PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 461/2013
ze dne 21. května 2013,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Nařízením (ES) č. 1645/2005 (3) změnila Rada míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie. Změny byly důsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 základního nařízení. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (4) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla po částečných prozatímních přezkumech následně změněna nařízením (ES) č. 1286/2008 (5) a prováděcím nařízením (EU) č. 906/2011 (6). Druhý částečný prozatímní přezkum byl ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením (EU) č. 559/2012 (7). Rozhodnutím 2000/745/ES (8) přijala Komise závazky nabídnuté třemi vyvážejícími výrobci v Indii, které stanoví minimální dovozní cenu.
(2)
Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
2. Stávající antidumpingová opatření
(3)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (9) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let.
3. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti (11) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 25. listopadu 2011 žádost o zahájení přezkumu podle článku 18 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“). Tuto žádost podal výbor výrobců polyetylentereftalátů v Evropě (Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe (CPME), dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují téměř 95 % výroby polyetylentereftalátů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti o přezkum a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Komise však na svou nabídku konzultace od indické vlády neobdržela žádnou odpověď.
4. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 24. února 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
5. Souběžné šetření
(8)
Dne 24. února 2012 Komise rovněž zahájila přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 týkající se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (13).
6. Šetření
6.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(9)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
6.2. Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i zástupce dotčené země.
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu předložily písemně svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně velkému počtu indických vyvážejících výrobců a výrobců a dovozců v Unii se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, tento výběr provést, byli vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo na dotazník ohledně výběru vzorku a projevili ochotu spolupracovat při přezkumném šetření. Na základě toho byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců na základě objemu vývozu do Unie. Samotní výrobci zařazení do vzorku, výrobci nezařazení do vzorku ani příslušné indické orgány k tomuto vzorku nevznesli žádné námitky.
(14)
Třem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly řádným způsobem zaslány dotazníky k vyplnění a všichni poskytli své odpovědi. Odpovědi na dotazník jednoho indického výrobce zařazeného do vzorku však odhalily, že během období přezkumného šetření vyvezl jen nevýznamné množství dotčeného výrobku, a proto pro výpočet sazby subvence pro uvedenou společnost nebyly relevantní. Byly dokončeny inspekce na místě u dvou zbývajících vyvážejících výrobců, kteří společně představovali 99 % celkového objemu dovozu z Indie do Unie v období přezkumného šetření.
(15)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah (dále jen „zveřejnění informací“) požádal jeden indický spolupracující výrobce o výpočet rozpětí subvencí. V tomto ohledu bylo znovu potvrzeno, že vývoz této společnosti byl nevýznamný, a proto neměl v tomto přezkumu před pozbytím platnosti žádný dopad na určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování. Tato žádost byla tedy odmítnuta.
(16)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř společností z celkem třináct výrobců v Unii známých před zahájením šetření, které byly vybrány na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Některé zúčastněné strany vznesly připomínky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) Komise by neměla provádět výběr vzorku, zejména z toho důvodu, že v předchozím šetření také nebyl použit výběr vzorku; ii) byla napadnuta metoda použitá pro výběr vzorku z toho důvodu, že „směšuje tři různé kroky“, tj. ověření postavení, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku; iii) prozatímní vzorek byl stanoven na základě nesprávných a neúplných informací; iv) vybraný prozatímní vzorek není reprezentativní, protože zahrnuje subjekty a nikoli skupiny; rovněž byl vznesen argument, že zahrnutí společností, které v jednom případě prošly nedávným odprodejem nebo v jiném případě mají přidružené prodeje, snižuje reprezentativnost vzorku.
(18)
Reakce na argumenty vznesené těmito stranami byly tyto:
-
O použití vzorku výrobců v Unii se rozhoduje nezávisle v případě každého šetření v závislosti na konkrétních okolnostech každého případu a čl. 22 odst. 6 základního nařízení se nevztahuje na použití takového vzorku pro zjištění újmy v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti. Narozdíl od předchozích šetření, kdy šetření všech společností, jež se přihlásily a spolupracovaly, bylo proveditelné, Komise při tomto přezkumu dospěla k závěru, že v době, která je k dispozici, nelze vzhledem ke značnému počtu výrobců v Unii přiměřeně přezkoumat všechny, a že proto byly splněny podmínky článku 27.
-
Komise „nesmísila“ určení postavení, určení výrobního odvětví Unie a výběr prozatímního vzorku, jelikož tyto tři kroky byly provedeny nezávisle na sobě a bylo o nich rozhodnuto odděleně. Nebylo prokázáno, do jaké míry ovlivnilo použití údajů o výrobě a prodeji, které poskytly výrobci v Unii v souvislosti s ověřením postavení, reprezentativnost vzorku.
-
Vzorek byl určen na základě informací dostupných v době výběru v souladu s článkem 27 základního nařízení. Reprezentativnost vzorku byla přezkoumána v návaznosti na připomínky stran ohledně údajů o konkrétních společnostech. Žádná z těchto připomínek nebyla shledána odůvodněnou.
-
Jak požaduje článek 27 základního nařízení, byl vzorek určen tak, aby představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Subjekty, které patří k větším skupinám, u nichž bylo zjištěno, že fungují nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo třeba zkoumat skupinu jako celek. Zároveň byly tyto společnosti zařazeny do vzorku jako hospodářské subjekty, čímž je zajištěno, že všechny příslušné údaje mohly být ověřeny. Kromě toho odprodeje a existence přidružených prodejů byly součástí charakteristiky tohoto odvětví v posuzovaném období, a proto se žádný z těchto prvků nepovažoval za prvek, který by snižoval reprezentativnost vzorku.
(19)
Po zveřejnění informací zopakovaly strany výše uvedené argumenty, které již byly zodpovězeny.
(20)
Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl plánován již v oznámení o zahájení přezkumu. Při tomto šetření nespolupracoval ani jeden z 24 oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(21)
Všech pět známých dodavatelů surovin bylo kontaktováno při zahájení přezkumu a obdrželi příslušný dotazník. Dva dodavatelé se přihlásili a dotazník vyplnili.
(22)
Při zahájení přezkumu byli osloveni všichni známí uživatelé a sdružení uživatelů. Odpovědi na dotazník poskytlo 17 uživatelů. Přihlásilo se 20 sdružení uživatelů z 16 členských států a předložilo odpovědi na dotazník.
7. Ověření obdržených informací
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a u těchto zúčastněných stran:
a)
Vyvážející výrobci
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kalkata, Indie,
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indie.
b)
Výrobci v Unii
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemsko,
-
Equipolymers, Itálie, Německo,
-
Neo Group, UAB, Litva,
-
Novapet SA, Španělsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Coca-Cola Europe, Belgie,
-
Nestle Waters France, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Výrobek dotčený tímto přezkumem je tentýž jako dotčený výrobek v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5 pocházející z Indie. V současnosti spadá do kódu KN 3907 60 20.
2. Obdobný výrobek
(25)
Stejně jako v původním šetření a v přezkumných šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek, tedy PET vyráběné a prodávané na domácím trhu v dotčené zemi, i PET vyráběné a prodávané výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědích na dotazník Komise byly prošetřovány následující režimy, které se údajně týkají poskytování subvencí.
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ (dále jen „DEPBS“);
b)
režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, dále jen „DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
d)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
e)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ (dále jen „SHIS“);
f)
režim předběžného povolení („Advance Authorisation Scheme“, dále jen „AAS“);
g)
režim „Export Promotion Capital Goods Scheme“ (dále jen „EPCGS“);
h)
režim „Special Economic Zones/Export Oriented Units“ (zvláštní ekonomické zóny / jednotky orientované na vývoz, dále jen „SEZ/EOU“);
i)
režim vývozních úvěrů („Export Credit Scheme“, dále jen „ECS“);
j)
režim osvobození od daně z příjmu („Income Tax Exemption Scheme“, dále jen „ITES“).
Regionální režimy
k)
režim „West Bengal Incentive“ (dále jen „WBIS“);
l)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;
m)
režim „Gujarat Sales Tax Incentive Scheme“ (dále jen „GSTIS“);
n)
režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (dále jen „GEDES“);
o)
režim „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“) vlády státu Maháráštra.
(27)
Režimy uvedené v 26. bodě odůvodnění písm. a) a c) až h) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu indickou vládu opravňuje vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Customs (N.T.) ze dne 22. září 2011. Režim navracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 2009-2014 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
(29)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. i) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. j) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(31)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. k) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999, které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004.
(32)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. l) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(33)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. m) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z jeho politiky týkající se průmyslových pobídek.
(34)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. n) vychází ze zákona o bombayské dani z elektřiny (Bombay Electricity Duty Act) z roku 1958.
(35)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. o) je spravován státem Maháráštra a vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření poskytovaly výhody, pokud jde o dotčený výrobek, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku tyto režimy:
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“);
b)
režim navracení cla („DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);
d)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“);
e)
režim předběžného povolení („AAS“).
Regionální režimy
f)
režim „West Bengal Incentive“ („WBIS“).
2. Režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“)
a) Právní základ
(37)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(38)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(39)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 INR/kg.
(40)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozního prohlášení.
(41)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenositelné a jsou platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání.
(42)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku).
(43)
Bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu využívaly v prvních třech čtvrtinách období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DEPBS
(44)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(45)
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(46)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k DDS
(47)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření s ohledem na čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(48)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení nebo prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim „Advance Authorisation Scheme (AAS)“ nebo režim navracení cla (DDS).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření a řadu let před obdobím přezkumného šetření. Vývozci však nemohli využít DDS a DEPBS současně pro týž vývoz. Během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření činila sazba DDS 2,2 % s maximální hodnotou 1,5 INR/kg, což znamenalo, že režim DDS byl méně velkorysý, a tedy méně atraktivní než DEPBS. Je třeba uvést, že indická vláda zajistila plynulý přechod z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. - 42 /2011-Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku je vysvětleno, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(50)
Míry DDS použitelné na dotčený výrobek se od 1. října 2011 zvýšily z 2,2 % na 5,5 % hodnoty FOB a související maximální hodnota se zvýšila z 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. U této nové míry bylo zjištěno, že poskytuje podobné míry subvencování, jako poskytoval DEPBS do 30. září 2011 s 8 % mírou a maximální hodnotou 58 INR/kg. Pokud jde o ceny PET převládající během období přezkumného šetření, byla obecně použitelná maximální hodnota DEPBS a jejím výsledkem byla teoretická výhoda ve výši 4,64 INR/kg neboli 5,8 %. V případě DDS nebyla maximální hodnota použitelná, a teoretická výhoda tedy činila 5,5 %.
(51)
Šetřením byly potvrzeny úvahy předchozího bodu odůvodnění. Průměrná roční subvenční rozpětí společností zařazených do vzorku činila 5,5 % pro DEPBS a 6 % pro DDS.
(52)
Srovnání obou režimů rovněž ukazuje, že mají společné mnohé charakteristiky uplatňování.
(53)
Ve 47. až 51. bodě odůvodnění je prokázáno, že i přes ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 a že režim DEPBS je napadnutelný.
(54)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah tvrdil jeden vyvážející výrobce, že režim DEPBS byl ukončen, a proto by neměl být vyrovnán. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že režim DEPBS byl ukončen dne 30. září 2011, jak je popsáno rovněž ve 47. bodě odůvodnění. Subvencování však pokračovalo a vývozci měli možnost místo DEPBS požádat o výhody například v rámci DDS nebo AAS a tyto výhody získat. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
f) Výpočet výše subvence
(55)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(56)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 3,78 % a 4,42 %.
3. Režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, „DDS“)
a) Právní základ
(58)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(59)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(60)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DDS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření činila 5,5 % hodnoty FOB s maximální hodnotou 5,5 INR/kg.
(61)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Předloží-li přepravní společnost obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument srovná s údaji na přepravním dokladu s uspokojivým výsledkem, jsou splněny všechny podmínky pro povolení výplaty navráceného cla buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(62)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut po vyplacení částky navráceného cla, ale indická vláda vyplacenou částku vymáhá zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(63)
Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(64)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(65)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku využívaly režim DDS během poslední čtvrtiny období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DDS
(66)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(67)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(68)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(69)
Neexistuje žádný zavedený režim nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DDS.
(70)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(71)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navráceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navráceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(73)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(74)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro dotčené společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 1,65 % a 1,32 %.
4. Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“)
a) Právní základ
(75)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(76)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(77)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Na určité typy vývozních činností, například na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón / jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, například na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(78)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(79)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz uskutečňuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (například příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(80)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu v období přezkumného šetření využívaly.
d) Závěr k režimu FMS
(81)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(82)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(83)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(84)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(85)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,19 % a 0,87 %.
5. Režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“)
a) Právní základ
(86)
Podrobný popis režimu SHIS je uveden v kapitole 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.10 příručky HOP I 09-14. Podrobný popis kategorií statusu tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.10.1 až 3.10.4 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.1 až 3.5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(87)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou uznaní jako tzv. „držitelé statusu“.
c) Provádění v praxi
(88)
Pro status jsou způsobilí obchodníci-vývozci i výrobci-vývozci. V závislosti na jejich vývozní výkonnosti během stávajícího roku a během několika předcházejících let je žadatelům udělen jeden z těchto statusů: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
V rámci režimu SHIS mají držitelé statusu nárok na úvěr na clo ve výši 1 % hodnoty FOB vývozu v odvětvích uvedených v odstavci 3.16.4 dokumentu FTP 09-14, tj. kožedělné (kromě hotových usní) a textilní odvětví a odvětví juty, řemesla, strojní odvětví (vyjma některá pododvětví) a odvětví plastů a základních chemických látek (vyjma farmaceutické přípravky). Jelikož je dotčený výrobek druh plastu, tento režim se na něj vztahuje.
(90)
Úvěry na clo v rámci režimu SHIS nejsou přenositelné a musí být využity k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží použitého k výrobě výrobků, které spadají do jednoho z příslušných odvětví.
(91)
Pokud žadatel využil v průběhu roku nulovou sazbu v rámci EPCG, není způsobilý pro SHIS na vývoz uskutečněný v uvedeném roce.
(92)
Tento režim byl zaveden v roce 2009 pro vývoz uskutečněný v letech 2009-2010 a 2010-2011 a od té doby je každoročně prodlužován. Naposledy (viz oznámení č. 07/2012 - Cla ze dne 9. března 2012) byla platnost tohoto režimu prodloužena do 31. března 2013.
(93)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být úvěr na clo SHIS při splnění vývozní povinnosti zaúčtován do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(94)
Šetřením bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku využívala tento režim během období přezkumného šetření a druhá nebyla způsobilá v důsledku ustanovení popsaného v 90. bodě odůvodnění.
d) Závěr k režimu SHIS
(95)
Režim SHIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci SHIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci SHIS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(96)
Kromě toho SHIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(97)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Úvěr na clo bude nakonec použit k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží, které nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(98)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(99)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro jedinou společnost zařazenou do vzorku, která tento režim využívá, činí 1 %.
6. Režim Export Promotion Capital Goods („EPCGS“)
a) Právní základ
(100)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(101)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(102)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité kapitálové zboží až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží v průběhu určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(103)
Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
d) Závěr k režimu EPCGS
(104)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(105)
Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(106)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(107)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(108)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(109)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,55 % a 0,56 %.
7. Režim předběžného povolení („AAS“)
(110)
Bylo zjištěno, že pouze jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala. Šetřením se však zjistilo, že výhody, které společnost získala, nebyly významné, a proto režim AAS není dále rozebírán.
8. Režim West Bengal Incentive 1999 („WBIS 1999“)
a) Právní základ
(111)
Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je uveden v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.
b) Způsobilost
(112)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Provádění v praxi
(113)
Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v hospodářsky zaostalých oblastech tohoto státu.
(114)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité územní celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého hospodářského rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
(115)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala.
d) Závěr
(116)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(117)
Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(118)
Režim WBIS 1999 je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(119)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,36 %.
9. Výše napadnutelných subvencí
(120)
Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty výrobku, činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku 7,53 % a 8,17 %.
REŽIM
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Celkem
SPOLEČNOST
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nula
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nula
8,17
10. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(121)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude přetrvávat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(122)
Jak je uvedeno v 26. až 118. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření indičtí vývozci dotčeného výrobku nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od indických úřadů.
(123)
Režimy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto výhody měly být v blízké budoucnosti ukončeny. Každý vývozce je kromě toho způsobilý k využívání několika subvenčních režimů.
(124)
Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu.
(125)
Indie je významným výrobcem dotčeného výrobku. Na základě údajů shromážděných během šetření měla Indie během období přezkumného šetření výrobní kapacitu ve výši asi 700 000-900 000 tun a plánovala její rozšíření, jehož důsledkem by bylo dosažení celkové kapacity země ve výši 1 600 000-1 800 000 tun do roku 2014. Odhaduje se, že v důsledku toho by kapacita v roce 2014 přesáhla domácí poptávku o asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii během období přezkumného šetření.
(126)
Za těchto okolností jsou indičtí výrobci dotčeného výrobku velmi závislí na prodeji na vývoz a existuje pravděpodobnost, že objem vývozu do Unie, který byl významný již během období přezkumného šetření, by v případě zrušení opatření ještě vzrostl.
(127)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že se přebytečná kapacita po roce 2014 sníží, a proto situace týkající se přebytečné kapacity bude jen dočasná. Je třeba uvést, že bylo zjištěno, že údajný pokles přebytečné kapacity po roce 2014 je v souladu s výhledem vyplývajícím ze zprávy s informacemi o trhu. Proto se dospělo k závěru, že toto tvrzení nebylo takové povahy, aby změnilo analýzu, pokud jde o vývoj přebytečné kapacity.
(128)
Po zveřejnění informací tvrdil jeden vyvážející výrobce, že významné dočasné přebytečné kapacity byly nezbytné, jelikož nárůstu výrobní kapacity obecně může být dosaženo pouze velkými přírůstky, protože moderní výrobní závody pro PET mají určitou minimální velikost. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že během období přezkumného šetření a následujícího roku došlo k rozšíření výrobní kapacity v rozsahu nejméně 150 000-200 000 tun. Z toho vyplývá, že pouze uvedenými argumenty nelze odůvodnit přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz uvedenou ve 125. bodě odůvodnění. V každém případě není v této souvislosti příčina přebytečné kapacity dostupné pro vývoz relevantní. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(129)
Některé strany tvrdily, že přebytečná kapacita dostupná pro vývoz, která se vytváří v Indii, by mohla být absorbována i jinými třetími zeměmi, a že tedy tato přebytečná kapacita dostupná pro vývoz podle výpočtu Komise nebyla řádně posouzena. V žádném případě se nepředpokládalo, že celá přebytečná kapacita dostupná pro vývoz by byla směrována do Unie. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(130)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze dospět k závěru, že přetrvávání subvencování je pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(131)
Obdobný výrobek vyrábí třináct známých výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto se na ně dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(132)
Dvanáct známých výrobců v Unii, které v tomto případě zastupuje žadatel, spolupracovalo při šetření a poskytovalo podporu. Další jeden známý výrobce v Unii při tomto přezkumu nespolupracoval.
(133)
K určení celkové výroby v Unii za období přezkumného šetření byly použity veškeré dostupné informace o výrobním odvětví Unie, jako odpovědi na dotazníky, údaje z Eurostatu a žádost o přezkum.
(134)
Trh s PET v Evropské unii je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo Unii. V letech 2000-2012 prošlo výrobní odvětví PET v Unii několika přechody. Trh prochází konsolidací s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Neustále se vyvíjejí nové výrobky, jako recyklované PET a bio PET, spolu s poměrně nedávným rozvojem odvětví recyklace.
(135)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že popis situace výrobního odvětví Unie nebyl přesný, jelikož pět výrobců ve skutečnosti patří do jedné velké nadnárodní skupiny a další tři výrobci jsou ve spojení se společnostmi vyrábějícími obaly z PET. Žádná z těchto skutečností není v rozporu s popisem poskytnutým ve 134. bodě odůvodnění, kde se výslovně uvádí, že výrobci v Unii obvykle patří do větších skupin, jak bylo zveřejněno. Dopad této koncentrace je rozebrán ve 207. bodě odůvodnění. Posouzení dopadu závislého trhu je analyzováno ve 202., 203. a 204. bodě odůvodnění.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, byl vzhledem k poměrně vysokému počtu spolupracujících výrobců v Unii vybrán vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % výroby a prodeje celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(137)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu, a pokud jde o nespolupracujícího výrobce v Unii, na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(138)
Po počátečním nárůstu v letech 2009 a 2010 vykazovala spotřeba v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2008 mírný pokles ve výši 2 %, celkem 2,802 milionu tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Spotřeba
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Index (2008 = 100)
100
102
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, Eurostat a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(139)
I přes zavedená opatření se dovoz z Indie během posuzovaného období více než zdvojnásobil a z 46 313 tun v roce 2008 ze zvýšil na 96 678 v období přezkumného šetření.
(140)
Indický podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 1,6 % v roce 2008 na 3,5 % v období přezkumného šetření, a dosáhl úrovně významně převyšující podíl na trhu, který byl zjištěn během posledního přezkumu před pozbytím platnosti (0,3 %).
(141)
Průměrná cena během období přezkumného šetření činila 1 285 EUR/tunu. To odráží 22 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 21 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 2
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
46 313
44 482
83 691
96 678
Index (2008 = 100)
100
96
181
209
Průměrná cena
1 054
834
1 031
1 285
Index (2008 = 100)
100
79
98
122
Podíl dovozu na trhu (v %)
1,6
1,5
2,9
3,5
Zdroj:
Eurostat
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Thajska, Tchaj-wanu, Malajsie a Indonésie
(142)
Jak bylo uvedeno výše, byl zároveň s tímto šetřením proveden přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření, který se týkal dovozu z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska.
(143)
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska vzrostl během posuzovaného období o 56 %, i přes 59 % pokles do roku 2010. Celkový objem dovozu však zůstal pod zanedbatelnou úrovní.
(144)
Příslušný podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 0,7 % v roce 2008 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
(145)
Průměrná cena dosáhla 1 310 EUR/tunu v období přezkumného šetření, což je o 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 27 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 18 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 3
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (v tunách)
19 078
12 127
7 762
29 836
Index (2008 = 100)
100
64
41
156
Podíl dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska na trhu (v %)
0,7
0,4
0,3
1,1
Index (2008 = 100)
100
62
40
160
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 030
843
1 055
1 310
Index (2008 = 100)
100
82
102
127
Zdroj:
Eurostat
b) Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
(146)
Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena antidumpingová opatření, se v posuzovaném období snížil o 69 % po 49 % nárůstu v roce 2009. Pouze dovoz z Číny zůstal na stejné úrovni.
(147)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se snížil z 8,2 % v roce 2008 na 2,6 % v období přezkumného šetření, zejména včetně Spojených arabských emirátů (1,7 % v období přezkumného šetření) a Číny (0,6 % v období přezkumného šetření).
(148)
Průměrná cena dosáhla v období přezkumného šetření 1 258 EUR/tunu, což je 5,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 24 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 22 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 4
Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu (v tunách)
235 913
351 798
188 776
72 054
Index (2008 = 100)
100
149
80
31
Podíl dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu na trhu (v %)
8,2
12,0
6,5
2,6
Index (2008 = 100)
100
146
79
31
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 016
789
949
1 258
Index (2008 = 100)
100
78
93
124
Zdroj:
Eurostat
c) Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření
(149)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, včetně Ománu, Jižní Korey, Ruska, Mexika a Saúdské Arábie, vzrostl během posuzovaného období o 59 % po 71 % nárůstu v roce 2009. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se stal Omán nejvýznamnější zemí vyvážející do Unie.
(150)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se zvýšil z 9,7 % v roce 2008 na 15,8 % v období přezkumného šetření, zejména v důsledku nárůstu dovozu z Ománu ve výši 4,3 %. Podíl Jižní Korey na trhu činil v období přezkumného šetření 4 %, tj. 5 % pod jeho nejvyšší úrovní dosaženou v roce 2009.
