām, kas izriet no SESAR izvēršanas;
c)
Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, lai nodrošinātu to, ka kopprojektu īstenošanā ir integrēti drošības jautājumi, it īpaši izstrādājot nepieciešamos tehniskos noteikumus, piemēram, tos, kas saistīti ar gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas dienestu sistēmu un sastāvdaļu projektēšanu, ražošanu un uzturēšanu, kā arī saistībā ar iesaistīto personālu un organizācijām;
d)
kopuzņēmumu SESAR, lai nodrošinātu nepārtrauktu saikni starp SESAR izpētes, izstrādes, inovāciju un validācijas darbībām un SESAR izvēršanu un lai nodrošinātu to, ka kopprojekti un izvēršanas programma ir saskaņā ar ATM ģenerālplānu;
e)
Eiropas standartizācijas organizācijas un Eurocae, pēdējo minēto it īpaši, lai atvieglotu un uzraudzītu rūpniecības standartizācijas procesus un izrietošo standartu izmantošanu.
9. pants
Pārvaldības līmenis
1. Par pārvaldības līmeni ir atbildīgs izvēršanas pārvaldītājs.
2. Izvēršanas pārvaldītājs ir it īpaši atbildīgs par:
a)
izvēršanas programmas izstrādi, ierosināšanu, uzturēšanu un īstenošanu saskaņā ar 2. iedaļu;
b)
tādu iesaistīto ieinteresēto personu piesaistīšanu, kuras ir nepieciešamas kopprojektu īstenošanai;
c)
tādu mehānismu un lēmumu pieņemšanas procesu izveidi, kuri nodrošina īstenošanas projektu un saistīto ieguldījumu efektīvu sinhronizēšanu un vispārēju koordinēšanu saskaņā ar izvēršanas programmu;
d)
efektīvas risku un interešu konfliktu pārvaldības nodrošināšanu;
e)
Komisijas konsultēšanu jautājumos saistībā ar kopprojektu īstenošanu un jaunu kopprojektu veidošanu;
f)
Komisijas īstenošanas lēmumiem un to īstenošanas nodrošināšanu un uzraudzību atbilstoši īstenošanas līmenim;
g)
atbilstīgāko finansēšanas mehānismu apzināšanu, kombinējot publisko un privāto finansējumu;
h)
izvēršanas programmas īstenošanas uzraudzību;
i)
ziņošanu Komisijai;
j)
atbilstīgas koordinācijas ar valstu uzraudzības iestādēm nodrošināšanu.
3. Izvēršanas pārvaldītāju veido iesaistīto ieinteresēto personu grupas vai individuālas iesaistītās ieinteresētās personas, tostarp no trešām valstīm, saskaņā ar Savienības attiecīgajās finansēšanas programmās noteiktajiem nosacījumiem. Iesaistītās ieinteresētās personas var piedalīties izvēršanas pārvaldītāja darbībā ar FAB struktūru starpniecību.
4. Cita starpā izvēršanas pārvaldītājs pierāda savu spēju:
a)
pārstāvēt iesaistītās ieinteresētās personas, kuras ir nepieciešamas kopprojektu īstenošanai;
b)
pārvaldīt daudznacionālas īstenošanas programmas;
c)
izprast līdzekļu nodrošināšanas un finansēšanas mehānismus un finanšu programmu pārvaldību;
d)
izmantot esošās struktūras, lai iesaistītu visas iesaistītās ieinteresētās personas.
5. Izvēršanas pārvaldītāja locekļu atlasi Komisija veic pēc aicinājuma iesniegt priekšlikumus, piešķirot tiesības slēgt līdzdalības pamatnolīgumu saskaņā ar 178. pantu Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (10), (turpmāk - Piemērošanas noteikumi). Aicinājumā iesniegt priekšlikumus tiek definēti izvēršanas pārvaldītāja locekļu atlases mērķi, prasības un kritēriji saskaņā ar Piemērošanas noteikumiem. Vienotās gaisa telpas komiteja tiek informēta par izvēršanas pārvaldītāja atlases procesu.
6. Izvēršanas pārvaldītāja locekļi īsteno vismaz vienu īstenošanas projektu vai tā daļu.
7. Izvēršanas pārvaldītājs panāk atbilstošas sadarbības vienošanās ar tīkla pārvaldītāju, kopuzņēmumu SESAR un militāro jomu. Atbilstošās sadarbības vienošanās ir jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai. Sadarbība ir šāda:
a)
izvēršanas pārvaldītājs un tīkla pārvaldītājs sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka viņu uzdevumi tiek pildīti bez jebkādas dublēšanās vai konkurēšanas, it īpaši attiecībā uz izvēršanas aspektiem, kuriem ir ietekme uz tīkla infrastruktūru, gaisa telpas organizāciju un darbību, kā arī saskaņā ar tīkla stratēģijas plānu un tīkla darbības plānu; tīkla pārvaldītājs savu pilnvaru ietvaros arī atbalsta izvēršanas pārvaldītāja locekļus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 677/2011 4. panta 1. punkta i) apakšpunktu un 4. panta 3. punkta b) apakšpunktu;
b)
izvēršanas pārvaldītājs sadarbojas ar kopuzņēmumu SESAR, lai nodrošinātu nepieciešamos sakarus starp SESAR pētniecības, izstrādes, inovāciju un validācijas darbībām un SESAR izvēršanu, un apspriežas ar kopuzņēmumu SESAR par prioritātēm un virzību, kas panākta izvēršanas posma laikā jautājumos par industrializāciju, lai nodrošinātu saderību ar ATM ģenerālplānu;
c)
izvēršanas pārvaldītājs veic koordināciju ar militāro jomu, lai izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes uz valsts un kolektīvajām aizsardzības spējām.