(151)
Průměrná cena dosáhla 1 273 EUR/tunu, tj. 4,3 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 10 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření po počátečním 24 % poklesu v roce 2009. Průměrná cena dovozu z Ománu činila v období přezkumného šetření 1 310 EUR/tunu, tj. 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. Průměrná cena dovozu z Jižní Korey činila 1 294 EUR/tunu, tj. 2,7 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
279 188
478 570
469 753
442 692
Index (2008 = 100)
100
171
168
159
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
9,7
16,3
16,1
15,8
Index (2008 = 100)
100
168
165
162
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 156
879
997
1 273
Index (2008 = 100)
100
76
86
110
Hlavní vývozci (v tunách)
Omán
0
52 632
95 646
120 286
Jižní Korea
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusko
546
546
3
50 427
Mexiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saúdská Arábie
230
20 454
50 108
24 756
Ostatní
98 422
148 609
111 156
103 468
Zdroj:
Eurostat
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(152)
Podle čl. 8 odst. 4 základního nařízení byly posuzovány všechny hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(153)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah rozpětí subvencí, překonání účinků dřívějšího subvencování) byly posuzovány na úrovni celkové výroby v Unii pro všechny výrobce v Unii, a sice na základě informací získaných z výrobního odvětví Unie, žádosti o přezkum a veřejně dostupných statistik,
-
mikroekonomické ukazatele (zásoby, průměrné jednotkové ceny, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byly posuzovány u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných informací.
(154)
Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku prodal v červnu 2010 svá výrobní zařízení. Tato zařízení získal jiný výrobce v Unii. Jelikož je analýza makroekonomických ukazatelů založena na údajích získaných ode všech výrobců v Unii, neměl tento prodej žádný dopad na rozsah nebo jednotlivé ukazatele analýzy újmy.
(155)
V úvodu této analýzy by mělo být vysvětleno, že určité celosvětové ekonomické události, ke kterým došlo na konci roku 2010 a na začátku roku 2011, měly dopad na situaci na trhu Unie, zejména na ceny a objem prodeje obdobného výrobku. V tomto období měl pokles nabídky bavlny na asijském trhu za následek zvýšení poptávky po polyesterovém vlákně. PET a polyesterové vlákno jsou na navazujícím trhu do značné míry závislé na téže surovině, tj. na přečištěné kyselině tereftalové (PTA). Zvýšená poptávka po polyesterovém vlákně způsobila nedostatečnou nabídku PTA, čímž se zvýšily ceny PET. Jelikož výrobci PET na Blízkém východě jsou rovněž závislí na PTA z Asie, došlo k náhlému snížení dovozu PET do Unie. Zároveň hlavní dodavatelé PTA v Unii prohlásili, že vyšší moc způsobila další omezení domácí výroby PET.
4.1 Připomínky zúčastněných stran
(156)
Některé strany zpochybnily platnost analýzy újmy z toho důvodu, že byla založena na neúplných informacích, což také mělo dopad na práva zúčastněných stran na obhajobu. Byly vzneseny zejména níže uvedené argumenty.
(157)
Některé strany tvrdily, že informace získané od výrobců v Unii nejsou v souladu s pokyny pro vyplnění dotazníku, který požadoval, aby údaje od různých společností nebyly sčítány. Proto byl vznesen argument, že shromážděné informace nebyly přesné ani úplné vzhledem k tomu, že vykázaná čísla byla sečtena pro každý subjekt zařazený do vzorku. Je třeba uvést, že informace byly shromážděny řádným způsobem a byly ověřeny na místě. Bylo shledáno, že shromážděné informace poskytují dostatečně přesný obrázek o výrobním odvětví Unie, a proto bylo nutné výše uvedené tvrzení odmítnout. Po zveřejnění informací strany své tvrzení zopakovaly. Nebyly předloženy žádné nové argumenty ani důkazy. Některé strany zopakovaly své tvrzení, že údaje poskytnuté jednou společností zařazenou do vzorku nebyly úplné, jelikož se netýkaly celé skupiny, ale jen vybraného subjektu v rámci skupiny. Tato připomínka byla rozebrána ve fázi výběru vzorku, jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění.
(158)
Tytéž strany tvrdily, že se Komise pokoušela opravit údajné nedostatky ve shromážděných informacích tím, že zaslala dodatečné dotazníky. V tomto ohledu je třeba objasnit, že Komise skutečně zaslala dodatečné dotazníky, které však byly určeny pouze výrobcům v Unii nezařazeným do vzorku, aby shromáždila informace o makroekonomických ukazatelích, jež mají význam pro posouzení újmy, a tedy za účelem doplnění informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Po zveřejnění informací některé strany toto tvrzení zopakovaly, aniž by předložily jakékoli nové argumenty nebo nové důkazy. Toto tvrzení uvedených stran tedy bylo nutné zamítnout.
(159)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že informace poskytnuté výrobci zařazenými do vzorku byly v rozporu s povinnostmi, jež ukládá článek 29 základního nařízení, protože informace, které nebyly důvěrné povahy, byly poskytnuty jako důvěrné informace, a proto byly vyřazeny z dostupné dokumentace. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto informace byly klasifikovány jako „vyhrazené“ v souladu s žádostí strany, která je předložila. Na žádost uvedených stran byl status důvěrnosti předložených informací přehodnocen a ve vhodných případech byly informace po schválení dotčenými společnostmi překlasifikovány jako „dostupné k nahlédnutí zúčastněným stranám“. I toto tvrzení tedy bylo zamítnuto.
4.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(160)
V souvislosti se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu (jak je uvedeno ve 164. bodě odůvodnění) se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 11 % i výroba v Unii. Pokles výroby v Unii byl přerušen pouze v roce 2010, kdy se výroba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, ale přesto zůstala na úrovni o 4 % pod úrovní z roku 2008. V období přezkumného šetření pak dále klesala.
Tabulka 6
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Index (2008 = 100)
100
91
96
89
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(161)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 23 %. Tento trend souvisí s uzavřením několika výrobních závodů, jež bylo částečně kompenzováno otevřením nových továren.
(162)
Využití kapacity se zvýšilo ze 75 % v roce 2008 na 86 % v období přezkumného šetření. Na toto zvýšené využití kapacity je třeba pohlížet v souvislosti s restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, jak bylo vysvětleno ve 134. bodě odůvodnění.
Tabulka 7
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Index (2008 = 100)
100
87
84
77
Využití kapacity (v %)
75
77
85
86
Index (2008 = 100)
100
104
114
116
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Objem prodeje
(163)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie vykazoval tentýž vývoj jako výroba a během posuzovaného období se snížil o 6 %.
Tabulka 8
Celkový prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Prodej (v tunách)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Index (2008 = 100)
100
89
95
94
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(164)
Po počátečním 13 % poklesu v roce 2009 získalo výrobní odvětví Unie zpět část svého podílu na trhu, o který přišly Spojené arabské emiráty, Jižní Korea, Írán a Pákistán, a to i přes zvyšující se objem dovozu z Indie, Ománu a jiných třetích zemí (Rusko, Mexiko a Saúdská Arábie) v témže období. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 3 %.
Tabulka 9
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
80
70
74
77
Index (2008 = 100)
100
87
93
97
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(165)
Během posuzovaného období trh stagnoval. Výrobní odvětví Unie netěžilo z žádného růstu, naopak i přes restrukturalizační úsilí přišlo o další podíl na trhu v důsledku rostoucího dovozu, zejména ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Na mírný pokles spotřeby v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s dočasným nedostatkem suroviny (PTA) v Unii i na celosvětovém trhu.
f) Zaměstnanost a produktivita
(166)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie vykázala mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření pokles o 41 %. Tento pokles byl konstantní během posuzovaného období, včetně roku 2010, kdy vzrostla výroba (viz 160. bod odůvodnění). Vzhledem ke zvýšené produktivitě je tento pokles odrazem restrukturalizačního úsilí řady výrobců v Unii.
(167)
Produktivita práce výrobního odvětví Unie, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v posuzovaném období o 50 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené účinnosti výrobního odvětví Unie. To je obzvlášť patrné v roce 2010, kdy výroba vzrostla, míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 37 % vyšší než v roce 2008.
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
2 060
1 629
1 449
1 218
Index (2008 = 100)
100
79
70
59
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
1 130
1 294
1 545
1 698
Index (2008 = 100)
100
115
137
150
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Rozsah skutečného rozpětí subvencí
(168)
Dopad skutečného rozpětí subvencí u dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nelze, s ohledem na cenovou citlivost trhu s tímto výrobkem, považovat za zanedbatelný. Je potřeba uvést, že tento ukazatel má větší význam v souvislosti s analýzou pravděpodobnosti obnovení újmy. Kdyby opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by subvencovaný dovoz byl obnoven v takovém objemu a za takové ceny, že by dopad rozpětí subvencí byl značný.
h) Překonání účinků dřívějšího subvencování
(169)
Přestože ukazatele posuzované výše svědčí o tom, že po uložení konečných vyrovnávacích opatření v roce 2001 došlo k určitému zlepšení některých ekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie, dokazují rovněž, že výrobní odvětví Unie je stále citlivé.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Stav zásob
(170)
Úroveň zásob byla během období přezkumného šetření o 24 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008. Ve srovnání s výkonem však zásoby zůstaly na dříve zjištěných úrovních, tj. mezi 5 a 6 %.
Tabulka 11
Stav zásob
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
51 495
54 808
54 314
64 069
Index (2008 = 100)
100
106
105
124
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
b) Vývoj cen
(171)
Pokud jde o vývoj cen, po počátečním poklesu v roce 2009 (- 16 %), který byl způsoben zejména hospodářskou krizí, se ceny v roce 2010 přiblížily k úrovni z roku 2008. Následovalo prudké zvýšení průměrné jednotkové ceny v období přezkumného šetření, které vedlo ke zvýšení o 25 % během posuzovaného období.
(172)
Na tento prudký nárůst cen v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s neočekávaným vývojem na trhu s bavlnou na konci roku 2010 a v prvním čtvrtletí roku 2011. Jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění, rekordní ceny bavlny způsobily přechod na polyesterové vlákno, které využívá stejnou surovinu jako PET. Zvýšená poptávka po této surovině, tj. po PTA, zvýšila ceny PET v Asii a na Blízkém východě, což mělo vedlejší účinek na ceny PET v Unii. Ke zvýšení cen v Unii v té době přispěl i krátkodobý nedostatek PTA v Unii v důsledku „vyšší moci“ deklarované jedním z výrobců PTA v Unii.
Tabulka 12
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tunu)
1 066
891
1 045
1 330
Index (2008 = 100)
100
84
98
125
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
c) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(173)
Prodejní ceny PET obvykle sledují cenové tendence u jejich hlavních surovin (zejména PTA a monoethylenglykolu - MEG), jelikož ty tvoří až 90 % celkových nákladů PET. PTA je ropný derivát, jehož cena kolísá v závislosti na ceně ropy. To způsobuje velké kolísání cen PET.
(174)
Kromě toho PET využívá stejnou surovinu jako polyesterové vlákno, jehož výroba závisí na dostupnosti PTA ve stejné míře jako u PET. Jelikož je polyesterové vlákno pro textilní odvětví alternativou bavlny, je cena PET citlivá rovněž na vývoj na trhu s bavlnou.
d) Mzdy
(175)
Průměrná mzda se v posuzovaném období snížila o 7 %. K tomuto snížení došlo v období přezkumného šetření a přispělo ke zvýšení produktivity popsanému výše (viz 167. bod odůvodnění).
Tabulka 13
Mzdy
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Mzdy (průměr na osobu)
54 512
56 014
54 876
50 784
Index (2008 = 100)
100
103
101
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
e) Ziskovost a návratnost investic
(176)
Ziskovost a návratnost investic se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zlepšily. Zisk z prodeje na trhu Unie vzrostl z - 7,9 % v roce 2008 na 5,3 % v období přezkumného šetření a návratnost investic se zlepšila z - 9,6 % na 10,6 %. V roce 2008 byla výkonnost jednoho výrobce v Unii obzvlášť slabá. Zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie v letech 2009 a 2010, kdy ceny byly pod úrovní z roku 2008, však dokládá, že vztah mezi cenami a ziskovostí je jen volný. Naopak v případě zlepšení ziskovosti se zdá, že úzce souvisí se zlepšením využití kapacity a se zvýšením produktivity popsaným výše.
(177)
Díky vývoji na celosvětovém trhu na přelomu let 2010-2011 spolu s restrukturalizačním úsilím a zlepšením účinnosti popsaným výše bylo výrobní odvětví Unie schopné zlepšit v roce 2010 svou ziskovost a v období přezkumného šetření dosáhnout úrovně 5,3 %.
(178)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že tento vývoj byl neočekávaný a mimořádný a nelze jej považovat za reprezentativní pro celkovou situaci výrobního odvětví Unie.
(179)
V tomto ohledu je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie mohlo využít nárůstu cen PET na konci roku 2011 a na začátku roku 2012, jelikož ustálilo cenu PTA ještě předtím, než došlo k popsaným událostem na trhu. Na základě statistických zdrojů týkajících se vývoje po období přezkumného šetření, které předložily zúčastněné strany, se ziskové rozpětí výrobců PET v roce 2012 podstatně snížilo. Tím se potvrzuje, že ziskovost v roce 2011 (období přezkumného šetření) byla opravdu do značné míry ovlivněna neočekávanými a dočasnými celosvětovými ekonomickými událostmi (155. bod odůvodnění), ke kterým pravděpodobně již znovu nedojde a nelze je považovat za trvalé a reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie (v %)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Index (2008 = 100)
100
221
261
267
Návratnost investic (v %)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Index (2008 = 100)
100
224
292
310
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
f) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(180)
Peněžní tok se v posuzovaném období významně zlepšil a odrážel nedávné zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 15
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Index (2008 = 100)
100
269
363
375
V % obratu
-5,9
4,5
8,3
7,5
Index (2008 = 100)
100
176
242
229
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(181)
Neexistovaly žádné konkrétní náznaky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při získávání kapitálu, zejména proto, že výrobci v Unii jsou organizováni ve větších skupinách.
g) Investice
(182)
Úroveň investic se v posuzovaném období celkově snížila o 35 %. Původní investice provedené v roce 2008 byly v roce 2009 prudce omezeny a od té doby ještě nebyly plně obnoveny.
Tabulka 16
Investice
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Investice (v tis. EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Index (2008 = 100)
100
7
22
65
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(183)
Z analýzy makroekonomických údajů vyplynulo, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období snížilo objem výroby a prodeje. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se po počátečním poklesu v roce 2009 ještě plně neobnovil a v posuzovaném období vykazoval celkový pokles o 3 procentní body (na 77 % v období přezkumného šetření). Pokles zaměstnanosti a kapacity je výsledkem probíhající restrukturalizace a je třeba na něj pohlížet v souvislosti se zvyšujícím se využitím kapacity a zvyšující se produktivitou.
(184)
Zároveň vykazovala většina příslušných mikroekonomických ukazatelů známky zlepšení. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrazně vzrostly, zejména v roce 2010 a v období přezkumného šetření. Naopak investice v roce 2009 prudce poklesly a od té doby se ještě neobnovily.
(185)
Celkově se hospodářská situace výrobního odvětví zlepšila. K tomuto zlepšení však došlo poměrně nedávno a je do určité míry založeno na neočekávaném a dočasném vývoji na trhu na přelomu let 2010-2011 (viz 155. bod odůvodnění). Zdá se, že tento závěr podporují také dostupné informace o vývoji rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2012 (viz 179. bod odůvodnění), které ve srovnání s obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles.
(186)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a zdá se, že nedochází k žádné podstatné újmě. Situace výrobního odvětví Unie je však (navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému restrukturalizačnímu úsilí) stále ještě nestabilní.
(187)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěr, že výrobní odvětví Unie je stále ještě nestabilní, a tvrdily, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a od roku 1999 se významně transformovalo. Je třeba uvést, že, jak je vysvětleno ve 184. bodě odůvodnění, i přes celkové zlepšení a konsolidaci se ne všechny ekonomické ukazatele v posuzovaném období vyvíjely pozitivně. Například objem výroby a prodeje a rovněž podíl na trhu se snížily. Kromě toho došlo ke zlepšení poměrně nedávno a zdá se, že v důsledku propadu ziskovosti v roce 2012 mělo jen krátké trvání. Na tomto základě se dospělo k závěru, že v období přezkumného šetření sice nebyla prokázána žádná podstatná újma, ale výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní situaci. Tento argument byl proto zamítnut.
(188)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily použití údajů vztahujících se k době po období přezkumného šetření pro účely analýzy hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Jako reakce na toto tvrzení se potvrzuje, že situace výrobního odvětví Unie se posuzovala za posuzované období a na tomto základě nebyla zjištěna žádná podstatná újma. Vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie po období přezkumného šetření je však v tomto případě relevantní, zejména v souvislosti s mimořádným vývojem na celosvětovém trhu na přelomu let 2010 a 2011. Ilustruje také kolísavost, která je pro toto odvětví typická. Tento argument se proto zamítá.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(189)
Šetřením se ukázalo, že dovoz z Indie je nadále subvencován a že neexistují žádné náznaky toho, že subvencování by se v budoucnu omezilo nebo zrušilo.
(190)
Výhledová analýza pravděpodobného objemu dovozu do Unie z Indie odhalila, že kdyby byla opatření zrušena, dovoz z Indie by se vzhledem k přebytečné kapacitě dostupné pro vývoz (viz 125. bod odůvodnění), cenám v Unii a atraktivitě trhu Unie pravděpodobně zvýšil na úroveň vyšší, než byly úrovně dosažené v období přezkumného šetření. Odhaduje se, že v důsledku plánovaného rozšíření kapacity by přebytečná kapacita dostupná pro vývoz v blízké budoucnosti dosáhla asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(191)
Vzhledem k přetrvávání subvencování se očekává, že by se ceny dovozu z Indie dále snižovaly, kdyby byla opatření proti ní zrušena. Jelikož vývozci budou muset také soutěžit s levným dovozem z jiných zemí, pravděpodobně budou své ceny dále snižovat, aby zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(192)
Na základě toho bude výrobní odvětví Unie pravděpodobně vystaveno významnému objemu dovozu z Indie za subvencované ceny nižší, než jsou průměrné ceny výrobního odvětví Unie, což by poškodilo jeho hospodářskou situaci, která se nedávno zlepšila. V důsledku toho by se pravděpodobně obnovila podstatná újma, kdyby opatření proti Indii byla zrušena.
2. Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(193)
Jak bylo uvedeno ve 125. bodě odůvodnění, jsou vyvážející výrobci v Indii schopni zvýšit svůj objem vývozu na trh Unie. Indie zaznamenala v posuzovaném období významný nárůst své výrobní kapacity (viz 125. bod odůvodnění). Podle dostupných informací se očekává, že svou kapacitu bude dále zvyšovat, čímž by v blízké budoucnosti vznikl rozdíl mezi domácí spotřebou a výrobní kapacitou dostupnou pro vývoz o velikosti 600 000-700 000 tun. Tuto přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz je třeba považovat za významnou, jelikož představuje asi 21-25 % stávající spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
(194)
I když byl tedy dovoz do Unie poměrně omezený, v posuzovaném období se více než zdvojnásobil a hrozí riziko, že by do Unie mohl být přesměrován významný objem vývozu z Indie.
3. Ztráta vývozních trhů
(195)
Opatření na ochranu obchodu zaměřená proti dovozu z Indie jsou v současnosti zavedena v Turecku a v Jižní Africe. Následná možná ztráta těchto vývozních trhů pro Indii je dalším ukazatelem toho, že kdyby opatření pozbyla platnosti, cílem by se pravděpodobně stal trh Unie.
(196)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěry ohledně ztráty vývozních trhů pro Indii. Tvrdily, že oba trhy jsou jen okrajovými vývozními trhy, a že tedy z těchto trhů nelze přesměrovat žádný významný objem dovozu do Unie, kdyby opatření byla zrušena. Je třeba uvést, že pouhá existence opatření na ochranu obchodu na některých trzích vylučuje smysluplné srovnání relativního významu trhů s opatřeními a trhů bez opatření pro danou zemi. Kromě toho se v rozporu s uvedeným tvrzením nedospělo k závěru, že by objem vývozu z Indie určený pro tyto trhy byl přesměrován na trh Unie. Místo toho se dospělo k závěru, že existence opatření na ochranu obchodu na trzích jiných třetích zemí omezuje absorpční kapacitu trhů třetích zemí, pokud jde o předpokládaný nárůst přebytečné kapacity dostupné pro vývoz v Indii. Tento argument byl proto zamítnut.
(197)
Existence opatření na ochranu obchodu ve třetích zemích je také ukazatelem toho, že počínání při tvorbě cen indického vývozu se pravděpodobně bude opakovat na trhu Unie.
4. Atraktivita trhu Unie
(198)
Trh Unie s PET je atraktivní svou velikostí a cenami, jelikož se jedná o třetí největší trh na světě a má strukturální potřebu dovozu a vyšší ceny než ostatní trhy. V případě Indie bývají dovozní ceny pro Unii vyšší než ceny pro jiné třetí země, což svědčí o atraktivitě trhu Unie pro indický vývoz. To dobře dokládá skutečnost, že dovoz z Indie se v posuzovaném období zdvojnásobil, a to i přes zavedená opatření.
(199)
Atraktivitu trhu Unie pro dovozce potvrzuje i skutečnost, že výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu ve prospěch vzrůstajícího dovozu ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Platí to zejména v případě Jižní Korey, která významně zvýšila svůj vývoz na trh Unie v roce 2012 poté, co opatření proti této zemi pozbyla platnosti.
5. Další faktory
(200)
Dopad dovozu z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena opatření, na situaci výrobního odvětví Unie se nepovažoval za významný, jelikož objem příslušného dovozu byl nízký a jejich podíl na trhu v období přezkumného šetření se významně snížil.
(201)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, se během posuzovaného období zvýšil, avšak průměrná dovozní cena zůstala na podobné úrovni jako průměrná cena výrobního odvětví Unie. Dopad dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie se proto považuje pouze za omezený.
6. Závislý trh
(202)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že v důsledku vertikální integrace mezi výrobci a zpracovateli PET se významná část PET prodávala pro závislé využití, které není konkurencí pro dovoz. Rovněž tvrdily, že podíl závislého trhu byl významný a že ovlivnil výsledky analýzy.
(203)
Na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že podíl závislého prodeje nebyl významný (méně než 10 %). Je třeba zdůraznit, že dané strany vyjádřily přítomnost výrobců PET v odvětví výroby obalů jako instalovanou výrobní kapacitu PET, a nikoli jako jejich podíl na trhu v odvětví výroby obalů. Bylo tedy zjištěno, že tvrzení o významném podílu závislého využití je neopodstatněné. Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že se ceny závislého a nesouvisejícího prodeje pohybovaly na stejných úrovních.
(204)
Na základě toho se dospělo k závěru, že rozlišovací analýza dopadu závislého prodeje není nutná, a tato tvrzení stran byla odmítnuta.
7. Připomínky zúčastněných stran
(205)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že během období přezkumného šetření nedocházelo k újmě způsobené dovozem z Indie, což potvrzuje relativní hospodářská životaschopnost a zisk výrobního odvětví Unie. Je třeba uvést, že v tomto případě opravdu nebylo zjištěno žádné přetrvávání újmy, a tvrzení těchto stran tedy odpovídá zjištěním šetření.
(206)
Některé strany tvrdily, že dopad na situaci výrobního odvětví Unie mohly mít jiné faktory, jako jsou strukturální nedostatky výrobního odvětví Unie a nedostatečné investice a rovněž sezónní a konjunkturální faktory (například špatné počasí a hospodářské krize). Pokud jde o první uvedený bod, je třeba uvést, že restrukturalizace výrobního odvětví Unie již probíhá a dosažené zlepšení účinnosti naznačuje, že toto tvrzení stran je nepodložené. Pokud jde o konjunkturální faktory, zdá se, že přestože hospodářské krize měly dopad na situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009, jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, tyto účinky již v současnosti nejsou přítomné. Pokud jde o účinek špatného počasí, tím lze částečně vysvětlit klesající spotřebu v období přezkumného šetření, avšak jeho údajný dopad na situaci výrobního odvětví Unie jednak nebyl doložen a také se zdá, že mírný pokles v roce 2011 souvisel spíše s dočasným nedostatkem surovin v důsledku vývoje na celosvětovém trhu v roce 2011. Proto není žádné z těchto tvrzení vzhledem k zjištění šetření opodstatněné.
(207)
Kromě toho některé strany tvrdily, že kdyby opatření pozbyla platnosti, není obnovení újmy v tomto případě pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie je díky své struktuře (koncentrace a vertikální integrace) chráněno před účinky dovozu. Kromě toho byl vznesen argument, že přechod na dovážené PET není v blízké budoucnosti žádoucí ani možný, zejména proto, že smlouvy a strategie týkající se odběru a rovněž proces homologace velkých vlastníků značek (následných uživatelů) činí změny dodavatelů PET problematickými. Je třeba uvést, že na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu během posuzovaného období. To dokládá, že výrobní odvětví Unie jednak není chráněno před účinky dovozu a také že přechod na dovoz není hypotetický, ale již k němu skutečně dochází. Tyto argumenty proto musely být zamítnuty.
(208)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany tvrzení, že výrobní odvětví Unie je díky své struktuře chráněno před potenciální konkurencí dovozu. Zaprvé, pokud jde o tvrzení o dominantním postavení jedné z výrobních skupin na trhu Unie, která kontroluje pět výrobců, je třeba uvést, že trh Unie je otevřený trh s dalšími osmi výrobci, kteří působí mimo tuto skupinu, na němž narůstá konkurence dovozu ze třetích zemí, ať už se zavedenými opatřeními, nebo bez nich. Zadruhé, koncentrace je typická pro tento druh obchodu, který je založen na komoditě a jehož konkurenceschopnost závisí na úsporách z rozsahu. Zatřetí nebylo zjištěno, že by na trhu Unie existoval nějaký subjekt určující ceny. Kromě toho strany znovu zopakovaly, že nebyl analyzován dopad dovozu z dotčených tří zemí v souvislosti s vertikální integrací některých výrobců v Unii s odvětvím vyrábějícím obaly nebo s výrobci PTA. Jak bylo uvedeno ve 205. bodě odůvodnění, tyto aspekty byly analyzovány a byly shledány neopodstatněnými. Kromě toho ověření společností dotčených vertikální integrací s výrobci surovin potvrdilo, že neexistovala žádná komparativní výhoda, jelikož převody se uskutečňovaly za tržní cenu. Na základě výše uvedených skutečností bylo tvrzení, že výrobní odvětví Unie je chráněno před konkurencí, odmítnuto.
(209)
Kromě toho některé strany tvrdily, že žádné prvky nepodporují závěr, že indická vývozní kapacita se může zaměřit na trh Unie za „nízké ceny“, jelikož i) domácí poptávka v Indii roste a očekává se, že bude růst i nadále; ii) vzhledem k domácí spotřebě sice existuje přebytek PET, ale soutěž na vývozních trzích nezpůsobila abnormálně levný vývoz; iii) nárůst výrobní kapacity v Asii odpovídá očekávanému celosvětovému nárůstu poptávky. Je třeba uvést, že zjištění tohoto šetření prokazují, že předpokládaný růst kapacity ukazuje na vzrůstající přebytek výrobní kapacity nad domácí poptávkou. Kromě toho byly indické ceny na třetích trzích nižší než indické dovozní ceny pro Unii. Na základě zjištění popsaných ve 189. až 199. bodě odůvodnění je pravděpodobné, že pokud vyrovnávací opatření pozbudou platnosti, subvencovaný indický dovoz se zaměří na trh Unie ve významném objemu a za ceny nižší, než je průměrná cena výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se tyto argumenty stran zamítají.
8. Závěr k obnovení újmy
(210)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokud vyrovnávací opatření budou zrušena, je pravděpodobné, že podstatný objem subvencovaného dovozu z Indie bude přesměrován do Unie. Díky pokračujícímu subvencování by ceny dovozu pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Kdyby se indičtí vyvážející výrobci pokoušeli zvýšit svůj podíl na trhu, ceny tohoto dovozu by se pravděpodobně snížily ještě více. Se vší pravděpodobností by to vedlo k dalšímu zesílení tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo jeho situaci.
(211)
Během posuzovaného období se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zejména pokud jde o produktivitu a využití kapacity a také ziskové rozpětí, které v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, jež se blíží cílovému zisku určenému v původním šetření. Proto lze dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie, třebaže je jeho situace stále nestabilní, během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. Vzhledem k pravděpodobnému podstatnému nárůstu subvencovaného dovozu z Indie, který pravděpodobně bude představovat cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, se však dospělo k závěru, že kdyby opatření pozbyla platnosti, situace by se velmi pravděpodobně zhoršila a podstatná újma by se obnovila.
G. ZÁJEM UNIE
(212)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření bylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního nařízení.
(213)
Je třeba připomenout, že ani v původním šetření, ani v posledním přezkumu před pozbytím platnosti se nedospělo k závěru, že přijetí opatření by bylo v rozporu se zájmem Unie. Kromě toho byla analýza při posledním přezkumu před pozbytím platnosti provedena v situaci, kdy opatření byla již zavedena, a při posouzení se proto přihlíželo k jakémukoli nežádoucímu nepříznivému dopadu na strany dotčené danými opatřeními.
(214)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o přetrvávání subvencování a pravděpodobnosti obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(215)
Zachování vyrovnávacích opatření uložených na dovoz z Indie by pomohlo výrobnímu odvětví Unie pokračovat s probíhající restrukturalizací a dále zlepšovat svou hospodářskou situaci, která se zlepšila teprve nedávno, jelikož by se tím zabránilo tomu, aby výrobní odvětví Unie bylo vystaveno významnému objemu subvencovaného dovozu z Indie, jemuž by nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících vyrovnávacích opatření.
(216)
Proto se dospělo k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření proti Indii by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(217)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, při tomto přezkumu nespolupracoval. I přes platná opatření dovoz z Indie pokračoval a v posuzovaném období se téměř zdvojnásobil.
(218)
Docházelo rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli dovozci přístup k alternativním zdrojům dodávek.
(219)
Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude v rozporu se zájmy dovozců v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(220)
Surovinou pro výrobu dotčeného výrobku je PTA/MEG. Dva z pěti známých dodavatelů surovin (jeden dodavatel PTA a jeden dodavatel MEG) spolupracovali při šetření tím, že poskytli své odpovědi na dotazník. Oba dodavatelé surovin vyjádřili svou podporu pro zachování opatření.
(221)
Šetřením se ukázalo, že spolupracující výrobce PTA představoval během období přezkumného šetření mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku podstatnou část nákupů PTA. Vzhledem k tomu, že PTA nemá v Unii žádné jiné využití, než je výroba PET, je rozumné předpokládat, že výrobci PTA jsou do značné míry závislí na výrobním odvětví PET.
(222)
Pokud jde o spolupracujícího dodavatele MEG, MEG představoval v období přezkumného šetření jen poměrně malou část jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, nepředstavují PET jeho jediné ani nejdůležitější možné uplatnění a výrobci MEG jsou méně závislí na situaci výrobního odvětví PET. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by mělo pozitivní, i když pravděpodobně omezený, dopad na dodavatele MEG.
(223)
Bylo vzneseno tvrzení, že dodavatelé surovin nejsou závislí na výrobcích PET v Unii. Zejména se tvrdilo, že dva ze čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku ve skutečnosti dováželi suroviny.
(224)
Pokud jde o toto tvrzení, šetřením se ukázalo, že dovezeným materiálem byl převážně MEG, jenž může být použit i pro jiné účely než pro PET. Nebyly zjištěny žádné náznaky, které by svědčily o více než zanedbatelném dovozu PTA do Unie. Proto tímto tvrzením nejsou dotčeny závěry přijaté v souvislosti se závislostí výrobců PTA na výrobě PET v Unii.
(225)
Proto se dospělo k závěru, že ze zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by měli prospěch výrobci PTA a rovněž, i když v menší míře, i dodavatelé MEG. Proto by zachování opatření proti dovozu z Indie nebylo v rozporu se zájmy dodavatelů surovin.
(226)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že docházelo k vývozu PTA, a proto výrobci PTA údajně nebyli závislí na výrobním odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl tento argument stran odmítnut jako neodůvodněný.
(227)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že zrušení opatření nebude mít žádný dopad na výrobce PTA, jelikož spolupracující uživatelé údajně nepřejdou na dovoz a budou nadále odebírat PET od výrobního odvětví Unie. Úroveň spotřeby PTA v Unii tedy zůstane tatáž. Na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu. To ukazuje, že přechod na dovoz není hypotetický (viz 164. bod odůvodnění). Tento argument uvedených stran byl tedy zamítnut.
4. Zájem odvětví recyklace PET
(228)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že situace odvětví recyklace závisí na udržitelné ceně prvotních PET (nerecyklovaných PET) na trhu Unie. Toto tvrzení bylo podloženo tiskovou zprávou sdružení podniků recyklujících plasty v Evropě, podle níž by potenciální zrušení opatření u prvotních PET mohlo ještě více zhoršit situaci odvětví recyklace.
(229)
Některé zúčastněné strany zpochybňovaly, že by situace odvětví recyklace závisela na udržitelné ceně prvotních PET na trhu Unie, a tvrdily, že ceny prvotních PET a recyklovaných PET spolu nesouvisejí. Tvrdily, že recyklované PET se převážně používají k výrobě polyesterového vlákna, a proto je nelze spojovat s vývojem cen prvotních PET. Kromě toho bylo uvedeno, že recyklované PET zcela podporují plnírny, a proto toto odvětví není závislé na výrobcích PET. Kromě toho bylo rovněž uvedeno, že odvětví recyklace se nepřihlásilo jako zúčastněná strana v tomto šetření.
(230)
Jelikož se odvětví recyklace v tomto šetření nepřihlásilo, nebylo možné žádné z výše uvedených tvrzení ověřit srovnáním se skutečnými čísly. Proto se dospělo k závěru, že obecně by platná opatření nebyla v rozporu se zájmem odvětví recyklace v Unii.
5. Zájem uživatelů
(231)
Dotčený výrobek se používá převážně k výrobě lahví na vodu a jiné nealkoholické nápoje. Jeho použití pro výrobu jiných obalů (pro potraviny, fólie atd.) zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. stejná společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarované polotovary a foukáním je tvaruje na láhve), nebo omezena na druhou fázi (vyfukování předtvarovaných polotovarů do tvaru láhve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(232)
Na tomto základě byly určeny dvě hlavní skupiny následných uživatelů pro zjištění dopadu platných opatření: i) zpracovatelé nebo výrobci lahví, kteří transformují PET granule na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodávají je k následnému zpracování; a ii) stáčírny, které plní (a vyfukují) předtvarované polotovary do lahví; tato skupina zastupuje zejména výrobce minerálních vod a nealkoholických nápojů. Stáčírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(233)
Při šetření spolupracovalo a informace požadované v dotazníku poskytlo 17 uživatelů (pět zpracovatelů a dvanáct stáčíren). Spolupracující zpracovatelé představovali 22,7 % a stáčírny 13 % celkové spotřeby PET v Unii. Odpovědi od stáčíren pocházejí z různých poboček nadnárodních společností (známých jako vlastníci značek).
(234)
Bylo zjištěno, že spolupracující uživatelé získávali PET zejména od výrobců v Unii a pouze malá část byla získána z dovozu. Dovoz z Indie představoval asi polovinu tohoto dovozu, a tedy jen minimální podíl použitých PET. Docházelo však rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli uživatelé přístup k alternativním zdrojům dodávek.
6. Připomínky uživatelského odvětví
(235)
Uživatelé tvrdili, že je významným způsobem ovlivnil podstatný nárůst ceny PET v posledních letech, který nemůže být za současné hospodářské situace přenesen na maloobchodníky a spotřebitele. Tvrdili, že tento nárůst cen způsobila akumulace mnohaletého používání opatření na ochranu obchodu, která chránila výrobce v Unii před konkurencí dovozu v době, kdy se výrobní odvětví PET v Unii stalo koncentrovanějším a integrovanějším. V důsledku toho uživatelé tvrdili, že jsou zavedená opatření kvůli jejich údajnému dopadu na cenu PET odpovědná za zhoršení zaměstnanosti v následných odvětvích, výzkumu a vývoje a konkurenceschopnosti na vývozních trzích, přičemž tento dopad je ještě citelnější pro malé a střední podniky. Rovněž se tvrdilo, že ztráta pracovních míst v důsledku zavedených opatření přesáhla počet osob, které jsou v současnosti zaměstnávány výrobním odvětvím PET v Unii.
6.1 Cenová citlivost a nákladová struktura uživatelů
(236)
Pokud jde o cenovou citlivost PET u zpracovatelů, bylo zjištěno, že PET představuje asi 80 % celkových nákladů. Proto se PET považuje při tomto typu činnosti za nejdůležitější složku nákladů. Kromě toho bylo zjištěno, že zpracovatelské odvětví je spíše fragmentované a má poměrně slabou vyjednávací pozici vůči velkým stáčírnám a potýká se s podstatnými strukturálními problémy, jež jsou typické pro odvětví založené na komoditách. V důsledku toho vykazovalo toto odvětví vzrůstající tendenci k vertikální integraci se stáčírnami a k používání dohod o zpracování, na jejichž základě jsou zaručeny poplatky za zpracování a cena PET je dojednána a zaplacena stáčírnami. Odhaduje se, že podstatnou část nákupů PET na trhu Unie kontrolují přímo velké stáčírny. Jelikož smlouvy na předtvarované polotovary často zahrnují mechanismus, který odráží kolísání cen PET, jsou zpracovatelé čím dál neutrálnější vůči vývoji cen PET.
(237)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé závěr o nárůstu používání dohod o zpracování a cenových vzorců. Informace v dokumentaci existenci tohoto trendu potvrdily. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(238)
Tvrdilo se, že zavedená opatření by zpracovatelům nezpůsobila žádnou škodu, kdyby se podobná opatření uplatnila i na dovoz předtvarovaných polotovarů do Unie. Tvrdilo se, že v oblastech blízko hranic Unie se třetími zeměmi, v nichž nejsou zavedena žádná opatření proti dovozu PET z Indie, existují podněty k přemístění výroby předtvarovaných polotovarů a k jejich dovozu bez vyrovnávacích opatření na PET do Unie. Uznává se, že do určité míry existuje ekonomické opodstatnění tohoto procesu. Avšak vzhledem k nákladům na dopravu k takovému přemístění pravděpodobně dojde jen na omezenou vzdálenost. Celkově se proto údajný negativní dopad daných opatření na některé zpracovatele považuje pouze za okrajový.
(239)
Pokud jde o dopad cen PET na stáčírny, podle vykázaných čísel se odhaduje, že PET představují na základě váženého průměru 9 % celkových nákladů u balených nealkoholických nápojů a 12 % celkových nákladů u balené minerální vody. To dokládá, že PET nejsou hlavní nákladovou složkou pro odvětví balíren.
(240)
Kromě toho šetření zjistilo, že PET byly pro stáčírny upřednostňovaným, ale nikoli jediným balicím materiálem. Výrobky z PET představovaly 75 % obratu stáčíren vod a 50 % obratu výrobců nealkoholických nápojů. Kromě toho se šetřením ukázalo, že smlouvy mezi mnoha velkými stáčírnami (vlastníky značek) a výrobci PET byly založeny na vzorci, kdy cena byla upravena tak, aby odrážela kolísání cen surovin pro PET. Tím se potvrzuje existence vyjednávací pozice velkých, a tedy nejreprezentativnějších stáčíren nad rozpětím konverze výrobců PET.
(241)
Po zveřejnění informací zopakovali někteří uživatelé svůj argument, že PET jsou základní složkou nákladů pro zpracovatele a odvětví nealkoholických nápojů a vody v lahvích a že zjištění v tomto ohledu byla nepřesná a nebyla založena na poskytnutých údajích. Je třeba uvést, že situace zpracovatelů se analyzovala odděleně a tato připomínka je v jejich případě neopodstatněná (viz 236. bod odůvodnění). Pokud jde o posouzení situace stáčíren, potvrzuje se, že poměr nákladů zjištěný během šetření je založen na číslech, která poskytly spolupracující stáčírny podle metodologie dostupné všem stranám. Zjištěný poměr nákladů byl v souladu se zjištěními předchozích šetření týkajících se téhož dotčeného výrobku (14). Tato tvrzení stran se proto považují za neodůvodněná.
(242)
Po zveřejnění informací někteří uživatelé tvrdili, že podstata údajů týkajících se jednotlivých společností a informace, které poskytli, nebyly při analýze zájmu Unie zohledněny. Potvrzuje se, že údaje byly použity v podobě, v jaké byly poskytnuty uživateli v jejich odpovědích na dotazník. Metodologie výpočtu byla zpřístupněna všem dotčeným stranám. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení odmítnuto.
(243)
Šetřením bylo rovněž zjištěno, že na základě očekávaného nebo žádoucího snížení cen PET by podle odhadu samotných ověřených stáčíren bylo výsledkem opatření jen zanedbatelné snížení nákladů pro stáčírny. Na základě těchto odhadů snížení cen PET a zjištěných poměrů nákladů bylo vypočteno, že odpovídající snížení nákladů je v rozmezí 0,3-0,7 % celkových nákladů stáčíren na jejich činnosti související s PET.
(244)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé tento závěr a tvrdili, že jakékoli úspory nákladů by byly významné. Někteří uživatelé předložili ve svých podáních nové odhady, aniž však poskytli nějaké nové důkazy. Zdůrazňuje se, že výhledové úspory jsou hypotetické, jak připustili rovněž samotní uživatelé. Pokud jde o zpracovatele, nebyla pro toto odvětví předložena žádná kvantifikace výhledových úspor. Pokud jde o stáčírny, dospělo se k závěru, že kdyby opravdu došlo k údajnému snížení ceny PET, nelze vzhledem k nákladové struktuře stáčíren považovat úspory ve výši 0,3-0,7 % celkových nákladů za „významné“. Jelikož nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, bylo toto tvrzení odmítnuto jakožto neopodstatněné.
(245)
Tvrdilo se, že někteří výrobci balené vody jsou významně zranitelní v důsledku právních požadavků uložených na zdroje vody, která má být balena u zdroje, a omezeného objemu čerpání. V tomto odvětví působí převážně malé a střední podniky, což má dopad na nákladovou strukturu daných společností. Byly rovněž pozorovány odchylky v cenách konečných výrobků v různých členských státech v závislosti na kupní síle místního obyvatelstva. Na základě toho se dospělo k závěru, že dopad případného snížení cen PET v případě zrušení opatření by byl výraznější u této části odvětví balíren.
6.2. Údajné prémiové ceny a zisk výrobního odvětví Unie
(246)
Některé strany tvrdily, že výrobci PET v Unii uplatňují prémiové ceny a prémiová rozpětí, které údajně způsobily nárůst cen v roce 2011. Toto tvrzení bylo také podpořeno srovnáním cen PET a rozložení surovin v Unii se situací na asijském trhu a v USA. Tvrdilo se, že tato situace je důsledkem akumulace nápravných opatření v oblasti obchodu.
(247)
Je třeba uvést, že nárůst cen PET v roce 2011 i jeho pokles v roce 2009 byly celosvětovým fenoménem, k němuž došlo v důsledku vývoje nákladů na suroviny (viz 155. bod odůvodnění). Údaje předložené stranami systematicky ukazovaly na těsnou souvislost mezi vývojem cen PET v Evropě, Asii a v USA. Existují však opravdu rozdíly v cenách PET ve světě, které souvisejí s různými důvody, zejména se specifickou nákladovou strukturou v každém regionu. Pokud jde o argument týkající se prémiových rozpětí v Unii, je třeba uvést, že i za výjimečných okolností na konci roku 2010 a na začátku roku 2011 výrobní odvětví Unie téměř dosáhlo ziskovosti, která se pro tento typ odvětví považuje za přiměřenou. Nebyly zjištěny žádné důkazy existence prémiových zisků. Proto bylo nutné argument o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí u PET v Unii, k nimž došlo v důsledku existence daných opatření, odmítnout.
(248)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany svůj argument, že ceny v Unii byly neodůvodněně vysoké a odrážely dopad akumulace antidumpingových opatření zavedených na trhu, kde existuje koncentrace mezi výrobci v Unii, vertikální integrace a omezená výroba, která nemůže uspokojit spotřebu. Tvrdily rovněž, že údaje o cenách také prokazují, že vyšší ceny v Unii neodrážejí vyšší náklady na suroviny. Je třeba uvést, že argumenty o koncentraci, vertikální integraci a výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie byly projednány ve 207. a 259. bodě odůvodnění. Pokud jde o údajný dopad těchto faktorů na cenu PET v Unii, je třeba uvést, že vývoj ceny PET se řídí cenou surovin, která představuje až 90 % nákladů na PET (viz 173. bod odůvodnění). Nárůst cen PET v letech 2010-2011 byl také celosvětovým fenoménem (viz 172. bod odůvodnění). Tato tvrzení stran proto byla neodůvodněná.
(249)
Pokud jde o argument týkající se rozdílu mezi cenou PET v Unii a cenami v Asii a USA, bylo kromě zjištění uvedených ve 244. bodě odůvodnění zjištěno, že rozdíl v cenách na trhu USA a na trhu Unie byl kolísavý, ale mírný. Ceny v Unii nebyly systematicky vyšší, jak se tvrdí. Bylo zjištěno, že trh Unie a asijský trh jsou velmi rozdílné, pokud jde o nákladovou strukturu, zejména v souvislosti s velikostí trhu a s úsporami z rozsahu, s přístupem k surovinám a kapacitou. Srovnání průměrných cen mezi těmito dvěma trhy tedy nemělo smysl. Tento argument stran se tedy považuje za neopodstatněný.
(250)
Některé strany rovněž tvrdily, že ceny v Unii odrážejí ve srovnání s USA nebo Asií větší rozložení nákladů na suroviny. Srovnání rozložení se provádí podle stejné logiky jako srovnání cen na různých regionálních trzích s tím rozdílem, že se zohledňuje kolísání cen surovin mezi různými regionálními trhy. Avšak stávající strukturální rozdíly mezi trhy mohou odůvodnit rozdíly v poplatcích za zpracování. Mimořádný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie na přelomu let 2010 a 2011, byl vysvětlen ve 179. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že v žádné z těchto situací nehrála opatření žádnou roli. Proto byl tento argument stran odmítnut.
(251)
Tytéž strany rovněž tvrdily, že největší výrobce v Unii si účtoval vyšší ceny v Unii než na jiných trzích a zaznamenal v roce 2010 v Unii vyšší příjmy než jinde. V této souvislosti se dospělo k závěru, že je z ekonomického hlediska odůvodnitelné, že nadnárodní společnost může mít rozdílnou nákladovou strukturu, a tedy rozdílné ceny na různých regionálních trzích. Výjimečné úrovně ziskovosti na přelomu let 2010 a 2011 byly vysvětleny ve 179. bodě odůvodnění. Z tohoto důvodu byl tento argument odmítnut.
6.3 Hospodářská situace uživatelů a údajný dopad opatření
(252)
Další tvrzení byla vznesena v souvislosti se zhoršující se hospodářskou situací uživatelského odvětví, jako je uzavírání zařízení a snižování zaměstnanosti. Tvrdilo se, že k tomu došlo v důsledku zvýšení cen PET. Kromě toho se tvrdilo, že konkurenceschopnost evropských předních značek byla oslabena, jelikož jejich vývoz do třetích zemí přímo konkuroval baleným výrobkům, jež využívají PET za mezinárodní ceny.
(253)
Je třeba uvést, že na základě informací poskytnutých spolupracujícími uživateli nebylo zjištěno, že by uživatelské odvětví bylo ztrátové, i když v období přezkumného šetření došlo k poklesu celkové úrovně ziskovosti. Podle metodologie, která byla zpřístupněna všem stranám, bylo zjištěno, že ziskové rozpětí uživatelského odvětví zjištěné na základě odpovědí na dotazník bylo na podobné úrovni jako ziskovost zjištěná u výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Dvě ověřené společnosti (stáčírny) oznámily v posuzovaném období další rozšíření objemu výroby a zvýšenou ziskovost. Bylo zjištěno, že někteří zpracovatelé pracují s velmi nízkým rozpětím a v některých případech se potýkají se strukturálními a finančními problémy. Nebylo však možné v tomto ohledu zjistit přímou souvislost se zavedenými opatřeními. Podobně souviselo určité zhoršení hospodářské situace stáčíren se stlačením způsobeným v roce 2011 náhlým nárůstem ceny PET, který nemohl být za stávajícího hospodářského útlumu přenesen na maloobchodníky. Bylo sice zjištěno, že situace uživatelského odvětví se v roce 2011 do určité míry zhoršila, avšak souvislost mezi poklesem a existencí opatření nebyla doložena, zejména vzhledem k tomu, že opatření byla zavedena od roku 2000.