8. Izvēršanas pārvaldītājs savos lēmumos, kuri varētu ietekmēt 7. punktā minētās struktūras, pienācīgi ņem vērā šo struktūru viedokli.
9. Ja izvēršanas pārvaldītājs un 7. punktā minētās struktūras nevar vienoties, izvēršanas pārvaldītājs jautājumu nodod Komisijai lēmuma pieņemšanai. Izvēršanas pārvaldītājs izpilda Komisijas lēmumu.
10. Izvēršanas pārvaldītājs piesaista ražojošās rūpniecības palīdzību, izmantojot sadarbības vienošanās, par kurām paziņo Komisijai, lai cita starpā saņemtu informāciju par produktu industrializāciju.
11. Atkarībā no līdzekļu pieejamības un saskaņā ar attiecīgajā Savienības finansēšanas programmā paredzētajiem nosacījumiem Komisija izvēršanas pārvaldītājam finansiālu atbalstu sniedz vienīgi 2. punktā minēto uzdevumu izpildei.
10. pants
Īstenošanas līmenis
1. Īstenošanas līmeni veido īstenošanas projekti, kurus Komisija atlasa kopprojektu īstenošanai atbilstoši izvēršanas programmai.
2. Īstenošanas projektus Komisija atlasa, izsludinot aicinājumus iesniegt priekšlikumus par izvēršanas programmas īstenošanu un saskaņā ar attiecīgo Savienības finansēšanas programmu noteikumiem un procedūrām.
3. Īstenošanas projektu priekšlikumos pienācīgi jāņem vērā šo projektu industrializācijas procesu gatavība, pamatojoties uz informāciju, kuru nodrošina ražojošā rūpniecība, it īpaši saistībā ar īstenošanas projektu ietekmi uz iepriekšējām ATM sistēmām, tehnisko iespējamību, izmaksu aplēsēm un tehnisko risinājumu rīcības plāniem.
4. Īstenošanas projektiem un to izpildei ir jābūt saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem ir panākta vienošanās ar Komisiju.
2. IEDAĻA
Izvēršanas programma
11. pants
Mērķis
1. Izvēršanas programma nodrošina vispusīgu un strukturētu darba plānu visām darbībām, kas nepieciešamas, lai īstenotu tehnoloģijas, procedūras un paraugprakses, kuras nepieciešamas kopprojektu īstenošanai. Tā organizē šīs darbības īstenošanas projektos, apzinot saistītos riskus un to mazināšanas darbības, ģeogrāfisko tvērumu, termiņu un iesaistītās ieinteresētās personas, kuras ir atbildīgas par īstenošanas projektu izpildi.
2. Izvēršanas programma ir atsauce pārvaldības un īstenošanas līmeņu darbam.
3. Izvēršanas programma ir daļa no līdzdalības pamatnolīguma, un izvēršanas pārvaldītāja locekļiem ir jāapņemas to attiecīgi īstenot.
12. pants
Izveidošana un īstenošana
1. Izvēršanas pārvaldītājs izvēršanas programmas priekšlikumu un jebkurus grozījumu priekšlikumus iesniedz Komisijai apstiprināšanai.
2. Gatavojot izvēršanas programmas priekšlikumu vai tās grozījumu priekšlikumus, izvēršanas pārvaldītājs nodrošina koordināciju ar tīkla pārvaldītāju, kopuzņēmumu SESAR un militāro jomu saskaņā ar 9. panta 7. punktu.
3. Pēc katra kopprojekta pieņemšanas Komisija pieprasa izvēršanas pārvaldītājam pielāgot izvēršanas programmu.
3. IEDAĻA
Stimuli
13. pants
Savienības finansējums
1. Savienības finansējums, lai atbalstītu SESAR izvēršanu, koncentrējas uz 10. pantā paredzēto projektu īstenošanu, kurus Savienības finansējumam atlasa saskaņā ar attiecīgo Savienības finansēšanas programmu noteikumiem un procedūrām.
2. Komisija slēdz līgumiskas vienošanās attiecībā uz to projektu īstenošanu, kuri ir atlasīti Savienības finansējuma saņemšanai. Šīs vienošanās nosaka sodus par izvēršanas programmas neīstenošanu un īstenošanas projektu neīstenošanu.
14. pants
Citi stimuli
1. SESAR izvēršanai paredzētos stimulus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1794/2006 un Regulu (ES) Nr. 691/2010 var apzināt, veidojot kopprojektus.
2. Savienības finansējums, kas piešķirts saskaņā ar 13. pantu, ir uzskatāms kā “citi ieņēmumi” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1794/2006 2. panta k) punktu.
IV NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
15. pants
Pārskatīšana
Komisija kopprojektu īstenošanu pārskata līdz Regulas (ES) Nr. 691/2010 7. pantā noteiktā otrā pārskata perioda beigām.
16. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 3. maijā