(254)
Po zveřejnění informací nesouhlasily některé strany se závěrem, že uživatelské odvětví nebylo ztrátové. Tyto strany rovněž tvrdily, že zisková rozpětí uživatelů byla nižší než zisková rozpětí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o posouzení ziskovosti uživatelského odvětví, informace získané od spolupracujících uživatelů tomuto tvrzení odporují. Metodologie byla zpřístupněna všem stranám. I když někteří spolupracující uživatelé mohli utrpět ztráty, bylo zjištěno, že uživatelské odvětví obecně bylo ziskové. V každém případě, i kdyby bylo zjištěno, že nárůst cen PET byl prvkem ovlivňujícím ziskovost uživatelů, nebyla prokázána žádná souvislost mezi opatřeními a ziskovostí daných společností. Pokud jde o srovnání ziskových rozpětí uživatelů a výrobního odvětví Unie, nebylo toto tvrzení opodstatněné. V důsledku kolísání ziskovosti výrobního odvětví Unie (viz 176. až 179. bod odůvodnění) se srovnání mezi těmito dvěma segmenty nepovažuje za přesvědčivé. V každém případě oba tyto segmenty vykazovaly v období přezkumného šetření podobné úrovně ziskovosti (viz 253. bod odůvodnění). Vzhledem k tomu byly tyto připomínky stran odmítnuty jako neopodstatněné.
(255)
Pokud jde o údajné oslabení konkurenceschopnosti vývozu výrobců balené minerální vody nebo nealkoholických nápojů v Unii, nebylo toto tvrzení doloženo ani nebyla prokázána souvislost s existencí zavedených opatření.
(256)
Po zveřejnění informací strany zopakovaly, že zvýšení cen PET mělo negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Uznává se, že nárůst cen PET mimo jiné může mít negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Jelikož však nebyla zjištěna žádná souvislost mezi nárůstem cen PET a danými opatřeními, jelikož se ceny PET odvozují především z cen surovin, údajný dopad opatření na slabší konkurenceschopnost byl odmítnut.
(257)
Kromě toho, pokud jde o údajný účinek těchto opatření na zaměstnanost, šetření prokázalo, že ověřená ztráta pracovních míst v uživatelském odvětví souvisela převážně se zlepšením produktivity a účinnosti a částečně s omezením počtu dočasných zaměstnanců.
(258)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily toto zjištění z toho důvodu, že nebyla zohledněna situace celého odvětví. Kromě zjištění popsaných ve 254. bodě odůvodnění je třeba uvést, že se celkový počet pracovních míst podle údajů zpracovatelů významně zvýšil a žádný z nich neinformoval o ztrátách pracovních míst. Stáčírny tvrdily, že ztráta pracovních míst byla důsledkem zvýšení ceny PET. Jelikož však zvýšení ceny PET bylo celosvětovým fenoménem, nebyla zjištěna žádná souvislost mezi ztrátou pracovních míst a opatřeními. Kromě toho se podle údajů z odpovědí uživatelů na dotazník koncentrovalo 90 % ztrát pracovních míst u tří společností. Jedna z nich, ověřený uživatel, který představuje zásadní podíl hlášených ztracených pracovních míst, v posuzovaném období významně zvýšila svůj objem, a proto jsou tyto ztráty spojovány se zvýšením produktivity. Pokud jde o zbývající dvě společnosti, bylo zjištěno, že jejich rozpětí ziskovosti byla mezi nejvyššími u spolupracujících stran v jejich segmentu a nacházela se v tomto případě nad cílovým ziskem výrobního odvětví Unie. Tato tvrzení byla tedy odmítnuta.
6.4 Jiné argumenty
(259)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že výrobci v Unii neměli dostatečnou kapacitu pro uspokojení stávající poptávky. Je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie pracovalo v období přezkumného šetření na 86 % své výrobní kapacity a mělo dostatečnou volnou kapacitu, aby pokrylo celou domácí spotřebu PET. Kromě toho nadále existoval dovoz z jiných zemí, pro něž byla zavedena opatření i pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a projevoval vzrůstající tendenci. Kromě toho v případě Jižní Korey stávající opatření pozbyla platnosti a byla zrušena v případě dovozu dotčeného výrobku z Malajsie a Indonésie. Kromě toho může další zdroj PET pro pokrytí poptávky po PET v Unii představovat odvětví recyklace PET. Z těchto důvodů se problémy, se kterými se údajně potýkali uživatelé v důsledku údajně nedostatečné výroby v Unii, nepovažují za podložené.
(260)
Po zveřejnění informací tvrdili někteří uživatelé, že analýza se nezabývala údajným nepříznivým dopadem akumulace opatření uložených na dotčený výrobek v rámci tohoto přezkumu. Jako odpověď na tento argument je třeba uvést, že vyrovnávací opatření pouze odstraňují škodlivý účinek zjištěného subvencování. Existence údajného „akumulovaného“ účinku nebyla prokázána. Naopak, i přes zavedená opatření dovoz ze zemí, pro něž byla zavedena opatření, pokračuje a jeho objem se v posuzovaném období dokonce zvýšil. Také je k dispozici dovoz ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a to se vzrůstající tendencí a ve významném objemu. Tento argument stran byl proto odmítnut.
7. Závěr ohledně zájmu Unie
(261)
Závěrem je třeba uvést, že se očekává, že rozšíření vyrovnávacích opatření na dovoz z Indie by poskytlo výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit a stabilizovat svou hospodářskou situaci díky investicím a konsolidaci, jež byly provedeny v posledních letech.
(262)
Rovněž se dospělo k závěru, že lepší hospodářská situace výrobního odvětví Unie může být i v zájmu výrobců PTA a, v omezenější míře, výrobců MEG v Unii.
(263)
Hospodářská situace některých uživatelů se od posledního přezkumu zhoršila a bylo zjištěno, že zejména menší výrobci balené vody byli, zdá se, negativně ovlivněni mimo jiné nedávným nárůstem ceny PET, jelikož nebyli schopni přenést jej za stávající hospodářské situace na maloobchodníky. Bylo však zjištěno, že výjimečný vývoj cen a rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 byl celosvětovým fenoménem, k němuž došlo převážně v důsledku nárůstu cen surovin. Proto bylo shledáno, že tvrzení o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí spojovaných s existencí daných opatření jsou neodůvodněná. Kromě toho je trh Unie nadále otevřeným trhem, na němž jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření.
(264)
V této souvislosti nebyla prokázána žádná souvislost mezi nárůstem ceny PET a stávajícími opatřeními. Bylo zjištěno, že hospodářská situace zpracovatelů je stabilní i přes platná opatření. Bylo zjištěno, že význam PET pro celkové náklady stáčíren je omezený. Kromě toho nebyla prokázána žádná souvislost mezi kolísáním ceny PET a opatřeními. Na základě toho bylo zjištěno, že opatření nemají na uživatele neúměrný účinek.
(265)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům nelze jasně vyvodit závěr, že není v zájmu Unie zachovat stávající vyrovnávací opatření.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(266)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(267)
Na základě výše uvedených analýz by měla být vyrovnávací opatření použitelná na dovoz PET pocházejících z Indie zachována v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(268)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(269)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(270)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, platí zbytková celní sazba nejen pro nespolupracující vývozce, ale rovněž pro společnosti, které v období přezkumného šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v článku 20 základního nařízení, mohou podle tohoto článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena zvlášť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 pocházejících z Indie.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Vyrovnávací clo
(EUR/tunu)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indie
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indie
Senpet Ltd
22,0
A183
Indie
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indie
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indie
Všechny ostatní společnosti
69,4
A999
3. V případech, kdy zboží bylo poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně upravena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (15), se výše vyrovnávacího cla vypočtená na základě výše uvedených částek snižuje o procentní podíl odpovídající poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, nepoužije se konečné vyrovnávací clo na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz je osvobozen od vyrovnávacího cla uloženého podle článku 1, pokud bylo dané zboží společnostmi, jejichž jména jsou uvedena v rozhodnutí 2000/745/ES ve znění pozdějších předpisů, vyrobeno a přímo vyvezeno (tj. fakturováno a zasláno) společnosti, která působí jako dovozce v Unii, je deklarován pod příslušným doplňkovým kódem TARIC a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.
2. Při podání žádosti o propuštění do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno předložením platné „závazkové faktury“ vydané vyvážejícími společnostmi, jejichž závazky byly přijaty, a obsahující podstatné prvky uvedené v příloze celním orgánům dotčeného členského státu. Osvobození od cla je dále podmíněno prohlášením a předložením zboží přesně odpovídajícího popisu v „závazkové faktuře“ celním orgánům.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. května 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 461/2013
(2013. gada 21. maijs),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), jo īpaši tās 18. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu polietilēntereftalātu (PET) importam, kura izcelsmes valsts ir, inter alia, Indija. Ar Regulu (EK) Nr. 1645/2005 (3) Padome grozīja spēkā esošo kompensācijas pasākumu līmeni attiecībā uz PET importu no Indijas. Grozījumi tika pieņemti paātrinātā pārskatīšanā, ko ierosināja saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (4) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pēc daļējām starpposma pārskatīšanām kompensācijas pasākumi tika grozīti ar Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (5) un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 906/2011 (6). Vēlāk veikta daļēja starpposma pārskatīšana ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 559/2012 (7) tika izbeigta bez spēkā esošo pasākumu grozīšanas. Ar Lēmumu 2000/745/EK (8) Komisija pieņēma trīs Indijas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības, nosakot minimālo importa cenu.
(2)
Kompensācijas pasākumus veido īpašs maksājums. Atsevišķi norādītajiem Indijas ražotājiem maksājuma likme ir no EUR 0,00 līdz EUR 106,5 par tonnu, bet visu pārējo ražotāju importam likme ir EUR 69,4 par tonnu.
2. Pašreizējie antidempinga pasākumi
(3)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (9) noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kura izcelsmes valsts cita starpā ir Indija. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (10) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem.
3. Pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu
(4)
Pēc paziņojuma par spēkā esošo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (11) publicēšanas Komisija 2011. gada 25. novembrī saņēma pieprasījumu sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu (“termiņa beigu pārskatīšana”). Pieprasījumu iesniedza Eiropas Polietilēntereftalātu ražotāju komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv gandrīz 95 % no Savienības PET ražošanas apjoma.
(5)
Pieprasījums pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā, iespējams, turpinātos vai atkārtotos subsīdiju piemērošana un tiktu nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
(6)
Pirms termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 22. panta 1. punktu un 10. panta 7. punktu, Komisija paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu un aicināja Indijas valdību uz apspriešanos, kuras mērķis būtu noskaidrot situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Tomēr Komisija no Indijas valdības nekādu atbildi attiecībā uz apspriešanās piedāvājumu nesaņēma.
4. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(7)
Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, 2012. gada 24. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (12) par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”).
5. Paralēlā izmeklēšana
(8)
2012. gada 24. februārī Komisija sāka arī pārskatīšanu atbilstoši 11. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 1225/2009 attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem PET importam no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes (13).
6. Izmeklēšana
6.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(9)
Izmeklēšana attiecībā uz subsīdiju turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika veikta no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
6.2. Izmeklēšanā iesaistītās personas
(10)
Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem, uz kuriem tas attiecas, un attiecīgās valsts pārstāvjiem par to, ka tiek sākta termiņa beigu pārskatīšana.
(11)
Ieinteresētajām personām paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt iespēju tikt uzklausītām. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(12)
Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju, kā arī Savienības ražotāju un importētāju lielo skaitu, atzina par piemērotu pārbaudīt, vai būtu lietderīgi veikt atlasi atbilstoši pamatregulas 27. pantam. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu vajadzīga atlase, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji tika aicināti paziņot par sevi 15 dienās pēc pārskatīšanas sākšanas un iesniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju.
(13)
Atlases procedūrā atsaucās septiņi ražotāji eksportētāji un norādīja, ka vēlas sadarboties ar pārskatīšanas izmeklēšanu. Tika atlasīti trīs ražotāji eksportētāji, pamatojoties uz eksporta apjomu uz Savienību. Pret šādu izlasi neiebilda ne paši atlasītie ražotāji, ne neatlasītie ražotāji, nedz arī attiecīgās Indijas iestādes.
(14)
Trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tika oficiāli nosūtītas anketas, un no visiem tika saņemtas atbildes. Tomēr viena Indijas ražotāja atbildes uz anketas jautājumiem atklāja, ka tas PIP laikā tikai eksportēja attiecīgo ražojumu nelielos daudzumos, tādēļ šim uzņēmumam subsīdiju apjomu aprēķināt nevajadzēja. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti pie atlikušajiem diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri kopumā veidoja 99 % no kopējā Indijas importa Savienībā PIP laikā.
(15)
Pēc tam, kad bija izpausti būtiski fakti un apsvērumi ("izpaušana"), viens Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pieprasīja subsīdijas normas aprēķinu. Šajā sakarībā tika atkārtoti apstiprināts, ka eksporta apjoms no šā uzņēmuma bija nenozīmīgs un attiecīgi tam nebija ietekmes uz subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības noteikšanu šajā termiņa beigu pārskatīšanā. Tādēļ šo prasību noraidīja.
(16)
Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Izlasē tika iekļauti četri no trīspadsmit Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi jau pirms izmeklēšanas sākšanas, un tie tika atlasīti, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu, kuru iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Izlase pārstāvēja vairāk nekā 50 % no aplēstā kopējā Savienībā saražotā un pārdotā apjoma PIP laikā. Ieinteresētās personas aicināja iepazīties ar lietu un 15 dienās pēc paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu publicēšanas izteikt savas piezīmes par izlases piemērotību. Visām ieinteresētajām personām, kuras to pieprasīja un varēja pamatot, kāpēc tām jātiek uzklausītām, tika nodrošināta uzklausīšana.
(17)
Dažas ieinteresētās personas iebilda pret Savienības ražotāju atlasi. Tās uzskatīja, ka i) Komisijai nevajadzētu veikt atlasi, jo īpaši tādēļ, ka izpriekšējā izmeklēšanā tā netika izmantota; ii) tika apstrīdēta atlases metode, jo tajā tikuši “sajaukti trīs dažādi posmi”, proti, pamatojums termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definēšana un atlase; iii) provizoriskā izlase izveidota, pamatojoties uz nepareizu un nepilnīgu informāciju; iv) izveidotā provizoriskā izlase nav reprezentatīva, jo tajā iekļautas nevis grupas, bet uzņēmumi; izskanēja arī apgalvojums, ka nesen atsavināta uzņēmuma vai cita saistīta pārdošanas uzņēmuma iekļaušana izlasē ir mazinājusi izlases reprezentativitāti.
(18)
Par personu iebildumiem tika sniegtas šādas atbildes:
-
Lēmums izmantot Savienības ražotāju izlasi tiek pieņemts katrā izmeklēšanā atsevišķi atkarībā no konkrētajiem apstākļiem, un pamatregulas 22. panta 6. punkts nereglamentē šādas izlases izmantošanu, lai termiņa beigu pārskatīšanā noteiktu kaitējumu. Atšķirībā no iepriekšējām izmeklēšanām, kad bija iespējams izmeklēt visus uzņēmumus, kuri pieteicās un sadarbojās, šajā situācijā Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, atvēlētajā laikā pieņemami izmeklēt visus nav iespējams, un tādējādi ir izpildīti 27. panta nosacījumi.
-
Komisija “nesajauca” reprezentativitātes noteikšanu, Savienības ražošanas nozares definēšanu un provizorisko atlasi, jo tika saglabāta šo posmu nošķirtība un par tiem lēma atsevišķi. Netika uzskatāmi parādīts, cik lielā mērā reprezentativitātes noteikšanas nolūkos Savienības ražotāju sniegtie ražošanas un pārdošanas dati ietekmēja izlases reprezentativitāti.
-
Izlase tika veidota, pamatojoties uz izlases veidošanas laikā pieejamo informāciju atbilstoši pamatregulas 27. pantam. Pēc tam, kad tika saņemtas personu piezīmes par konkrētu uzņēmumu datiem, izlases reprezentativitāti pārskatīja. Neviens no izteiktajiem iebildumiem netika atzīts par pamatotu.
-
Kā noteikts pamatregulas 27. pantā, izlasi izveidoja, ņemot vērā lielāko pārstāvēto ražošanas un pārdošanas apjomu, kādu ir iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Uzņēmumus, kuri ietilpa lielākās grupās un attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie darbojas neatkarīgi no citiem to pašu grupu meitasuzņēmumiem, uzskatīja par tādiem, kas ir reprezentatīvi Savienības ražošanas nozarei, un tādēļ nebija nepieciešams konsolidēti izpētīt visu grupu. Vienlaikus uzņēmumus iekļāva izlasē kā saimnieciskas vienības, nodrošinot visu attiecīgo datu pārbaudāmību. Turklāt atsavināšana un saistītu pārdošanas uzņēmumu esība attiecīgajā periodā bija nozares īpatnības, tādēļ neviens no šiem aspektiem nav uzskatāms par tādu, kas mazina izlases reprezentativitāti.
(19)
Pēc informācijas izpaušanas personas atkārtoja jau apspriestos argumentus.
(20)
Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu tika paredzēta arī nesaistītu importētāju atlase. Neviens no 24 nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, šajā izmeklēšanā nesadarbojās.
(21)
Pēc pārskatīšanas sākšanas sazinājās ar visiem pieciem zināmajiem izejvielu piegādātājiem, un tiem tika nosūtītas attiecīgās anketas. Divi no tiem uz anketas jautājumiem atbildēja.
(22)
Sākot pārskatīšanu, sazinājās ar visiem zināmajiem lietotājiem un lietotāju asociācijām. Septiņpadsmit lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pieteicās divdesmit lietotāju asociācijas no 16 dalībvalstīm un sniedza informāciju.
7. Saņemtās informācijas pārbaude
(23)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsīdiju un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica pie Indijas valdības Deli un pie šādām ieinteresētajām personām:
a)
ražotāji eksportētāji:
-
Dhunseri Petrochem un Tea Limited, Kolkata, Indija,
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija;
b)
Savienības ražotāji:
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nīderlande,
-
Equipolymers, Itālija, Vācija,
-
Neo Group, UAB, Lietuva,
-
Novapet SA, Spānija;
c)
lietotāji Savienībā:
-
Coca-Cola Europe, Beļģija,
-
Nestle Waters France, Francija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(24)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu (PET) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai augstāku atbilstīgi ISO standartam 1628-5. To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20.
2. Līdzīgais ražojums
(25)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanās konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam, proti, PET, kuru izgatavo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un PET, kuru izgatavo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums. Tādēļ šos ražojumus atzina par līdzīgiem ražojumiem atbilstoši pamatregulas 2. panta c) punktam.
C. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievads
(26)
Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, iespējams, piešķir subsīdijas.
Valsts mēroga shēmas:
a)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS);
b)
Nodokļu atmaksas shēma (DDS);
c)
Mērķa tirgus shēma (FMS);
d)
Mērķa ražojumu shēma (FPS);
e)
Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS);
f)
Iepriekšēju atļauju shēma (AAS);
g)
Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS);
h)
Speciālās ekonomiskās zonas un uz eksportu orientētas struktūras (SEZ/EOU);
i)
Eksporta kredītu shēma (ECS);
j)
Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES).
Reģionālās shēmas:
k)
Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma (WBIS);
l)
Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma;
m)
Gudžaratas tirdzniecības nodokļa veicināšanas shēma (GSTIS);
n)
Gudžaratas shēma atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES);
o)
Maharaštras valdības Kompleksā stimulēšanas shēma (PSI).
(27)
Shēmas, kas norādītas a) apakšpunktā un no c) līdz h) apakšpunktam, ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir “Ārējā tirdzniecības politika 2009-2014” (“FTP 09-14”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka FTP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.
(28)
Shēma, kas norādīta b) apakšpunktā, pamatojas uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. pantu, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumiem. Atmaksas likmes tiek publicētas regulāri; PIP piemērojamās likmes bija 2011.-2012. gada Nodokļu atmaksas visas rūpniecības likmes (AIR), kas publicētas 2011. gada 22. septembra paziņojumā Nr. 68 / 2011 - Customs (N.T.). Nodokļu atmaksas shēma FTP 2009-2014 4. nodaļā tiek saukta arī par nodokļu atvieglojumu shēmu.
(29)
Shēma, kas norādīta i) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Centrālajai bankai (Reserve Bank of India) (“RBI”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(30)
Shēma, kas norādīta j) apakšpunktā, pamatojas uz 1961. gada Ienākuma nodokļu likumu, kuru groza ar ikgadējo Finanšu likumu.
(31)
Shēmu, kas norādīta k) apakšpunktā, pārvalda Rietumbengālijas valdība, un tā ir paredzēta 1999. gada 22. jūnija Rietumbengālijas valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamenta paziņojumā Nr. 580-CI/H, kuru aizstāj ar 2004. gada 24. marta paziņojumu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I.
(32)
Shēmu, kas norādīta l) apakšpunktā, pārvalda Gudžaratas valdība, un tā ir paredzēta Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politikā.
(33)
Shēmu, kas norādīta m) apakšpunktā, pārvalda Gudžaratas valdība, un tā ir paredzēta Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politikā.
(34)
Shēma, kas norādīta n) apakšpunktā, pamatojas uz 1958. gada Mumbajas Elektrības nodokļa likumu.
(35)
Shēmu, kas norādīta o) apakšpunktā, pārvalda Maharaštras štata valdība, un tā pamatojas uz Maharaštras valdības rūpniecības, enerģētikas un nodarbinātības departamenta rezolūciju.
(36)
Izmeklēšanā konstatēts, ka PIP laikā atbalstu atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem saistībā ar attiecīgo ražojumu piešķīra ar turpmāk norādītajām shēmām.
Valsts mēroga shēmas:
a)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS);
b)
Nodokļu atmaksas shēma (DDS);
c)
Mērķa tirgus shēma (FMS);
d)
Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS);
e)
Iepriekšēju atļauju shēma (AAS);
Reģionālās shēmas:
f)
Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma (WBIS).
2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS)
a) Juridiskais pamats
(37)
Sīks DEPBS apraksts sniegts FTP 09-14 4.3. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 4. nodaļā.
b) Atbilstība
(38)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(39)
Eksportētājs var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes tiek noteiktas, pamatojoties uz ielaides/izlaides standartnormām (SION), ņemot vērā aplēstu importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam aplēstam importam neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir maksāti, vai nē. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā DEPBS likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % ar maksimālo vērtību 58 INR/kg.
(40)
Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces eksportētu, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas piešķirams par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs uzzina, kāds būs tā ieguvums. Tiklīdz muitas dienesti izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta piešķiršanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, pamatojoties uz kuru aprēķina gūto labumu, ir likme, ko piemēro eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī.
(41)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokli maksāšanai par jebkādu preču turpmāku importu, izņemot ražošanas līdzekļus un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šāda kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīts ir brīvi pārvedams un derīgs 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.
(42)
DEPBS kredīta pieprasījumu iesniedz elektroniski, un tas var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir 3 mēneši pēc eksportēšanas, tomēr, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr izskatīt, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).
(43)
Tika konstatēts, ka abi izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja šo shēmu PIP pirmajos trīs ceturkšņos.
d) Secinājumi par DEPBS
(44)
DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(45)
Turklāt pēc likuma DEPBS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(46)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem stingrajiem noteikumiem. Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DEBPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.
e) DEPBS atcelšana un pāreja uz DDS
(47)
Ar 2011. gada 17. jūnija publisko paziņojumu Nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 DEPBS tika pēdējo reizi pagarināta uz trīs mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 30. septembrim. Tā kā pēc tam vairs nav publicēts neviens paziņojums par tās pagarināšanu, no 2011. gada 30. septembraDEPBS ir faktiski atcelta. Tādēļ bija jāpārbauda, vai var noteikt pasākumus saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu.
(48)
Indijas valdība paskaidroja Komisijai, ka pēc DEPBS atcelšanas uzņēmumi varēja izvēlēties citas nodokļu atbrīvojuma/atmaksas shēmas, kas definētas FTP 09-14 4. nodaļā, t. i. Iepriekšēju atļauju shēmu (AAS) vai Nodokļu atmaksas shēmu (DDS).
(49)
Izmeklēšanā atklājās, ka abi atlasītie uzņēmumi sāka izmantot DDS tūlīt pēc DEPBS atcelšanas. Jānorāda, ka DDS tika ieviesta 1995. gadā un pastāvēja paralēli DEPBS trijos pirmajos PIP ceturkšņos un daudzus gadus pirms PIP. Tomēr eksportētāji nevarēja vienlaikus izmantot DDS un DEPBS par vienu un to pašu eksportu. Pirmajos trijos PIP ceturkšņos DDS likme bija 2,2 % ar maksimālo vērtību 1,5 INR/kg, padarot DDS mazāk pievilcīgu par DEPBS. Jānorāda, ka Indijas valdība īstenoja pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no DEBPS uz DDS, par ko liecina 2011. gada 22. septembra apkārtraksts nr. 42 /2011 - Customs. Šajā apkārtrakstā ir paskaidrots, ka “[nodokļu] atmaksas sistēma šajā gadā ietver pozīcijas, kuras līdz šim bija iekļautas DEPB[S] shēmā”. Šajā pašā apkārtrakstā noteikts, ka nozarēm, kuras izmantoja DEPBS, “saskaņā ar nolemto tiks nodrošināta vienmērīga pāreja šo nozaru izstrādājumiem, vienlaikus iekļaujot tos nodokļu atmaksas sistēmā. Pārejas posmā atbalsts attiecībā uz šiem izstrādājumiem salīdzinājumā ar DEPB[S] likmēm nedaudz samazināsies - no 1 % līdz 3 % lielākajai daļai izstrādājumu.” Citiem vārdiem sakot, šajā apkārtrakstā norādīts, ka spēkā esošās nodokļu atmaksas likmes, sākot ar 2011. gada 1. oktobri, tika noteiktas tā, lai nodrošinātu tādu pašu atbalstu kā atceltās DEPBS ietvaros.
(50)
DDS likmes, kas attiecīgajam ražojumam tika piemērotas no 2011. gada 1. oktobra, tika palielinātas no 2,2 % līdz 5,5 % no FOB vērtības un saistītā maksimālā vērtība tika palielināta no 1,5 INR/kg līdz 5,5 INR/kg. Tika konstatēts, ka šī jaunā likme nodrošina līdzīgu subsīdiju līmeni kā tas līdz 2011. gada 30. septembrim notika DEPBS, respektīvi 8 % likme ar maksimālo vērtību 58 INR/kg. Realitātē valdošo PET cenu dēļ PIP laikā tika piemērots DEPBS maksimālā vērtība, kā rezultātā teorētiskais ieguvums bija 4,64 INR/kg jeb 5,8 %. Attiecībā uz DDS maksimālā vērtība netika piemērota, tādēļ teorētiskais ieguvums bija 5,5 %.
(51)
Izmeklēšanā tika apstiprināta iepriekšējā apsvērumā izklāstītā situācija. Vidējās gada subsīdiju normas atlasītajos uzņēmumos bija 5,5 % un 6 % attiecīgi no DEPBS un DDS.
(52)
Abu shēmu salīdzinājums parāda, ka tām ir daudz līdzīgu īpašību īstenošanas jomā.
(53)
Iepriekš minētais 47. apsvērums un 48. līdz 51. apsvērums liecina - pat ja DEBPS tika atcelta, tās dotās priekšrocības turpinājās bez jebkāda pārtraukuma un gandrīz tādā pašā līmenī, nodrošinot netraucētu pāreju uz DDS. Šā iemesla dēļ tiek secināts, ka subsīdijas nav atceltas pamatregulas 15. panta 1. punkta nozīmē un ka DEPBS ir kompensējama.
(54)
Pēc tam, kad bija izpausti būtiski fakti un apsvērumi, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, DEPBS ir atcelta un tādēļ maksājumi nebūtu kompensējami. Atbildot uz to, jāatzīmē, ka DEPBS termiņš beidzās 2011. gada 30. septembrī, kā paskaidrots arī 47. apsvērumā. Tomēr subsidēšana tika turpināta un eksportētājiem ir iespēja kā alternatīvu DEPBS pieteikties atbalstam un saņemt to saskaņā, piemēram, ar DDS vai AAS. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
f) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(55)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt - piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu PIP laikā.
(56)
Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam maksājumi, kas bija noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti no šādi noteiktā kredīta apjoma, iegūstot subsīdijas apmēru kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(57)
Ņemot vērā iepriekš minēto, subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 3,78 % un 4,42 %.
3. Nodokļu atmaksas shēma (DDS)
a) Juridiskais pamats
(58)
Sīki izstrādāts DDS apraksts ir ietverts 1995. gada Muitas un akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos, kas grozīti ar turpmākiem paziņojumiem.
b) Atbilstība
(59)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(60)
Atbilstīgie eksportētāji var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas atmaksas likmes virknei ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti, vai nē. DDS likme attiecīgajam ražojumam PIP laikā bija 5,5 % no FOB vērtības ar maksimālo vērtību 5,5 INR/kg.
(61)
Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatgriezeniski noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārējo eksporta formulāru (EGM) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar sūtījuma rēķina datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai atļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku.
(62)
Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu realizācijas pierādījums - bankas realizācijas sertifikāts (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja eksportētājs neiesniedz BRC noteiktā termiņā.
(63)
Atmaksāto summu drīkst izmantot jebkādam mērķim.
(64)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.
(65)
Tika konstatēts, ka atlasītie uzņēmumi izmantoja DDS PIP pēdējā ceturkšņa laikā.
d) Secinājumi par DDS
(66)
DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls atbalsts. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti.
(67)
Turklāt pēc likuma DDS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(68)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi).
(69)
Nav mekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti, eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DDS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importētas kādus izejmateriālus. Tātad DDS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.
(70)
Tas apstiprināts arī Indijas valdības Apkārtrakstā Nr. 24/2001, kurā skaidri noteikts, ka “[nodokļu atmaksas likmes] nav saistītas ar faktisko izejmateriālu patēriņa veidu un faktisko ietekmi uz konkrēta eksportētāja izejmateriāliem vai atsevišķiem sūtījumiem (..)”, un norāda reģionālajām iestādēm, ka “vietējās nodaļas nedrīkst pieprasīt eksportētājiem, kuri iesniedz nodokļu atmaksas pieprasījumus, nekādus pierādījumus par faktiski samaksātiem nodokļiem par importētiem vai iekšzemes tirgū iegādātiem izejmateriāliem”.
(71)
Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(72)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt - piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu PIP laikā.
(73)
Ja tika celtas pamatotas prasības, nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no kredītiem, un tādējādi iegūto subsīdijas summu uzskata par skaitītāju atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(74)
Subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 1,65 % un 1,32 %.
4. Mērķa tirgus shēma (FMS)
a) Juridiskais pamats
(75)
Detalizēts FMS apraksts sniegts FTP 09-14 3.14. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 3.8. nodaļā.
b) Atbilstība
(76)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.
c) Īstenošana praksē
(77)
Saskaņā ar šo shēmu par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas HOP I 09-14 37.C papildinājuma 1. un 2. tabulā, var saņemt nodokļa kredītu 3 % apjomā no FOB vērtības. No 2011. gada 1. aprīļa par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas 37.C papildinājuma 3. tabulā (“Īpašie mērķa tirgi”), var saņemt nodokļa kredītu 4 % apjomā no FOB vērtības. Daži eksporta darbību veidi ir izslēgti no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu struktūru eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientētas uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz konkrētiem ražojumu veidiem, piemēram, uz dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.
(78)
Nodokļu kredīti saskaņā ar MTS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču un arī ražošanas līdzekļu turpmāku importu.
(79)
Kredīta tiesību sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ja pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas realizācijas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu.
(80)
Tika konstatēts, ka atlasītie uzņēmumi izmantoja šo shēmu PIP laikā.
d) Secinājumi par FMS
(81)
MTS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS nodokļa kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(82)
Turklāt pēc likuma FMS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(83)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļa maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad FMS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļa kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(84)
Kompensējamo subsīdiju apmēru aprēķināja, pamatojoties uz saņēmējam piešķirto atbalstu, kāds konstatēts PIP laikā, pieprasījuma iesniedzējam to iegrāmatojot uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(85)
Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,19 % un 0,87 %.
5. Statusa turētāja atbalsta akcijas (SHIS)
a) Juridiskais pamats
(86)
Detalizēts SHIS apraksts ir ietverts FTP 09-14 3.16. nodaļā un HOP I 09-14 3.10. pantā. Detalizēts statusa kategoriju apraksts ir ietverts FTP 09-14 3.10.1.līdz 3.10.4. pantā, kā arī HOP I 09-14 3.1. līdz 3.5. pantā.
b) Atbilstība
(87)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem vai tirgotājiem eksportētājiem, kuri ir atzīti par tā sauktajiem statusa turētājiem.
c) Īstenošana praksē
(88)
Statusu var iegūt tirgotāji un ražotāji eksportētāji. Atkarībā no eksporta apjoma attiecīgajā gadā un vairākos iepriekšējos gados pieteikuma iesniedzējiem piešķir vienu no šiem statusiem: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
SHIS ietvaros statusa turētājiem ir tiesības saņemt nodokļu kredītu, kas atbilst 1 % no eksporta FOB vērtības FTP 09-14 3.16.4. punktā minētajās nozarēs, t. i. ādas ražošanā (izņemot apstrādātas ādas), tekstila un džutas ražošanā, mājamatniecībā, mašīnbūves nozarē (izņemot dažas apakšnozares), plastmasas un ķīmisko vielu rūpniecībā (izņemot farmaceitiskos produktus). Attiecīgais ražojums ir plastmasas veids, tādēļ uz to šī shēma attiecas.
(90)
SHIS nodokļu kredīti nav pārvedami, un tos var izmantot importa nodokļu nomaksai par ražošanas līdzekļiem, kurus izmanto, lai izgatavotu ražojumus kādā no minētajām nozarēm.
(91)
Ja pieteikuma iesniedzējs attiecīgajā gadā gūst labumu no Nulles nodokļu EPCG, tas nevar saņemt atbalstu SHIS shēmā par tajā pašā gadā veikto eksportu.
(92)
Shēma tika ieviesta 2009. gadā attiecībā uz 2009.-2010. gadā un 2010.-2011. gadā veikto eksportu, un kopš tā laika tiek regulāri pagarināta par vienu gadu. Pēdējo reizi (sk. 2012. gada 9. marta Paziņojumu Nr. 07/2012 - Customs) shēmu pagarināja līdz 2013. gada 31. martam.
(93)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem SHIS nodokļu kredītus var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.
(94)
Izmeklēšanā atklāja, ka viens atlasītais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP laikā, bet otrs uzņēmums neatbilda tās kritērijiem 90. apsvērumā minēto nosacījumu dēļ.
d) Secinājumi par SHIS
(95)
SHIS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. SHIS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt SHIS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(96)
Turklāt pēc likuma SHIS shēma ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(97)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem stingrajiem noteikumiem. Turklāt nodokļu kredīts var tikt izmantot, lai apmaksātu nodokļus par ražošanas līdzekļu importu, uz ko neattiecina pieļaujamās nodokļu atmaksas sistēmas, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo tos neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(98)
Kompensējamo subsīdiju apmēru aprēķināja kā atbalstu, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts PIP laikā saistībā ar to, ka pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot shēmu, bija to iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa visu eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(99)
Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam atlasītajam uzņēmumam, bija 1 %.
6. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)
a) Juridiskais pamats
(100)
Detalizēts EPCGS apraksts sniegts FTP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā.
b) Atbilstība
(101)
Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem, pārdevējiem eksportētājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem.
c) Īstenošana praksē
(102)
Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod RLEVS atļauju. Shēma paredz samazinātu importa nodokļa likmi 3 % apmērā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar FTP 09-14 ražošanas līdzekļus atbilstīgi EPCGS var importēt ar nodokļa likmi 0 %, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma izpildes termiņš ir īsāks.
(103)
EPCGS atļaujas turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var izmantot priekšrocību bez nodokļa importēt tādas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvā gadījumā vietējais ražotājs var pieprasīt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības.
d) Secinājumi par EPCGS
(104)
EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo importējot ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti.
(105)
Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta izpildes, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ uzskata, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(106)
EPCGS nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.
e) Subsīdijas apjoma aprēķināšana
(107)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot to pa periodu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, šādi aprēķinātajai summai, kas attiecināma uz PIP, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša izmeklēšanas periodā Indijā piemērotā komerciālā procentu likme. Ja tika celtas pamatotas prasības, maksājumi, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam.
(108)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(109)
Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,55 % un 0,56 %.
7. Iepriekšējas atļaujas shēma (AAS)
(110)
Tika konstatēts, ka tikai viens izlasē iekļautais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP laikā. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmuma gūtais labums ir nebūtisks, tāpēc AAS netika sīkāk analizēta.
8. Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma, 1999. g. (WBIS 1999)
a) Juridiskais pamats
(111)
Detalizēts WBIS apraksts ir iekļauts Rietumbengālijas valdības (RBV) Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumā Nr. 588-CI/H.
b) Atbilstība
(112)
Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai veic liela mēroga paplašinājumus esošos ražošanas objektos atpalikušās teritorijās. Tomēr pastāv visaptverošs neatbilstīgo ražošanas nozaru saraksts (negatīvais nozaru saraksts), kas nozīmē, ka konkrētās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos stimulus.
c) Īstenošana praksē
(113)
Rietumbengālijas štats piešķir atbilstīgiem rūpniecības uzņēmumiem stimulus, kas izpaužas kā dažādi ieguvumi, tostarp centralizētā tirdzniecības nodokļa (CST) un centralizētā pievienotās vērtības nodokļa (CENVAT) atbrīvojumi par gatavām precēm, lai sekmētu rūpniecības attīstību ekonomiski atpalikušās šā štata teritorijās.
(114)
Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāiegulda atpalikušās teritorijās. Šīs vietas, kas atbilst konkrētām teritoriālām vienībām Rietumbengālijas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, taču ir arī attīstītas vietas, kurām ir liegta iespēja izmantot veicināšanas shēmas stimulus. Galvenais kritērijs stimula apjoma noteikšanai ir ieguldījumu apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums.
(115)
Tika konstatēts, ka viens atlasītais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP laikā.
d) Secinājumi
(116)
Šī shēma nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Shēma ir Rietumbengālijas štata valdības finansiāls atbalsts, jo piešķirtie stimuli - šajā gadījumā atbrīvojumi no CST un CENVAT par pabeigtām precēm - samazina ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt šie stimuli sniedz labumu uzņēmumam, jo uzlabo tā finansiālo stāvokli, tā kā nav jāmaksā nodokļi, kas citādi būtu jāmaksā.
(117)
Turklāt shēma ir reģionāli īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo tā ir pieejama vienīgi konkrētiem uzņēmumiem, kuri ir ieguldījuši konkrētās ģeogrāfiskās vietās attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, turklāt ieguvuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas.
(118)
Tāpēc WBIS 1999 ir kompensējama subsīdija.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(119)
Subsīdijas apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā tirdzniecības nodokļa un CENVAT par pabeigtām precēm apmēru, kas būtu piemērojams PIP laikā, bet kas saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa visu pārdošanas apjomu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija nav atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. Iegūtā subsīdijas likme bija 1,36 %.
9. Kompensējamo subsīdiju apjoms
(120)
Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem konstatēto kompensējamo subsīdiju apmērs (izteikts kā procentuālā daļa) atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem bija attiecīgi 7,53 % un 8,17 %.
SHĒMA
DEPBS
NAS
FMS
SHIS
RLEVS
WBIS
Kopā
UZŅĒMUMS
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
0,00
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,00
0,56
0,00
8,17
10. Secinājumi attiecībā uz subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās varbūtību
(121)
Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu beigšanās varētu izraisīt subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos.
(122)
Kā iepriekš norādīts 26. līdz 118. apsvērumā, tika konstatēts, ka PIP laikā Indijas attiecīgā ražojuma eksportētāji turpināja saņemt kompensējamas subsīdijas no Indijas iestādēm.
(123)
Subsīdiju shēmas sniedz atkārtotu atbalstu, un nekas neliecina par to, ka šis atbalsts tuvākajā nākotnē tiks atcelts. Turklāt katrs eksportētājs drīkst izmantot vairākas subsīdiju shēmas.
(124)
Tika pārbaudīts arī tas, vai eksports uz Savienību būtu ievērojams, ja pasākumi tiktu atcelti.
(125)
PET ražošanas apjoms Indijā ir liels. Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopotajiem datiem, tika konstatēts, ka Indijas ražošanas jauda PIP laikā ir aptuveni 700 000-900 000 tonnas, bet paplašināšanās plāni paredz līdz 2014. gadam palielināt šo apjomu, sasniedzot 1 600 000-1 800 000 tonnas. Rezultātā tiek lēsts, ka jaudas pārpalikums, kas pārsniegs Savienības pieprasījumu, 2014. gadā sasniegs 600 000-700 000 tonnas, kas veido 21-25 % no kopējā Savienības patēriņa PIP laikā.
(126)
Šādos apstākļos PET ražotāji Indijā ir ļoti atkarīgi no eksporta, un pastāv varbūtība, ka, atceļot spēkā esošos pasākumus, eksporta apjoms uz Savienību, kurš PIP laikā jau tā bija liels, palielinātos vēl vairāk.
(127)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ražošanas jauda Indijā samazinātos pēc 2014. gada un tādēļ pašreizējā situācija būtu īslaicīga. Jāatzīmē, ka norādītais jaudas pārpalikuma samazinājums pēc 2014. gada tika atzīts par saskanīgu ar tirgus izpētes ziņojuma prognozēm. Tādējādi tika secināts, ka šā pieprasījuma mērķis nebija mainīt analīzi attiecībā uz jaudas pārpalikumu.
(128)
Pēc izpaušanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jaudu īslaicīgs būtisks pārpalikums bija neizbēgams sakarā ar to, ka kopumā ražošanas jaudas var palielināt tikai vērienīgos posmos, ņemot vērā moderno PET ražotņu minimālos izmērus. Atbildot uz šo argumentu, būtu jānorāda, ka laikā starp PIP un nākamo gadu tika veikts ražošanas jaudas palielinājums no vismaz 150 000 līdz 200 000 tonnu. No tā izriet, ka attiecīgais arguments vien nevar pamatot eksportam pieejamo jaudu pārpalikumu, kas minēts 125. apsvērumā. Jebkurā gadījumā šajā kontekstā eksportam pieejamā jaudas pārpalikuma cēlonis ir nebūtisks. Tādēļ šo prasību noraidīja.
(129)
Dažas personas iebilda, ka eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu, kas radies Indijā, varētu pārņemt arī citas trešās valstis, un ka tāpēc Komisijas aprēķinātais jaudas pārpalikums nav pienācīgi izvērtēts. Nekādā veidā netika pieņemts, ka viss eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tiktu novirzīts uz Savienību Tādēļ šo prasību noraidīja.
(130)
Ņemot to vērā, tiek secināts, ka subsidēšana, visticamāk, tiks turpināta.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(131)
Līdzīgo ražojumu ražo 13 zināmi ražotāji Savienībā. Tie pārstāv Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē, tādēļ turpmāk tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(132)
Divpadsmit zināmie Savienības ražotāji, kurus šajā lietā pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, sadarbojās un sniedza atbalstu izmeklēšanai. Vēl viens zināms Savienības ražotājs šajā pārskatīšanā nesadarbojās.
(133)
Lai noskaidrotu kopējo Savienības ražošanas apjomu PIP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums.
(134)
Savienības PET tirgu raksturo samērā liels ražotāju skaits, kuri parasti ietilpst lielākās grupās, kuru galvenās mītnes atrodas ārpus Savienības. Laikā no 2000. gada līdz 2012. gadam Savienības PET ražošanas nozarē ir notikušas vairākas pārmaiņas. Tirgū notiek konsolidācija, un nesen īstenoti vairāki pārņemšanas darījumi un slēgti vairāki uzņēmumi. Turpinās jaunu ražojumu, piemēram, otrreizējā pārstrādē iegūta PET un bioloģiskā PET vienlaicīga izstrāde, kas ir otrreizējās pārstrādes nozares salīdzinoši jauns blakusrezultāts.
(135)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas iebilda, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa apraksts bija neprecīzs, jo pieci ražotāji faktiski piederēja pie vienas lielas transnacionālas uzņēmumu grupas, un vēl trīs ražotāji bija saistīti ar PET fasēšanas uzņēmumiem. Neviens no šiem faktiem nav pretrunā ar 134. apsvērumā sniegto aprakstu, kurā nepārprotami norādīts, ka Savienības ražotāji parasti pieder pie lielākām grupām, kā jau informēts. Šīs koncentrācijas ietekme ir aplūkota 207. apsvērumā. Tirgus pašu vajadzībām ietekmes novērtējums tiek analizēts no 202. apsvēruma līdz 204. apsvērumam.
(136)
Kā norādīts iepriekš, ņemot vērā salīdzinoši lielo Savienības ražotāju skaitu, kas sadarbojās, tika izveidota izlase no četriem Savienības ražotājiem, kuri kopā veido vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā PIP laikā.
E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības patēriņš
(137)
Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, uz Eurostat datiem par importa apjomu, bet attiecībā uz Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās - pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajām aplēsēm.
(138)
Pēc sākotnēja pieauguma 2009. un 2010. gadā patēriņš PIP laikā nedaudz samazinājās par 2 % salīdzinājumā ar 2008. gadu, kopumā veidojot 2,802 miljonus tonnu PIP laikā.
1. tabula
Patēriņš
2008.
2009.
2010.
PIP
Apjoms (tonnas)
Patēriņš
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indekss (2008 = 100)
100
102
102
98
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījums
2. Importa no Indijas apjoms, tirgus daļa un cenas
(139)
Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no Indijas attiecīgajā periodā ir vairāk nekā dubultojies - no 46 313 tonnām 2008. gadā līdz 96 678 tonnām PIP laikā.
(140)
Indijas tirgus daļa attiecīgi pieauga no 1,6 % 2008. gadā līdz 3,5 % PIP laikā, sasniedzot tādu līmeni, kas būtiski pārsniedz tirgus daļu, kuru konstatēja pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā (0,3 %).
(141)
Vidējā cena PIP laikā bija 1 285 EUR/tonnā. Tas atspoguļo 22 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kura tika panākta PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 21 % 2009. gadā.
2. tabula
Imports no Indijas
2008.
2009.
2010.
PIP
Importa apjoms (tonnās)
46 313
44 482
83 691
96 678
Indekss (2008=100)
100
96
181
209
Vidējā cena
1 054
834
1 031
1 285
Indekss (2008=100)
100
79
98
122
Importa tirgus daļa (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Avots:
Eurostat
3. Imports no citām trešām valstīm
a) Imports no Taizemes, Taivānas, Malaizijas, Indonēzijas
(142)
Kā jau iepriekš norādīts, antidempinga termiņa beigu pasākumu pārskatīšana attiecībā uz importu no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes tika veikta vienlaikus ar šo izmeklēšanu.
(143)
Imports no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes attiecīgajā periodā pieauga par 56 %, lai gan laikā līdz 2010. gadam bija 59 % kritums. Tomēr kopējais importa apjoms nepārsniedza de minimis līmeni.
(144)
Attiecīgā tirgus daļa pieauga no 0,7 % 2008. gadā līdz 1,1 % PIP laikā.
(145)
Vidējā cena PIP laikā bija 1 310 EUR/tonnā - par 1,5 % zemāka par vidējo vienības cenu Savienības ražošanas nozarē. Tas atspoguļo 27 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 18 % 2009. gadā.
3. tabula
Imports no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes
2008.
2009.
2010.
PIP
Importa apjoms no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes (tonnās)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indekss (2008=100)
100
64
41
156
Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indekss (2008=100)
100
62
40
160
Importa cena (EUR/tonnā)
1 030
843
1 055
1 310
Indekss (2008=100)
100
82
102
127
Avots:
Eurostat
b) Imports no Ķīnas, Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE), Irānas un Pakistānas
(146)
Imports no citām trešām valstīm, pret kurām tiek īstenoti antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā saruka par 69 % pēc 49 % pieauguma 2009. gadā. Stabils saglabājās tikai importa apjoms no Ķīnas.
(147)
Attiecīgo valstu tirgus daļa samazinājās no 8,2 % 2008. gadā līdz 2,6 % PIP laikā, tostarp īpaši samazinājās AAE (1,7 % PIP laikā) un Ķīnas (0,6 % PIP laikā) izcelsmes importa tirgus daļa.
(148)
Vidējā cena PIP laikā bija 1 258 EUR/tonnā, kas ir par 5,5 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā vienības cena. Tas atspoguļo 24 % pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 22 % 2009. gadā.
4. tabula
Imports no Ķīnas, Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Irānas un Pakistānas
2008.
2009.
2010.
PIP
Importa apjoms no Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas (tonnās)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indekss (2008=100)
100
149
80
31
Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa tirgus daļa (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indekss (2008=100)
100
146
79
31
Importa cena (EUR/tonnā)
1 016
789
949
1 258
Indekss (2008=100)
100
78
93
124
Avots:
Eurostat
c) Imports no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi
(149)
Importa apjoms no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, tostarp no Omānas, Dienvidkorejas, Krievijas, Meksikas un Saūda Arābijas, attiecīgajā periodā pieauga par 59 % pēc 71 % pieauguma 2009. gadā. Laikā no 2009. gada līdz PIP Omāna kļuva par lielāko eksportētājvalsti uz Savienību.
(150)
Attiecīgo valstu tirgus daļa pieauga no 9,7 % 2008. gadā līdz 15,8 % PIP laikā, galvenokārt Omānas izcelsmes importa pieauguma dēļ par 4,3 %. Dienvidkorejas tirgus daļa PIP laikā bija 4 %, proti, 5 % zemāk par augstāko punktu, kas tika sasniegts 2009. gadā.
(151)
Vidējā cena bija 1 273 EUR/tonnā - par 4,3 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu. Tas atspoguļo 10 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts 2010. gadā un PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 24 % 2009. gadā. Vidējā no Omānas importētā izstrādājuma cena PIP laikā bija 1 310 EUR/tonnā jeb par 1,5 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu. No Dienvidkorejas importētā ražojuma vidējā cena PIP laikā bija 1 294 EUR/tonnā jeb par 2,7 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu.
5. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2008.
2009.
2010.
PIP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnās)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indekss (2008=100)
100
171
168
159
Citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indekss (2008=100)
100
168
165
162
Importa cena (EUR/tonnā)
1 156
879
997
1 273
Indekss (2008=100)
100
76
86
110
Lielākie eksportētāji (tonnās)
Omāna
0
52 632
95 646
120 286
Dienvidkoreja
177 341
254 451
183 801
114 346
Krievija
546
546
3
50 427
Meksika
2 650
1 879
29 039
29 409
Saūda Arābija
230
20 454
50 108
24 756
Citi
98 422
148 609
111 156
103 468
Avots:
Eurostat
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(152)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu tika novērtēti visi ekonomikas faktori un indeksi, kuri attiecīgajā periodā ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(153)
Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izlietojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, pieaugums, nodarbinātība, ražīgums, subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējo subsīdiju ietekmes) novērtēja Savienības ražošanas līmenī visiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no Savienības ražošanas nozares, pārskatīšanas pieprasījuma, kā arī publiski pieejamajiem statistikas datiem;
-
mikroekonomiskos rādītājus (krājumi, vidējās cenas par vienību, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) novērtēja izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju.
(154)
Viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem atbrīvojās no vienas savas ražotnes 2010. gada jūnijā. To iegādājās cits Savienības ražotājs. Tā kā makroekonomisko rādītāju analīzes pamatā ir dati, kas iegūti no visiem Savienības ražotājiem, pārņemšana neietekmē kaitējuma analīzes tvērumu vai atsevišķus rādītājus.
(155)
Analīzes ievadā būtu jānorāda tas, ka situāciju Savienības tirgū ietekmēja noteikti pasaules ekonomikas notikumi 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, galvenokārt attiecībā uz līdzīgā ražojuma cenu un pārdošanas apjomu. Šajā periodā samazinājās kokvilnas piedāvājums, kas Āzijas tirgū izraisīja paaugstinātu pieprasījumu pēc poliestera šķiedras. PET un poliestera šķiedra lielā mērā ir atkarīgi no līdzīgu izejvielu piedāvājuma, t. i., attīrītas tereftalskābes (PTA). Pieaugošais pieprasījums pēc poliestera šķiedras izraisīja nepietiekamu PTA piedāvājumu, paaugstinot PET cenas. Tā kā PET ražotāji Tuvajos Austrumos arī ir atkarīgi no Āzijas PTA, tas Savienībā izraisīja strauju PET importa apjoma kritumu. Vienlaikus lielākie PTA piegādātāji Savienībā pasludināja “force majeure”, kā rezultātā tika piemēroti papildu ierobežojumi vietējai PET ražošanai.
4.1. Ieinteresēto personu piezīmes
(156)
Dažas personas apšaubīja kaitējuma analīzes derīgumu, jo tās pamatā esot nepilnīga informācija, kas savukārt ietekmējot arī ieinteresēto personu aizstāvības tiesības. Pamatā tika izvirzīti turpmāk norādītie argumenti.
(157)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka no Savienības ražotājiem iegūtā informācija neatbilst anketas aizpildīšanas instrukcijām, kurās noteikts, ka nedrīkst apvienot vairāku uzņēmumu datus. Tāpēc tika apgalvots, ka savāktā informācija ir neprecīza un nepilnīga, ka paziņotos rādītājus apkopoja atsevišķi par katru izlases uzņēmumam. Jānorāda, ka informācija tika pienācīgi savākta un pārbaudīta uz vietas. Tika konstatēts, ka savāktā informācija sniedz pietiekami precīzu Savienības ražošanas nozares atainojumu, un tāpēc iepriekš minētie iebildumi tika noraidīti. Pēc informācijas izpaušanas personas vairākkārt atkārtoja savu prasību. Netika iesniegti jauni argumenti vai pierādījumi. Tās pašas personas atkārtoti apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā uzņēmuma sniegtie dati ir nepilnīgi, jo tie neattiecas uz visu grupu, bet tikai uz no grupas izraudzītu uzņēmumu. Šī piezīme tika risināta izlases posmā, kā paskaidrots 18. apsvērumā.
(158)
Tās pašas personas iebilda, ka Komisija ir mēģinājusi novērst minētos trūkumus saistībā ar iegūto informāciju, izsūtot papildu anketas. Komisija patiešām izsūtīja papildu anketas, bet tikai tiem Savienības ražotājiem, kuri nebija iekļauti izlasē, lai iegūtu informāciju par makroekonomiskiem rādītājiem attiecībā uz kaitējuma novērtējumu, tādēļ tas tika darīts, lai papildinātu no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju. Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja savu prasību, nesniedzot nekādus jaunus argumentus vai pierādījumus. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(159)
Turklāt tās pašas personas arī apgalvoja, ka izlasē iekļauto ražotāju iesniegtā informācija neatbilst pamatregulas 29. panta prasībām, jo informāciju, kura nav konfidenciāla, norādīja kā konfidenciālu un neiekļāva publiski pieejamajos dokumentos. Šajā saistībā jānorāda, ka informācija tika klasificēta kā ierobežotas piekļuves informācija atbilstoši iesniedzēja pieprasījumam. Pēc ieinteresēto personu pieprasījuma iesniegtās informācijas konfidencialitātes statuss tika pārskatīts, un informācija attiecīgā gadījumā pēc konkrēto uzņēmumu piekrišanas tika pārklasificēta kā pieejama ieinteresētajām personām. Tāpēc arī šis iebildums tika noraidīts.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms
(160)
Sakarā ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudējumu (sk. 164. apsvērumu) Savienības ražošanas apjoms laikā no 2008. gada līdz PIP saruka par 11 %. Savienības ražošanas apjoma samazināšanās beidzās tikai 2010. gadā, kad tas pieauga salīdzinājumā ar 2009. gadu, bet vienalga bija par 4 % zemāks nekā 2008. gadā. PIP laikā tas samazinājās vēl vairāk.
6. tabula
Kopējais Savienības ražošanas apjoms
2008.
2009.
2010.
PIP
Ražošanas apjoms (tonnas)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indekss (2008=100)
100
91
96
89
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
b) Ražošanas jauda un jaudas izlietojums
(161)
Savienības ražošanas jauda laikā no 2008. gada līdz PIP laikam samazinājās par 23 %. Šī tendence saistīta ar vairāku ražotņu slēgšanu, ko daļēji kompensēja jaunu ražotņu atvēršana.
(162)
Jaudas izlietojums palielinājās no 75 % 2008. gadā līdz 86 % PIP laikā. Jaudas izlietojuma pieaugums ir jāskata kontekstā ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturizēšanas pasākumiem, kas skaidroti 134. apsvērumā.
7. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008.
2009.
2010.
PIP
Ražošanas jauda (tonnās)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indekss
100
87
84
77
Jaudas izlietojums (%)
75
77
85
86
Indekss (2008 = 100)
100
104
114
116
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
c) Pārdošanas apjoms
(163)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības iekšējā tirgū attīstījās tāpat kā ražošanas apjoms, attiecīgajā periodā samazinoties par 6 %.
8. tabula
Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū
2008.
2009.
2010.
PIP
Pārdošanas apjoms (tonnās)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indekss (2008 = 100)
100
89
95
94
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
d) Tirgus daļa
(164)
Pēc sākotnēja 13 % krituma 2009. gadā Savienības ražošanas nozare daļēji atguva AAE, Dienvidkorejai, Irānai un Pakistānai zaudēto tirgus daļu, lai gan pieauga importa apjoms no Indijas, Omānas un citām trešām valstīm (Krievijas, Meksikas un Saūda Arābijas) tajā pašā laika periodā. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %.
9. tabula
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
2008.
2009.
2010.
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)
80
70
74
77
Indekss (2008 = 100)
100
87
93
97
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījums
e) Pieaugums
(165)
Attiecīgajā periodā tirgus ieslīga stagnācijā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no pieauguma, patiesībā gluži pretēji, lai gan tika veikti pārstrukturizēšanas pasākumi, Savienības ražošanas nozare vēl vairāk zaudēja tirgus daļu aizvien pieaugošajam importam īpaši no tām valstīm, pret kurām netika īstenoti nekādi pasākumi. Nelielais patēriņa kritums PIP laikā ir jāskata attiecībā pret izejvielu (PTA) īslaicīgu trūkumu Savienībā, kā arī pasaules tirgū.
f) Nodarbinātība un ražīgums
(166)
Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 41 %. Samazinājums attiecīgajā periodā bija pastāvīgs, tostarp 2010. gadā, kad ražošanas apjoms pieauga (sk. 160. apsvērumu). Ņemot vērā pieaugošo ražīgumu, šis kritums liecina par daudzu Savienības ražotāju pārstrukturizēšanas pasākumiem.
(167)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts kā izlaide tonnās uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 50 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošanas apjoms samazinājās lēnāk nekā nodarbinātības līmenis, kas liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši labi redzams 2010. gadā, kad ražošanas apjoms palielinājās, lai gan nodarbinātības līmenis samazinājās, un ražīgums bija par 37 % augstāks nekā 2008. gadā.
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2008.
2009.
2010.
PIP
Darbinieku skaits
2 060
1 629
1 449
1 218
Indekss
100
79
70
59
Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indekss (2008 = 100)
100
115
137
150
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
g) Faktiskās subsīdijas normas lielums
(168)
Attiecībā uz Indijas izcelsmes importa faktiskās subsīdijas normas lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā to, ka šā ražojuma tirgu ļoti iespaido cenas, nevar uzskatīt, ka šī ietekme būtu neliela. Jānorāda, ka šis rādītājs vairāk attiecas uz analīzi, kurā aplūko kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Ja pasākumi tiku izbeigti, iespējams, subsidētais imports atkal atgrieztos tādos apmēros un par tādām cenām, ka tas subsīdijas normas lieluma ietekme būs ievērojama.
f) Atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas sekām
(169)
Lai gan iepriekš apskatītie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares dažu ekonomikas rādītāju nelielu uzlabošanos pēc galīgo kompensācijas pasākumu piemērošanas 2001. gadā, tie arī liecina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama.
4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
a) Krājumi
(170)
Krājumu apjoms PIP laikā bija par 24 % lielāks nekā 2008. gadā. Tomēr krājumi attiecībā pret izlaidi ir palikuši tādā pašā līmenī, proti, starp 5 % un 6 %.
11. tabula
Krājumi
2008.
2009.
2010.
PIP
Noslēguma krājumi
51 495
54 808
54 314
64 069
Indekss (2008 = 100)
100
106
105
124
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
b) Cenu attīstība
(171)
Pēc sākotnējā krituma 2009. gadā (-16 %), ko pārsvarā izraisīja ekonomikas krīze, 2010. gadā cenas atgriezās tuvu 2008. gada līmenim. Pēc tam bija straujš vidējās vienības cenas pieaugums PIP laikā, attiecīgajā periodā veidojot kopējo pieaugumu par 25 %.
(172)
Pēkšņais cenu pieaugums PIP laikā jāskata negaidītā kokvilnas tirgus notikumu kontekstā 2010. gada beigās un 2011. gada pirmajā ceturksnī. Kā jau tika norādīts (sk. 155. apsvērumu), rekordaugstas kokvilnas cenas izraisīja pāreju uz poliestera šķiedru, kuras ražošanai nepieciešama tā pati izejviela, kas PET ražošanai. Pieaugošais pieprasījums pēc izejvielām, jo īpaši PTA, paaugstināja PET cenas Āzijā, Tuvajos Austrumos un arī Savienībā. Cenu pieaugumu Savienībā šajā laikā vēl vairāk pastiprināja īstermiņa PTA trūkums, kuru izraisīja viena Savienības ražotāja paziņojums par force majeure iestāšanos.
12. tabula
Vienības cena Savienībā
2008.
2009.
2010.
PIP
Vienības cena Savienībā (EUR/tonnā)
1 066
891
1 045
1 330
Indekss (2008=100)
100
84
98
125
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
c) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenu
(173)
PET pārdošanas cenas attīstība parasti ir līdzīga izejvielu cenu attīstībai (pārsvarā PTA un monoetilēnglikola (“MEG”) cenu attīstībai), jo tās veido 90 % no PET kopējās pašizmaksas. PTA ir no naftas atvasināts izstrādājums, kura cena svārstās atkarībā no jēlnaftas cenas. Tas padara PET cenu ļoti nenoturīgu.
(174)
Turklāt PET sacenšas par izejmateriāliem ar poliestera šķiedru, kuras ražošana ir tikpat atkarīga no PTA kā PET ražošana. Tā kā poliestera šķiedra ir alternatīva kokvilnai tekstila nozarē, PET cena ir ļoti atkarīga arī no pārmaiņām kokvilnas tirgū.
d) Algas
(175)
Attiecīgajā periodā vidējā alga samazinājās par 7 %. Šis samazinājums notika PIP laikā un pastiprināja novēroto ražīguma palielināšanos, kas tika apskatīts iepriekš (sk. 167. apsvērumu).
13. tabula
Algas
2008.
2009.
2010.
PIP
Algas (vidēji vienam cilvēkam)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indekss (2008 = 100)
100
103
101
93
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
e) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(176)
Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem laikā no 2008. gada līdz PIP laikam būtiski uzlabojās. Peļņa no pārdošanas Savienības tirgū pieauga no -7,9 % 2008. gadā līdz 5,3 % PIP laikā, savukārt ienākums no ieguldījumiem pieauga no -9,6 % līdz 10,6 %. 2008. gadu ietekmēja īpaši vājais viena Savienības ražotāja sniegums. Tomēr finanšu situācijas uzlabojums Savienības ražošanas nozarē 2009. un 2010. gadā, kad cenas bija zemākas par 2008. gada līmeni, liecina par vāju saikni starp cenām un rentabilitāti. Gluži pretēji - rentabilitātes uzlabojumi, šķiet, ir cieši saistīti ar ražošanas jaudas izlietojumu un ražīguma pieaugumu, kas apskatīts iepriekš.
(177)
Pateicoties pasaules tirgus attīstībai 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, ko ietekmēja arī iepriekš aprakstītie pārstrukturizēšanas pasākumi un ieguvumi no efektivitātes uzlabojumiem, Savienības ražošanas nozare 2010. gadā spēja uzlabot rentabilitātes rādītājus un sasniegt 5,3 % līmeni PIP laikā.
(178)
Viena no ieinteresētajām personām iebilda, ka šāds attīstības pavērsiens bija negaidīts un ārkārtējs un to nedrīkst uzskatīt par raksturīgu Savienības ražošanas nozarei.
(179)
Šajā saistībā jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare spēja izmantot PET cenu pieaugumu 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā, jo tā noteica PTA cenu pirms aprakstītajiem tirgus notikumiem. Pamatojoties uz statistikas avotiem par notikumu attīstību pēc PIP, kurus iesniedza ieinteresētās personas, PET ražotāju peļņa 2012. gadā strauji samazinājās. Tas apstiprina to, ka rentabilitāte 2011. gadā (PIP) patiešām pārsvarā bija saistīta ar negaidītiem un īslaicīgiem notikumiem globālajā ekonomikā (sk. 155. apsvērumu), kuri, visticamāk, neatkārtosies un nav uzskatāmi par ilglaicīgiem un Savienības ražošanas nozarei raksturīgiem.
14. tabula
Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
2008.
2009.
2010.
PIP
Rentablās pārdošanas apjoms Savienībā (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indekss
100
221
261
267
Ienākums no ieguldījumiem (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indekss (2008 = 100)
100
224
292
310
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
f) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(180)
Naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski uzlabojās, atspoguļojot nesen pieredzēto Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pieaugumu.
15. tabula
Naudas plūsma
2008.
2009.
2010.
PIP
Naudas plūsma (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indekss (2008=100)
100
269
363
375
% no apgrozījuma (%)
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indekss (2008=100)
100
176
242
229
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
(181)
Nekas neliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei būtu grūtības piesaistīt kapitālu, jo īpaši tāpēc, ka Savienības ražotāji ir lielāku grupu sastāvā.
g) Ieguldījumi
(182)
Attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis kopumā samazinājās par 35 %. 2008. gadā veiktie ieguldījumi krasi samazinājās 2009. gadā un kopš tā laika nav atjaunojušies iepriekšējā līmenī.
16. tabula
Ieguldījumi
2008.
2009.
2010.
PIP
Ieguldījumi (EUR 000)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indekss (2008 = 100)
100
7
22
65
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem
5. Secinājumi par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(183)
Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kopš sākotnējā krituma 2009. gadā nav pilnīgi atguvusies un attiecīgajā periodā kopumā ir samazinājusies par 3 procentu punktiem (līdz 77 % PIP laikā). Nodarbinātības līmeņa kritums saistīts ar pārstrukturizēšanas pasākumiem un ir jāskata ražošanas jaudas un ražīguma pieauguma kontekstā.
(184)
Tomēr vairums attiecīgo mikroekonomisko rādītāju liecina par situācijas uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma būtiski pieauga, galvenokārt 2010. gadā un PIP laikā. Savukārt ieguldījumi 2009. gadā strauji samazinājās un kopš tā laika nav atjaunojušies iepriekšējā līmenī.
(185)
Kopumā ekonomiskā situācija ražošanas nozarē ir uzlabojusies. Tomēr šie uzlabojumi ir notikuši salīdzinoši nesen un zināmā mērā ir saistīti ar neparedzētiem un īslaicīgiem notikumiem tirgū 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā (sk. 155. apsvērumu). Šķiet, ka to apstiprina arī pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozares peļņas attīstību 2012. gadā (sk. 179. apsvērumu), kas liecina par kritumu salīdzinājumā ar PIP.
(186)
Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, situācija Savienības ražošanas nozarē ir uzlabojusies un šķiet, ka būtisks kaitējums tai netiek nodarīts. Tomēr, lai gan ir pozitīvas tendences un būtiski pārstrukturizēšanas pasākumi, situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir nestabila.
(187)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare ir labā stāvoklī un ir būtiski mainījusies kopš 1999. gada. Jāatzīmē, kā minēts 184. apsvērumā, ka neraugoties uz vispārējo uzlabošanos un konsolidāciju, attiecīgajā laikposmā ne visi ekonomikas rādītāji attīstījās pozitīvi. Piemēram, samazinājās ražošanas un pārdošanas apjomi, kā arī tirgus daļa. Turklāt uzlabojumi ir notikuši salīdzinoši nesen, turklāt rentabilitātes samazināšanās dēļ 2012. gadā tie bija īslaicīgi. Pamatojoties uz to tika uzskatīts, ka, lai gan nav pierādījumu par būtiska kaitējuma nodarīšanu Savienības ražošanas nozarei PIP laikā, situācija joprojām ir nestabila. Tādēļ šo argumentu noraidīja.
(188)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja to, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa analīzei ir izmantoti dati, kas attiecas uz periodu pēc PIP. Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis tika vērtēts attiecīgajā laikposmā un, pamatojoties uz to, netika konstatēts materiāls kaitējums. Tomēr šajā gadījumā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pēc PIP ir būtiska galvenokārt saistībā ar pasaules tirgus attīstības tendenču ārkārtas raksturu 2010. un 2011. gadu mijā. Tas atspoguļo arī šai nozarei raksturīgo nepastāvību. Tādēļ argumentu noraidīja.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS VARBŪTĪBA
1. Prognozētā importa apjoma un cenu līmeņa ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(189)
Izmeklēšanā konstatēts, ka imports no Indijas joprojām tiek subsidēts un nekas neliecina, ka subsīdijas nākotnē tiks samazinātas vai pārtrauktas.
(190)
Analīze attiecībā uz varbūtējo importa apjomu Savienībā no Indijas atklāja, ka, ņemot vērā eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu (sk. 125. apsvērumu), cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcību, imports no Indijas, visticamāk, pieaugs virs līmeņa, kas tika sasniegts PIP laikā, ja pasākumi tiktu atcelti. Ņemot vērā plānoto jaudas pieaugumu, eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tuvā nākotnē varētu sasniegt 600 000-700 000 tonnas, kas veidotu aptuveni 21-25 % no kopējā Savienības patēriņa PIP laikā.
(191)
Tā kā subsīdijas turpināsies, importa cenas no Indijas, visticamāk, turpinās pazemināties, ja pasākumi pret Indiju tiks atcelti. Turklāt, tā kā eksportētājiem būs jāsacenšas ar importu par zemām cenām no citām valstīm, tie, visticamāk, pazeminās cenas vēl vairāk, lai palielinātu savu tirgus daļu Savienības tirgū.
(192)
Tāpēc Savienības ražošanas nozare, visticamāk, tiks pakļauta būtiskam importa apjomam no Indijas par subsidētām cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, tādējādi kaitējot tikko uzlabotajai ekonomikas situācijai minētajā nozarē. Tādēļ, ja pasākumi pret Indiju tiktu atcelti, ir paredzams būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
2. Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums
(193)
Iepriekš tika norādīts (sk. 125. apsvērumu), ka Indijas ražotāji eksportētāji potenciāli spēj paaugstināt eksporta apjomu Savienības tirgū. Indijas ražošanas jauda attiecīgajā periodā būtiski palielinājās (sk. 125. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka Indijas ražotāji tuvākā nākotnē, visticamāk, vēl vairāk palielinās savu eksportam pieejamo ražošanas jaudu, radot atšķirību starp iekšzemes patēriņu un ražošanas jaudu 600 000-700 000 tonnu apjomā. Šāds eksportam pieejams jaudas pārpalikums ir uzskatāms par būtisku, jo veido aptuveni 21-25 % no esošā Savienības patēriņa PIP laikā.
(194)
Tāpēc, lai gan imports Savienībā ir bijis salīdzinoši neliels, attiecīgajā periodā tas ir pieaudzis vairāk nekā divas reizes, un pastāv risks, ka uz Savienību varētu tikt novirzīts būtisks eksporta apjoms no Indijas.
3. Eksporta tirgus zaudēšana
(195)
Tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Indiju šobrīd ir spēkā arī Turcijā un Dienvidāfrikā. Attiecīgi tas, ka Indija, iespējams varētu zaudēt šos eksporta tirgus, ir vēl viens rādītājs, ka Savienības tirgus, visticamāk, būs Indijas mērķis, ja pasākumi tiktu atcelti.
(196)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja secinājumus attiecībā uz eksporta tirgu zaudēšanu Indijā. Tika apgalvots, ka abi tirgi bija kritiski eksporta tirgi, tāpēc no šiem tirgiem nevarētu ievērojamu eksporta apjomu novirzīt uz Savienību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Jānorāda, ka dažos tirgos noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi vien izslēdz jebkādu nozīmīgu salīdzinājumu par tirgu relatīvo nozīmību konkrētai valstij neatkarīgi no pasākumu piemērošanas vai atcelšanas. Turklāt - pretstatā apgalvojumam - netika atzīts, ka eksporta apjomi no Indijas uz šiem tirgiem tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. Tā vietā tika uzskatīts, ka citu trešo valstu tirgos noteiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi mazina trešo valstu tirgu spējas uzņemt eksportam pieejamā jaudas pārpalikuma paredzamo palielinājumu no Indijas. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.
(197)
Arī tirdzniecības aizsardzības pasākumu ieviešana trešās valstīs liecina par to, ka Indijas eksporta cenu politika, visticamāk, atkārtosies arī Savienības tirgū.
4. Savienības tirgus pievilcība
(198)
Savienības PET tirgus ir pievilcīgs tā izmēra un cenu dēļ, jo ir trešais lielākais tirgus pasaulē, kuram strukturāli ir nepieciešams imports un kurā ir augstākas cenas nekā citos tirgos. Indijas gadījumā importa cenas uz Savienību ir augstākas nekā cenas uz trešām valstīm, kas liecina par Savienības tirgus pievilcību Indijas eksportam. To labi ilustrē fakts, ka imports no Indijas attiecīgajā periodā ir dubultojies par spīti spēkā esošajiem pasākumiem.
(199)
Savienības tirgus pievilcību eksportētājiem apstiprina arī tas, ka Savienības ražošanas nozare turpināja zaudēt tirgus daļu pieaugošajam importam no valstīm, pret kurām pasākumi netiek īstenoti. Īpaši tas attiecas uz Dienvidkoreju, kura būtiski palielināja eksportu uz Savienības tirgu 2012. gadā - pēc tam, kad beidzās pasākumi pret šo valsti.
5. Citi faktori
(200)
To trešo valstu importa ietekme, pret kurām tiek īstenoti pasākumi, uz Savienības ražošanas nozari netika uzskatīta par būtisku tādēļ, ka importa apjoms bija salīdzinoši neliels un PIP laikā tā tirgus daļa būtiski samazinājās.
(201)
Importa apjoms no trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, attiecīgajā periodā pieauga, tomēr attiecīgā vidējā importa cena bija līdzīga Savienības ražošanas nozares vidējai cenai. Tādēļ importa ietekme no šīm valstīm uz Savienības ražošanas nozari tiek uzskatīta par ierobežotu.
6. Tirgus pašu vajadzībām
(202)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka sakarā ar vertikālo integrāciju starp PET ražotājiem un pārstrādes uzņēmumiem ievērojamu daļu no PET pārdeva pašu vajadzībām, nekonkurējot ar importu. Tika arī apgalvots, ka tirgus pašu vajadzībām daļa bija ievērojama, kas ietekmēja analīzes rezultātus.
(203)
Pamatojoties uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī, daļa no pārdošanas pašu vajadzībām netika atzīta par ievērojamu (mazāk par 10 %). Jāuzsver, ka attiecīgās puses norādīja uz PET ražotāju klātbūtni pārstrādes uzņēmumu vidū, ņemot vērā uz uzstādīto PET ražošanas iekārtu jaudu, nevis ņemot vērā to tirgus daļa fasēšanas uzņēmumu jomā. Tāpēc apgalvojumu par būtisku daļu izmantošanā pašu vajadzībām atzina par nepamatotu. Attiecībā uz cenu līmeni tika konstatēts, ka saistītu un nesaistītu pārdošanas darījumu cenas atrodas vienā diapazonā.
(204)
Tāpēc secināja, ka atšķirīgā pārdošanas pašu vajadzībām ietekmes analīze nebija nepieciešama un personu apgalvojumi tika noraidīti.
7. Ieinteresēto personu piezīmes
(205)
Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Indijas imports PIP laikā nekādu kaitējumu neizraisīja, par ko liecina Savienības ražošanas nozares salīdzinoši labais ekonomiskais stāvoklis un peļņas līmenis. Jānorāda, ka patiešām šobrīd kaitējums netiek novērots un tāpēc šis ieinteresēto personu apgalvojums atbilst izmeklēšanas secinājumiem.
(206)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka arī citi faktori, piemēram, strukturālās nepilnības Savienības ražošanas nozarē un ieguldījumu trūkums, kā arī sezonāli un konjunktūras faktori (piemēram, slikti laikapstākļi, ekonomikas krīze), būtu varējuši ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecībā uz pirmo argumentu jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares pārstrukturizēšana jau notiek un panāktie ražīguma uzlabojumi liecina, ka šis iebildums nav pamatots. Attiecībā uz konjunktūras faktoriem, lai gan ekonomikas krīze 2009. gadā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, kā norādīts iepriekš (sk. 171. apsvērumu), attiecīgā ietekme šobrīd vairs nav novērojama. Sliktu laikapstākļu ietekme daļēji var izskaidrot patēriņa samazināšanos PIP laikā, tomēr, no vienas puses, laikapstākļiem piedēvētā ietekme uz situāciju Savienības tirgū netika pamatota, un, no otras puses, neliels kritums 2011. gadā, šķiet, drīzāk saistīts ar izejvielu īslaicīgu deficītu pasaules tirgus notikumu dēļ 2011. gadā. Tāpēc izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja nevienu no šiem iebildumiem.
(207)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma atkārtošanās šajā gadījumā nav ticama, ja pasākumi tiktu atcelti, jo, pateicoties Savienības ražošanas nozares uzbūvei (koncentrācija un vertikālā integrācija), tā ir aizsargāta pret importa izraisīto ietekmi. Tika apgalvots, ka pārēja uz importētu PET tuvākā nākotnē nav nedz vēlama, nedz iespējama, jo īpaši tādēļ, ka iepirkuma līgumi un politika, kā arī lielo zīmolu īpašnieku (pakārtoto lietotāju) apstiprināšanas process sarežģī PET piegādātāju maiņu. Jānorāda, ka, pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja zaudēt tirgus daļu importa dēļ; no vienas puses, tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozare ir aizsargāta pret importa ietekmi, bet, no otras puses, ka pāreja uz importu nav hipotētiska, bet jau faktiski notiek. Tādēļ arī šis iebildums tika noraidīts.
(208)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare, pateicoties tās struktūrai, bija pasargāta pret importa potenciālo konkurenci. Pirmkārt, attiecībā uz apgalvojumu par vienas ražotāju grupas (kas kontrolē piecus ražotājus) dominējošo stāvokli Savienības tirgū, tiek norādīts, ka Savienības tirgus ir atvērts tirgus, kurā darbojas vēl astoņi citi ražotāji, kuri neietilpst šajā grupā, un importa jomā ir pieaugoša konkurence ar trešām valstīm, attiecībā uz kurām ir gan noteikti pasākumi, gan tādu nav. Otrkārt, šim uzņēmējdarbības veidam ir raksturīga koncentrācija, pamatojoties uz patēriņa ražojumu, kura konkurētspēja ir atkarīga no apjomradītiem ietaupījumiem. Treškārt, tika konstatēts, ka Savienības tirgū nav neviena līdera cenas ziņā. Visbeidzot, personas apgalvoja, ka nav analizēta importa no trim attiecīgajām valstīm ietekme, ņemot vērā dažu Savienības ražotāju vertikālo integrāciju ar fasēšanas nozari vai ar PTA ražotājiem. Kā minēts 205. apsvērumā, šie aspekti patiesi tika analizēti un atzīti par nepamatotiem. Turklāt, pārbaudot uzņēmumus, uz kuriem attiecās vertikālā integrācija ar izejvielu ražotājiem, guva apstiprinājumu, ka tas nerada salīdzinoši nekādas priekšrocības, jo pārvedumus veica tirgus cenās. Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare būtu pasargāta no konkurences, tika noraidīts.
(209)
Visbeidzot dažas ieinteresētās personas iebilda, ka nekādi pierādījumi nepamato secinājumu, ka Indijas eksporta jauda varētu apdraudēt Savienības tirgu ar “zemām cenām”, ņemot vērā to, ka i) Indijas iekšzemes pieprasījums pieaug un paredzams, ka pieaugs arī turpmāk; ii) PET ražošanas apjoms pārsniedz iekšzemes patēriņu, taču konkurence eksporta tirgos nav veicinājusi eksportu par neparasti zemām cenām; iii) ražošanas jaudas pieaugums Āzijā ir atbildes reakcija uz pieprasījuma pieaugumu visā pasaulē. Jānorāda, ka šīs izmeklēšanas konstatējumi pierāda, ka prognozētais ražošanas jaudas pieaugums radīs aizvien lielāku ražošanas jaudas pārpalikumu attiecībā pret iekšzemes pieprasījumu. Turklāt Indijas noteiktās cenas trešo valstu tirgos bija zemākas salīdzinājumā ar Indijas importa cenām Savienībā. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem 189. līdz 199. apsvērumos, ir ticams, ka subsidētais imports no Indijas tiks vērsts uz Savienības tirgu būtiskā apjomā un par cenu, kas ir zemāka par vidējo cenu Savienības ražošanas nozarē, ja kompensācijas pasākumi netiks turpināti. Pamatojoties uz to, ieinteresēto personu argumenti tika noraidīti.
8. Secinājumi attiecībā uz kaitējuma atkārtošanos
(210)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka, pārtraucot kompensācijas pasākumus, pastāv varbūtība, ka uz Savienību tiktu novirzīts būtisks subsidēta importa apjoms no Indijas. Subsīdiju dēļ importa cena, visticamāk, būtu zemāka par Savienības ražošanas nozares piedāvāto. Turklāt, ja Indijas ražotāji eksportētāji censtos palielināt savu tirgus daļu, šā importa cenas, visticamāk, tiktu pazeminātas vēl vairāk. Tas, visticamāk, pastiprinātu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, negatīvi ietekmējot tās stāvokli.
(211)
Attiecīgajā periodā situācija Savienības ražošanas nozarē uzlabojās, jo īpaši attiecībā uz ražīgumu un jaudas izlietojumu, kā arī uz peļņu, kas PIP laikā pietuvojās sākotnējās izmeklēšanas laikā konstatētajam mērķim. Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare, lai gan vēl ir nestabila, PIP laikā neizjuta būtisku kaitējumu. Tomēr, ņemot vērā varbūtību, ka, atceļot pasākumus, subsidēts imports no Indijas par cenām, kas visticamāk, būtu zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, būtiski pieaugtu, jāsecina, ka stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos un nozarei atkal tiktu nodarīts būtisks kaitējums.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(212)
Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu turpināšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz dažādu ieinteresēto personu interešu novērtējumu. Saskaņā ar pamatregulas 31. panta 2. punktu visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli.
(213)
Jāpatur prātā, ka pasākumu ieviešana netika uzskatīta par pretrunīgu Savienības interesēm nedz sākotnējā izmeklēšanā, nedz pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā. Turklāt pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā analīze tika veikta situācijā, kad pasākumi jau tika īstenoti, tādējādi novērtējumā tika ņemta vērā arī nevajadzīga attiecīgo pasākumu negatīvā ietekme uz ieinteresētajām personām.
(214)
Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par subsidēšanas turpināšanos un kaitējuma atkārtošanās varbūtību pastāv kādi būtiski iemesli, kas liktu secināt, ka šobrīd Savienībai nevajadzētu turpināt minētos pasākumus.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(215)
Kompensācijas pasākumu turpināšana attiecībā uz importu no Indijas palīdzētu Savienības ražošanas nozarei turpināt sākto pārstrukturizēšanu un stabilizēt tikai nesen uzlaboto ekonomisko stāvokli, jo palīdzētu izvairīties no ievērojama apjoma subsidēta importa no Indijas, kas tai nodarītu kaitējumu. Tādējādi Savienības ražošanas nozare turpinātu gūt labumu no pašreizējo kompensācijas pasākumu turpināšanas.
(216)
Tāpēc jāsecina, ka kompensācijas pasākumu turpināšana pret Indiju būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto Savienības importētāju intereses
(217)
Šajā pārskatīšanā neviens no nesaistītiem importētājiem nesadarbojās. Lai gan tika ieviesti pasākumi, imports no Indijas attiecīgajā periodā turpinājās un gandrīz dubultojās.
(218)
Imports no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, arī bija pieejams un PIP laikā veidoja būtisku tirgus daļu (sk. 149. apsvērumu). Tāpēc, pat īstenojot pasākumus, importētājiem bija pieejami alternatīvi piegādātāji.
(219)
Paturot prātā, ka nav nekādu pierādījumu, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana nebūtu pretrunā Savienības importētāju interesēm.
3. Savienības izejvielu piegādātāju intereses
(220)
Attiecīgā ražojuma izgatavošanai nepieciešamās izejvielas ir PTA un MEG. Divi no pieciem zināmajiem izejvielu piegādātājiem (viens piegādā PTA, bet otrs - MEG) sadarbojās ar izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Abi izejvielu piegādātāji izteica atbalstu pasākumu turpināšanai.
(221)
Izmeklēšanā konstatēja, ka PTA ražotājs, kurš sadarbojās, PIP laikā piegādāja būtisku daļu no atlasītajiem Savienības ražotājiem nepieciešamās PTA. Ņemot vērā, ka PTA Savienībā tiek izmantota tikai PET ražošanai, var pamatoti uzskatīt, ka PTA ražotāji ir lielā mērā atkarīgi no PET ražošanas nozares.
(222)
Attiecībā uz MEG piegādātāju, kurš sadarbojās, PIP laikā MEG piegādes veidoja salīdzinoši nelielu daļu no minētā piegādātāja kopējā apgrozījuma. PET nav nedz vienīgais, nedz lielākais iespējamais MEG izmantošanas veids, tādēļ MEG ražotāji nav tik ļoti atkarīgi no situācijas PET ražošanas nozarē. Tāpēc tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšanai pret subsidētu PET importu no Indijas būtu pozitīva, lai gan visticamāk neliela ietekme uz MEG piegādātājiem.
(223)
Tika iebilsts, ka izejvielu piegādātāji nav atkarīgi no Savienības PET ražotājiem; īpaši tika akcentēts, ka divi no četriem izlasē iekļautajiem ražotājiem patiesībā importēja izejvielas.
(224)
Attiecībā uz šo apgalvojumu izmeklēšana pierādīja, ka importētās izejvielas pārsvarā bija MEG, kuru var izmantot ne tikai PET ražošanai. Netika apkopoti nekādi rādītāji, kas liecinātu par būtisku PTA importu uz Savienību. Tāpēc šis arguments neietekmē secinājumus attiecībā uz PTA ražotāju atkarību no PET ražošanas Savienībā.
(225)
Tāpēc tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšanai pret subsidētu PET importu no Indijas būtu pozitīva ietekme uz PTA ražotājiem un arī, lai gan mazākā mērā, uz MEG piegādātājiem. Tādējādi pasākumu turpināšana pret importu no Indijas nebūtu pretrunā izejvielu piegādātāju interesēm.
(226)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka PTA tika eksportēts un tādējādi tika apgalvots, ka PTA ražotāji nav atkarīgi no Savienības ražošanas nozares. Netika iesniegti nekādi pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tāpēc šis personu arguments tika noraidīts kā nepamatots.
(227)
Turklāt tās pašas personas apgalvoja, ka pasākumu atcelšanai nebūs nekādas ietekmes uz PTA ražotājiem, jo lietotāji, kas sadarbojās, iespējams, nesāks pirkt importu un turpinās iepirkt PET no Savienības ražošanas nozares. Tādēļ PTA patēriņš Savienībā saglabāsies tajā pašā līmenī. Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem, attiecīgajā laikposmā Savienības ražošanas nozare turpināja zaudēt tirgus daļu importu dēļ. Tas liecina, ka pāriešana uz importu nav hipotētiska (sk. 164. apsvērumu). Tāpēc personu apgalvojums tika noraidīts.
4. PET otrreizējās pārstrādes nozares intereses
(228)
Savienības ražošanas nozare iebilda, ka situācija otrreizējās pārstrādes nozarē ir atkarīga no ilgtspējīgas neapstrādāta PET (PET pirms pārstrādes) cenas Savienības tirgū. Savu apgalvojumu tie pamatoja ar Eiropas Plastmasas pārstrādātāju asociācijas paziņojumu presei, kurā teikts, ka iespējama pasākumu atcelšana attiecībā uz neapstrādātu PET varētu vēl vairāk pasliktināt stāvokli otrreizējās pārstrādes nozarē.
(229)
Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka stāvoklis otrreizējās pārstrādes nozarē ir atkarīgs no ilgtspējīgas neapstrādāta PET cenas Savienības tirgū, jo neapstrādāta PET un pārstrādāta PET cenas nav savstarpēji saistītas. Tika apgalvots, ka pārstrādātu PET pārsvarā izmanto poliestera šķiedras ražošanai un tāpēc to nevar saistīt ar neapstrādāta PET cenas pārmaiņām. Turklāt tika norādīts, ka pārstrādātu PET pilnīgi atbalsta pudeļu pildītāji un tāpēc šī nozare nav atkarīga no PET ražotājiem. Visbeidzot tika norādīts, ka otrreizējās pārstrādes nozare nepieteicās kā ieinteresētā persona šajā izmeklēšanā.
(230)
Tā kā otrreizējās pārstrādes nozare šajā izmeklēšanā nepieteicās, nevienu no iepriekš minētajiem apgalvojumiem nav iespējams apstiprināt ar faktiskiem skaitļiem. Tāpēc tiek secināts, ka kopumā spēkā esošie pasākumi nebūtu pretrunā Savienības otrreizējās pārstrādes nozares interesēm.
5. Lietotāju intereses
(231)
Attiecīgo ražojumu pārsvarā izmanto pudeļu ražošanai ūdenim un citiem bezalkoholiskiem dzērieniem. Ražojuma izmantošana citu iepakojuma veidu (pārtikas, slokšņu u. c.) ražošanai ir salīdzinoši neliela. PET pudeļu ražošanai ir divi posmi: i) vispirms tiek izveidota sagatave, ievadot veidnē PET; ii) vēlāk sagatave tiek sildīta un no tās tiek izpūsta pudele. Pudeļu izgatavošana var būt integrēts process (proti, viens un tas pats uzņēmums iepērk PET, pārstrādā to sagatavē un ar pūšanas metodi izgatavo pudeles formu), vai tā var aprobežoties tikai ar otro posmu (ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma). Sagataves ir diezgan viegli pārvadājamas, jo tās ir mazas un blīvas, turpretim tukšās pudeles ir neizturīgas un to izmēra dēļ pārvadāšana izmaksā ļoti dārgi.
(232)
Tāpēc, lai izpētītu spēkā esošo pasākumu ietekmi, ir noteiktas divas pakārtoto lietotāju grupas: i) pārstrādes uzņēmumi un/vai pudeļu izgatavotāji, kas pārstrādā PET granulas sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tās turpmākai apstrādei; ii) pudeļu pildītāji, kas pilda (un izpūš) pudeles no sagatavēm; šai grupai pieder lielākā daļa minerālūdens un bezalkoholisko dzērienu ražotāju. Pudeļu pildītāji bieži ir iesaistīti PET nozarē, vai nu veicot integrēto pudeļu izgatavošanas procesu, vai noslēdzot starpniecības līgumus ar pārstrādes apakšuzņēmumiem un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem, kuru vārdā tie ar ražotājiem vienojas par PET cenu (vienkāršā starpniecība) vai pat iepērk PET savu pudeļu ražošanai (pastiprinātā starpniecība).
(233)
Septiņpadsmit uzņēmumi (pieci pārstrādes uzņēmumi un divpadsmit pudeļu pildītāji) sadarbojās izmeklēšanā un sniedza informāciju uz anketas jautājumiem. Pārstrādes uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāvēja 22,7 % no kopējā PET patēriņa Savienībā un pudeļu pildītāji attiecīgi 13 %. Atbildes no pudeļu pildītājiem tika saņemtas no dažādu starptautisku uzņēmumu (zīmolu īpašnieku) filiālēm.
(234)
Tika noskaidrots, ka lietotāji, kas sadarbojās, iepirka PET galvenokārt no Savienības ražotājiem, un tikai nelielu daļu nodrošināja imports. Imports no Indijas veidoja aptuveni pusi no šā importa apjoma, tātad pavisam nelielu daļu no iepirktā PET. Tomēr imports bija pieejams arī no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, un PIP laikā tas veidoja būtisku tirgus daļu (sk. 149. apsvērumu). Tāpēc, pat īstenojot pasākumus, importētājiem bija pieejami alternatīvi piegādātāji.
6. Lietotāju nozares argumenti
(235)
Lietotāji apgalvoja, ka tos būtiski ietekmē lielais PET cenu pieaugums pēdējos gados, kuru pašreizējos ekonomikas apstākļos nav iespējams nodot tālāk mazumtirgotājiem un patērētājiem. Tika apgalvots, ka šis cenu pieaugums radies, daudzu gadu gaitā uzkrājoties tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, kas sargāja Savienības ražotājus no importa radītās konkurences laikā, kad Savienības PET nozare kļuva koncentrētāka un integrētāka. Lietotāji apgalvoja, ka tādējādi spēkā esošie pasākumi, ņemot vērā to iespējamo ietekmi uz PET cenu, pakārtotajā ražošanas nozarē ir pazeminājuši nodarbinātības līmeni, pasliktinājuši situāciju pētniecības un izstrādes jomā un konkurētspēju eksporta tirgos, kā arī nopietni ietekmējuši MVU. Tika arī apgalvots, ka spēkā esošo pasākumu dēļ zaudēto darba vietu skaits pārsniedz šobrīd Savienības PET nozarē nodarbināto cilvēku skaitu.
6.1. Cenu izmaiņas un lietotāju izmaksu struktūra
(236)
Attiecībā uz PET cenu ietekmi uz pārstrādes uzņēmumiem tika konstatēts, ka PET veido aptuveni 80 % no kopējām izmaksām. Tāpēc PET uzskata par ļoti svarīgu izdevumu pozīciju šim uzņēmējdarbības veidam. Turklāt pārstrādes uzņēmumu nozare ir samērā sadrumstalota, un tai ir salīdzinoši neizdevīga sarunu pozīcija attiecībā pret lielajiem pudeļu pildīšanas uzņēmumiem un strukturālas problēmas, kas raksturīgas uz izejvielām balstītai nozarei. Tā rezultātā šajā nozarē vērojama aizvien lielāka vertikālā integrācija ar pudeļu pildītājiem un starpniecības līgumu slēgšana, kas garantē pārstrādes nodevas, savukārt PET cenu nosaka un maksā pudeļu pildītāji. Tiek lēsts, ka ievērojamu PET iepirkumu daļu Savienības tirgū kontrolē tieši lielie pudeļu pildītāji. Tā kā līgumos par sagatavēm nereti iekļauj mehānismus PET cenu pārmaiņu atspoguļošanai, pārstrādes uzņēmumi kļūst aizvien neitrālāki attiecībā pret PET cenu pārmaiņām.
(237)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji apstrīdēja secinājumu par to, ka aizvien vairāk tiek izmantota starpniecība un cenu formulas. Lietā atrodamā informācijas apstiprināja šo tendenci. Tādēļ šo prasību noraidīja.
(238)
Tika apgalvots, ka spēkā esošie pasākumi neradītu kaitējumu pārstrādes uzņēmumiem, ja līdzīgi pasākumi tiktu piemēroti arī sagatavju importam Savienībā. Tika apgalvots, ka pastāv stimuli pārvietot sagatavju ražošanu uz teritorijām, kas atrodas tuvu Savienības robežai ar trešām valstīm, kurās nepiemēro pasākumus Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes PET importam, un importēt sagataves Savienībā bez PET antidempinga pasākumiem. Ir atzīts, ka zināmā mērā šāds process ir ekonomiski pamatots. Taču, ņemot vērā transportēšanas izmaksas, ražošanas pārvietošana varētu notikt tikai ierobežotā attālumā. Tādēļ kopumā var uzskatīt, ka attiecīgo pasākumu iespējamā negatīvā ietekme uz dažiem pārstrādes uzņēmumiem ir nenozīmīga.
(239)
Attiecībā uz PET cenas ietekmi uz pudeļu pildītājiem jānorāda, ka, pamatojoties uz paziņotajiem rādītājiem, tiek lēsts, ka vidējās svērtās PET izmaksas veido 9 % no pudelēs pildīto bezalkoholisko dzērienu kopējām izmaksām un 12 % no pudelēs pildītā minerālūdens kopējām izmaksām. Tas parāda, ka PET izmaksas nav pudeļu pildītāju galvenā izmaksu komponente.
(240)
Turklāt izmeklēšanā konstatēts, ka PET pudelēm tika dota priekšroka, taču tās nebija vienīgais pudeļu pildītāju izmantotais iepakojums. PET ražojumi veido 75 % no ūdens pudeļu pildītāju apgrozījuma un 50 % no bezalkoholisko dzērienu ražotāju apgrozījuma. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka līgumu starp daudziem lielajiem pudeļu pildītājiem (zīmolu īpašniekiem) un PET ražotājiem pamatā bija formula, saskaņā ar kuru cenu koriģēja, lai ņemtu vērā PET izejvielu cenu svārstības. Tas apliecina, ka lielajiem un tādējādi reprezentatīvākajiem pudeļu pildītājiem ir ietekme uz sarunām par PET ražotāju pārstrādes peļņas normu.
(241)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji atkārtoja savu argumentu, ka PET ir izmaksu pamatsastāvdaļa pārstrādes uzņēmumiem, bezalkoholisko dzērienu un dzeramā ūdens pudelēs ražotājiem un ka konstatējumi šajā jautājumā bija neprecīzi un to pamatā nebija paziņotie dati. Jāatzīmē, ka pārstrādes uzņēmumi tika analizēja atsevišķi un viņu gadījumā šī piezīme ir nepamatota (sk. 236. apsvērumu). Attiecībā uz pudeļu pildītāju situācijas izvērtējumu, tika apstiprināts, ka izmeklēšanās konstatētās izmaksu attiecības pamatā ir rādītāji, kurus sniedza pudeļu pildītāji saskaņā ar metodoloģiju, kas ir pieejama visām personām. Noteiktās izmaksu attiecības bija saskaņā ar konstatējumiem, kas izdarīti iepriekšējās izmeklēšanās, kurās bija aplūkots tas pats ražojums (14). Tādēļ personu apgalvojumi tika atzīti par nepamatotiem.
(242)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji apgalvoja, ka viņu sniegto uzņēmumu raksturojošo datu un informācijas būtība nav atspoguļota Savienības interešu analīzē. Tiek apstiprināts, ka tika izmantoti dati, ko lietotāji iesniedza kā atbildes uz anketas jautājumiem. Aprēķinu metodoloģija tika darīta pieejama visām iesaistītajām personām. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(243)
Izmeklēšanā arī konstatēja, ka, pamatojoties uz pašu pudeļu pildītāju lēsto gaidāmo un/vai vēlamo PET cenu pazemināšanos, pasākumu atcelšanas rezultāts būtu nenozīmīgs izmaksu samazinājums pudeļu pildītājiem. Pamatojoties uz šīm PET cenu pazeminājuma aplēsēm un noteiktajām izmaksu attiecībām, tika aprēķināts, ka attiecīgais izmaksu samazinājums būtu 0,3 -0,7 % no pudeļu pildītāju kopējām izmaksām to ar PET saistītajos darījumos.
(244)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka jebkādi izmaksu ietaupījumi būtu būtiski. Daži lietotāji savos iesniegumos ir veikuši jaunus aprēķinus, nesniedzot nekādus jaunus pierādījumus. Jāuzsver, ka potenciālie ietaupījumi ir hipotētiski, kā to pieļauj arī daži lietotāji. No pārstrādes uzņēmumiem šajā segmentā netika saņemti nekādas norādes par potenciālajiem ietaupījumiem. Attiecībā uz pudeļu pildītājiem tika uzskatīts, ka, ja PET cenu samazinājums būtu iespējams, ņemot vērā pudeļu pildītāju izmaksu struktūru, ietaupījumus 0,3 % - 0,7 % apmērā no kopējām izmaksām nevar uzskatīt par “ievērojamu ietaupījumu”. Tā kā netika sniegti nekādi jauni pierādījumi, apgalvojumu noraidīja kā nepamatotu.
(245)
Tika apgalvots, ka dažus pudelēs pildītā ūdens ražotājus negatīvi ir ietekmējušas tiesiskās prasības, kas paredz avota ūdeni pildīt pudelēs tā ieguves vietā un iegūt ierobežotu daudzumu ūdens. Nozarē dominē MVU, un tas ietekmē attiecīgo uzņēmumu izmaksu struktūru. Turklāt dalībvalstīs ir novērotas gatavā izstrādājuma cenu līmeņu atšķirības atkarībā no vietējo iedzīvotāju pirktspējas. Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā PET cenu galīgā pazeminājuma ietekme būtu jūtamāka šajā pudeļu pildīšanas nozares sektorā.
6.2. Savienības ražošanas nozares iespējamais uzcenojums un peļņa
(246)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības PET ražotāji piemēroja paaugstinātas cenas un paaugstinātus uzcenojumus un ka tas bijis cenu pieauguma iemesls 2011. gadā. Šā apgalvojuma pamatā bija arī PET cenu un to ietekmes uz izejvielām Savienībā salīdzinājums ar situāciju Āzijas tirgū un ASV. Tika apgalvots, ka šādu situāciju radījusi arvien jaunu tirdzniecības aizsardzības pasākumu ieviešana.
(247)
Jānorāda, ka PET cenu paaugstināšanās 2011. gadā, kā arī to kritums 2009. gadā bija globāls fenomens, kuru izraisīja izejvielu cenu pārmaiņas (sk. 155. apsvērumu). Ieinteresēto personu sniegtā informācija sistemātiski norādīja uz ļoti ciešu saistību starp PET cenu izmaiņām Eiropā, Āzijā un ASV. Neraugoties uz to, jāatzīst, ka pasaulē patiešām pastāv PET cenu atšķirības, kas saistītas ar dažādiem iemesliem, jo īpaši konkrēto izmaksu struktūru katrā reģionā. Attiecībā uz argumentu par prēmijas uzcenojuma piemērošanu Savienībā jānorāda, ka pat ārkārtas apstākļos 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā Savienības ražošanas nozare panāca tikai tādu rentabilitātes līmeni, kas uzskatāms par atbilstīgu šādai nozarei. Netika iegūti pierādījumi par papildu peļņas normu. Tādēļ arguments par paaugstinātu cenu un paaugstinātu uzcenojumu piemērošanu PET Savienībā, kas tiek veikta attiecīgo pasākumu dēļ, ir jānoraida.
(248)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja savu argumentu, ka cenas Savienībā bijušas nepamatoti augstas, atspoguļojot antidempinga pasākumu akumulācijas ietekmi, kas noteikti tirgū, kurā koncentrēti Savienības ražotāji, pastāv vertikālā integrācija un ierobežotā ražošana nespēj apmierināt patēriņu. Tika arī apgalvots, ka arī cenu dati liecinājuši par to, ka augstākas cenas Savienībā neatspoguļo augstākās izejvielu izmaksas. Jāatzīmē, ka argumenti par koncentrāciju, vertikālo integrāciju un Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu ir apskatīti attiecīgi 207. un 259. apsvērumā. Attiecībā uz apgalvojumu, ka šie faktori ietekmē PET cenu Savienībā, jāatgādina, ka PET cenu attīstību nosaka izejvielu cena, kas veido līdz 90 % no PET izmaksām (sk. 173. apsvērumu). Tātad PET cenu palielinājums 2010./2011. gadumijā bija pasaules mēroga fenomens (sk. 172. apsvērumu). Tādēļ personu apgalvojumi tika atzīti par nepamatotiem.
(249)
Attiecībā uz argumentu par atšķirību starp PET cenu Savienībā un cenām Āzijā un ASV, un papildus konstatējumiem, kas jau izklāstīti 244. apsvērumā, tika konstatēts, ka cenu atšķirības starp ASV un Savienības tirgu bija nepastāvīgas, lai arī nelielas. Savienības cenas nebija regulāri augstākas, kā tas tika apgalvots. Tika atzīts, ka Savienības un Āzijas tirgi ir ļoti atšķirīgi izmaksu struktūras ziņā, jo īpaši saistībā ar tirgus lielumu un apjomradītiem ietaupījumiem, piekļuvi izejvielām un jaudu. Tādējādi salīdzināt vidējās cenas starp šiem diviem tirgiem nebija jēgas. Tādēļ personu arguments tika atzīts par nepamatotu.
(250)
Tāpat dažas personas apgalvoja, ka cenas Savienībā atspoguļo augstāku starpību pret izejvielu izmaksām salīdzinājumā ar ASV vai Āziju. Salīdzinot starpību, ievērota tā pati loģika, kā salīdzināt cenas dažādos reģionālos tirgos, vienīgā atšķirība ir tā, ka tiek ņemtas vērā izejvielu cenu atšķirības starp dažādiem reģionāliem tirgiem. Tomēr pastāvošās strukturālās atšķirības starp tirgiem var pamatot atšķirības konversijas maksā/parvēršanas nodevā. Ārkārtas peļņa, ko Savienības ražošanas nozare guva 2010./2011. gadumijā tika paskaidroti 179. apsvērumā. Tika secināts, ka nevienā no situācijām pasākumiem nebija nekāda nozīme. Tādēļ personu arguments tika noraidīts.
(251)
Tās pašas personas arī apgalvoja, ka lielākais ražotājs Savienībā noteica Savienības tirgū augstākas cenas nekā citos tirgos un attiecīgi 2010. gadā guva lielākus ieņēmumus Savienībā nekā citur. Šajā sakarā tiek atzīts par ekonomiski pamatotu, ka starptautisks uzņēmums nosaka atšķirīgu izmaksu struktūru un tādējādi atšķirīgas cenas dažādos reģionālajos tirgos. Ārkārtas rentabilitātes līmenis 2010./2011. gadumijā tika paskaidrots 179. apsvērumā. Tādēļ šis arguments tika noraidīts.
6.3. Lietotāju ekonomiskā situācija un norādītā pasākumu ietekme
(252)
Izskanēja arī apgalvojumi par ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos lietotāju nozarē, piemēram, par ražotņu slēgšanu un nodarbinātības līmeņa pazemināšanos. Tika apgalvots, ka šādu situāciju izraisījis PET cenu paaugstinājums. Turklāt izskanēja apgalvojums, ka pazeminājusies Eiropas vadošo zīmolu īpašnieku konkurētspēja, jo to eksports uz trešām valstīm tiešā veidā konkurēja ar pudelēs pildītajiem produktiem, kuru ražošanā izmantoja PET par starptautiskām cenām.
(253)
Jānorāda, ka, pamatojoties uz lietotāju, kas sadarbojās, sniegto informāciju, netika konstatēts, ka lietotāju segments cieta zaudējumus, pat ja PIP laikā bija vērojama kopējā rentabilitātes līmeņa pazemināšanās. Lietotāju ražošanas nozarē peļņas norma, ko noteica, pamatojoties uz aptaujas anketās sniegtajām atbildēm saskaņā ar metodoloģiju, kas bija pieejama visām personām, bija tajā pašā līmenī kā rentabilitāte, kas noteikta Savienības ražošanas nozarei PIP laikā. Divi pārbaudītie uzņēmumi (pudeļu pildītāji) ziņoja, ka attiecīgajā periodā palielinājuši ražošanas apjomu un paaugstinājuši rentabilitāti. Tika konstatēts, ka dažu pārstrādes uzņēmumu peļņas norma bija neliela un ka tie saskārās ar strukturālām un finanšu grūtībām. Taču šai saistībā nebija iespējams noteikt tiešu saistību ar īstenotajiem pasākumiem. Līdzīgi arī fakts, ka zināmā mērā pasliktinājās pudeļu pildītāju ekonomiskais stāvoklis, tika saistīts ar ražošanas apjoma samazinājumu 2011. gadā, ko izraisīja PET cenas pēkšņs pieaugums, ko, ņemot vērā tajā laikā vērojamo ekonomikas lejupslīdi, nevarēja nodot tālāk mazumtirgotājiem. Taču, lai gan ir konstatēts, ka 2011. gadā zināmā mērā pasliktinājās lietotāju nozares stāvoklis, saistība starp stāvokļa pasliktināšanos un pasākumu piemērošanu netika uzskatāmi parādīta, jo īpaši ņemot vērā to, ka pasākumus īstenoja kopš 2000. gada.
(254)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas nepiekrita secinājumam, ka lietotāju nozare darbojās bez zaudējumiem. Personas arī apgalvoja, ka lietotāju peļņas norma bija zemāka nekā Savienības ražošanas nozares peļņas norma. Attiecībā uz lietotāju nozares rentabilitātes izvērtējumu, no tiem lietotājiem, kas sadarbojās, iegūtā informācija ir pretrunā ar šo apgalvojumu. Metodoloģija tika darīta pieejama visām personām. Lai gan daži lietotāji, kas sadarbojās, varētu būt strādājuši ar zaudējumiem, lietotāju nozare kopumā tika atzīta par rentablu. Jebkurā gadījumā, ja PET cenu pieaugums bija viens elements, kas ietekmēja lietotāju rentabilitāti, netika pierādīta nekāda saikne starp pasākumiem un attiecīgo uzņēmumu rentabilitāti. Attiecībā uz lietotāju un Savienības ražošanas nozares peļņas normas salīdzināšanu, šī prasība nebija pamatota. Savienības ražošanas nozares rentabilitātes svārstību dēļ (sk. 176. līdz 179. apsvērumu) salīdzinājums starp abiem segmentiem netika atzīts par pārliecinošu. Jebkurā gadījumā abi segmenti uzrādīja līdzīgus rentabilitātes līmeņus PIP laikā (sk. 253. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš minēto pušu komentāri tika noraidīti kā nepamatoti.
(255)
Iebildums attiecībā uz Savienības ražotāju pudelēs pildītā minerālūdens / bezalkoholisko dzērienu eksporta konkurētspējas pasliktināšanos nebija nedz pamatots, nedz arī saistīts ar spēkā esošajiem pasākumiem.
(256)
Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma personas atkārtoti uzsvēra, ka PET cenu pieaugums negatīvi ietekmē pudelēs pildīta ūdens eksporta konkurētspēju. Tiek atzīts, ka PET cenu pieaugums kopā ar citiem faktoriem var negatīvi ietekmēt pudelēs pildīta ūdens eksporta konkurētspēju. Tomēr, tā kā netika konstatēta saikne starp PET cenas pieaugumu un attiecīgajiem pasākumiem, jo PET cenas galvenokārt izriet no izejvielu cenas, apgalvojums par pasākumu ietekmi uz samazināto konkurētspēju tika noraidīts.
(257)
Visbeidzot attiecībā uz pasākumu iespējamo ietekmi uz nodarbinātību jānorāda - izmeklēšana parādīja, ka pārbaudītā darba vietu skaita samazināšanās lietotāju nozarē galvenokārt bija saistīta ar ražīguma un efektivitātes paaugstināšanu un daļēji notika sakarā ar pagaidu darbinieku skaita samazināšanu.
(258)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja šo konstatējumu, pamatojoties uz to, ka tas neatspoguļo situāciju visā nozarē. Papildus 254. apsvērumā aprakstītajiem konstatējumiem, tiek atzīmēts, ka pārstrādes uzņēmumu paziņoto darba vietu kopējais skaits būtiski palielinājās, un neviens no viņiem neziņoja par darba vietu samazināšanu. Pudeļu pildītāji ziņoja par darba vietu skaita samazināšanu sakarā ar PET cenas palielināšanos. Tā kā PET cenu pieaugums ir pasaules mēroga fenomens, netika konstatēta nekāda saikne starp darba vietu skaita samazināšanos un pasākumiem. Turklāt par 90 % zaudēto darba vietu, par kurām ziņoja lietotāji atbildēs uz anketas jautājumiem, attiecās uz trim uzņēmumiem. Viens no tiem, pārbaudīts lietotājs, kura samazinātās darba vietas veidoja būtisku daļu no paziņotajām, attiecīgajā laikposmā būtiski palielināja savus apjomus, un tāpēc šādi zaudējumi tiek saistīti ar produktivitātes pieaugumu. Attiecībā uz abiem pārējiem uzņēmumiem konstatēja, ka to rentabilitātes rādītāji ir vieni no visaugstākajiem no attiecīgā segmenta visiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, un šajā gadījumā pārsniedza Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas normu. Tādēļ šīs prasības noraidīja.
6.4. Citi argumenti
(259)
Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražotājiem nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare PIP laikā darbojās, izmantojot 86 % no savas ražošanas jaudas, un tai bija pietiekama brīvas jaudas rezerve, lai apmierinātu visu iekšzemes PET patēriņu. Turklāt joprojām pastāv imports no citām valstīm, kurām piemēro vai nepiemēro pasākumus, un tam ir tendence palielināties. Turklāt Dienvidkorejas gadījumā pasākumu piemērošana beidzās un tiek atcelti pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Malaizijas un Indonēzijas. Turklāt PET otrreizējas pārstrādes nozare var būt par papildu PET ieguves avotu, lai segtu PET patēriņu Savienībā. Šo iemeslu dēļ iespējamās problēmas, ar kurām saskaras lietotāji sakarā ar norādīto nepietiekamo ražošanas jaudu Savienībā, netika uzskatītas par pamatotām.
(260)
Pēc informācijas izpaušanas daži lietotāji apgalvoja, ka analīzē netika ņemti vērā norādītā pasākumu kumulācijas negatīva ietekme uz attiecīgo ražojumu, kas ir šīs pārskatīšanas priekšmets. Atbildot uz šo argumentu, jāatzīmē, ka kompensācijas pasākumi tikai nedaudz labotu dempinga rezultātā nodarīto kaitējumu. Netika pierādīts, ka pastāv „pasākumu kumulācijas” efekts. Gluži pretēji, neraugoties uz pieņemtajiem pasākumiem, imports no valstīm, kam piemēroja pasākumus, turpinās un tā apjoms attiecīgajā laikposmā pat palielinājās. Tāpat turpinās imports no valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi, un tam ir pieaugoša tendence un tā apjomi ir būtiski. Tāpēc personu apgalvojums tika noraidīts.
7. Secinājumi par Savienības interesēm
(261)
Visbeidzot, tiek prognozēts, ka kompensācijas pasākumu termiņa pagarināšana attiecībā uz importu no Indijas dotu Savienības ražošanas nozarei iespēju uzlabot un stabilizēt tās ekonomisko stāvokli, pateicoties pēdējos gados veiktajiem ieguldījumiem un konsolidācijai.
(262)
Tiek uzskatīts arī, ka labāks ekonomiskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē var būt Savienības PTA ražotāju un mazākā mērā arī MEG ražotāju interesēs.
(263)
Kopš pēdējā pārskatīšanas dažu lietotāju ekonomiskais stāvoklis ir pasliktinājies, un tika konstatēts, ka jo īpaši mazākus pudelēs pildītā ūdens ražotājus cita starpā negatīvi ietekmējis nesenais PET cenu paaugstinājums, jo tie esošajā ekonomiskajā situācijā cenu paaugstinājumu nevarēja attiecināt uz mazumtirgotājiem. Taču tika konstatēts, ka ārkārtas cenu un peļņas normas izmaiņas Savienības ražošanas nozarē 2011. gadā bija vērojamas visā pasaulē un to galvenais iemesls bija izejvielu cenu paaugstinājums. Tādēļ apgalvojumus par piemēroto paaugstināto cenu un paaugstināto uzcenojumu saistību ar attiecīgajiem pasākumiem atzina par nepamatotiem. Vienlaikus Savienības tirgus joprojām ir atvērts tirgus, un ir pieejami alternatīvi piegādes avoti citās trešās valstīs, kurām pasākumus nepiemēro.
(264)
Ņemot to vērā, saistība starp PET cenu paaugstinājumu un esošajiem pasākumiem netika uzskatāmi parādīta. Pārstrādes uzņēmumu ekonomiskā situācija bija stabila, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem. Turklāt netika pierādīta nekāda saikne starp PET cenu svārstībām un pasākumiem. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pasākumiem nav nesamērīga ietekme uz lietotājiem.
(265)
Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, nav iespējams viennozīmīgi secināt, ka esošo kompensācijas pasākumu turpināšana nebūtu Savienības interesēs.
H. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
(266)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānots ierosināt saglabāt spēkā esošos kompensācijas pasākumus. Tām tika sniegts laiks viedokļa izteikšanai šajā saistībā. Iesniegumi un piezīmes attiecīgā gadījumā tika pienācīgi ņemti vērā.
(267)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kompensācijas pasākumi attiecībā uz PET importu no Indijas būtu jāturpina atbilstoši pamatregulas 18. panta 1. punktam. Tiek atgādināts, ka šie pasākumi sastāv no īpašiem maksājumiem.
(268)
Kompensācijas maksājuma likmes atsevišķiem uzņēmumiem, kas minēti šajā regulā, ir piemērojamas tikai attiecīgā ražojuma importam, kuru izgatavojuši šie uzņēmumi, proti, minētās juridiskās personas. Attiecīgā ražojuma importam, ko izgatavojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav īpaši minēti šīs regulas 1. panta 2. punktā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un tiem piemēro tādas likmes, kādas attiecas uz “pārējiem uzņēmumiem”.
(269)
Jebkura prasība piemērot šīs īpašās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai pārdošanas vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai, iekļaujot visu attiecīgo informāciju, galvenokārt par uzņēmuma darbības pārmaiņām saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošanu, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai ražošanas un pārdošanas vienību maiņu. Attiecīgā gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri var gūt labumu no atsevišķajām maksājuma likmēm.
(270)
Lai nodrošinātu kompensācijas maksājumu pareizu ieviešanu, atlikušā maksājuma līmeni būtu jāattiecina ne tikai uz eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī uz tiem uzņēmumiem, kuri PIP laikā neeksportēja. Tomēr šie pēdējie uzņēmumi ir aicināti, ja tie atbilst pamatregulas 20. panta prasībām, iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu atbilstoši minētajam pantam, lai to stāvoklis tiktu izpētīts atsevišķi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums polietilēntereftalātu ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai augstāku atbilstīgi ISO standartam 1628-5, ko šobrīd klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kā izcelsmes valsts ir Indija, importam.
2. Galīgā kompensācijas maksājumu likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru izgatavo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Kompensācijas maksājums
(EUR/tonnā)
TARIC papildu kods
Indija
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indija
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indija
Senpet Ltd
22,0
A183
Indija
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indija
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indija
Visi pārējie uzņēmumi
69,4
A999
3. Ja preces ir bojātas pirms nonākšanas brīvā apgrozībā un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), kas nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienu Muitas kodeksa izveidi (15), kompensācijas maksājuma summu, kas aprēķināta uz iepriekš minēto summu pamata, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.
4. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, galīgo kompensācijas maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.
5. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Importu atbrīvo no kompensācijas maksājumiem, kas noteikti ar 1. pantu, ar noteikumu, ka to Lēmuma 2000/745/EK atjauninātajā redakcijā minētie uzņēmumi ir ražojuši un tieši eksportējuši (t. i., iekļāvuši rēķinā un nosūtījuši) uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs Savienībā, un ja tas deklarēts ar atbilstīgu TARIC papildu kodu, kā arī ja izpildīti 2. punkta nosacījumi.
2. Ja iesniedz lūgumu par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājumiem piemēro ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalsts muitas iestādēm ir derīgs saistību rēķins, kuru izdevis kāds no eksportētājuzņēmumiem, no kā pieņemtas saistības, un kurā ietverta pielikumā minētā būtiskā informācija. Atbrīvojumu no maksājuma piemēro arī ar nosacījumu, ka preces, kas deklarētas un paziņotas muitai, precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 21. maijā