ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. března 2014,
kterým se zřizuje Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci a kterým se zrušuje rozhodnutí 95/320/ES
(2014/113/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (dále jen „výbor“) byl zřízen rozhodnutím Komise 95/320/ES (1) za účelem posuzování účinků chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci. Práce výboru přímo podporuje regulační činnost Unie v oblasti bezpečnosti a zdraví při práci. Rozvíjí kvalitní srovnávací analytické znalosti a zajišťuje, aby návrhy, rozhodnutí a politika Komise týkající se ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků byly založeny na spolehlivých vědeckých důkazech.
(2)
Výbor napomáhá Komisi zejména při posuzování nejnovějších dostupných vědeckých údajů a při navrhování limitních hodnot expozice při práci pro ochranu zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli, které mají být stanoveny na úrovni Unie podle směrnice Rady 98/24/ES (2) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES (3).
(3)
Členové Vědeckého výboru pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci jsou vysoce kvalifikovaní specializovaní nezávislí odborníci, kteří byli vybráni na základě objektivních kritérií. Jsou jmenováni za svou osobu a poskytují Komisi doporučení a stanoviska, která jsou nutná k vytváření politiky EU týkající se ochrany pracovníků. Přínos je takového charakteru, že by bez něj Komise nemohla dosáhnout svých cílů v oblasti sociální politiky na ochranu zdraví a bezpečnosti pracovníků. Proto by tito nezávislí odborníci měli kromě náhrady výdajů obdržet odměnu, která je přiměřená vzhledem ke konkrétním úkolům, kterými byli pověřeni.
(4)
Práce výboru účinně přispívá ke zlepšení pracovního prostředí za účelem ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků tím, že poskytuje Komisi vědecké důkazy o účincích chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci, což je nezbytné pro to, aby Komise mohla dosáhnout příslušných cílů sociální politiky Unie. Aktivity výboru budou tudíž financovány z příslušné rozpočtové položky, která zahrnuje podpůrné iniciativy v oblasti sociálních politik a pracovních podmínek.
(5)
Vyvstává rovněž potřeba zlepšit strukturu a pracovní postupy výboru.
(6)
Členové výboru by měli být vybráni prostřednictvím výzvy k vyjádření zájmu. To zajistí, že postup bude respektovat zásadu rovných příležitostí a transparentnosti.
(7)
S cílem zabezpečit kontinuitu a účinnost práce výboru by měli členové jmenovaní rozhodnutím Komise 2009/985/EU (4) zůstat ve své funkci, dokud nebudou jmenováni noví členové výboru.
(8)
Vědecká stanoviska ve věcech týkajících se ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků musí být založena na etických zásadách odbornosti, nezávislosti, nestrannosti a transparentnosti, jak byly formulovány ve sdělení Komise s názvem „Získávání a využívání znaleckých posudků Komisí: zásady a pokyny - lepší znalosti pro lepší politiku“ (5), a musí být vydávána v souladu s osvědčenými postupy posuzování rizik.
(9)
Vzhledem k tomu, že musí být učiněny podstatné změny rozhodnutí 95/320/ES, by uvedené rozhodnutí mělo být v zájmu srozumitelnosti zrušeno a nahrazeno novým rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci
Za účelem posuzování účinků chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci se zřizuje Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (dále jen „výbor“).
Článek 2
Poslání
1. Posláním výboru je poskytovat Komisi doporučení a stanoviska na její žádost v jakékoli otázce týkající se posuzování toxikologických účinků chemických látek na zdraví pracovníků.
2. Výbor po konzultaci se sekretariátem, který se zřizuje podle čl. 5 odst. 3, přijme metodiku pro odvozování limitních hodnot expozice při práci a bude ji přezkoumávat, aby odrážela veškeré příslušné vědecké faktory související s určováním limitních hodnot expozice při práci. Výbor zajistí, aby tato metodika odrážela stávající praxi v oblasti posuzování rizik.
3. Výbor zejména doporučí limitní hodnoty expozice při práci založené na vědeckých údajích, jak je stanoveno ve směrnici 98/24/ES a ve směrnici 2004/37/ES, které mimo jiné zahrnují:
-
průměrné koncentrace rozložené na dobu osmi hodin (TWA),
-
limitní hodnoty krátkodobé expozice (STEL),
-
biologické limitní hodnoty/biologické směrné hodnoty (BLV/BGV).
Je-li to nezbytné, mohou být limitní hodnoty expozice při práci doplněny poznámkami, jež zahrnují:
-
pravděpodobnost absorpce kůží,
-
senzibilující potenciál,
-
karcinogenní charakteristiky.
Dodatečné příslušné poznámky mohou být doplněny změnami metodického dokumentu výboru.
4. Každé doporučení limitní hodnoty expozice při práci bude podpořeno a podrobně vysvětleno informacemi o základních údajích, kritických účincích, použitých technikách extrapolace a o jakémkoli případném riziku pro lidské zdraví. Kromě toho bude rovněž poskytnut komentář o možnosti kontrolovat jakoukoli navrhovanou limitní hodnotu expozice při práci.
5. Komise může požádat výbor, aby vykonával jiné činnosti související s toxikologickým hodnocením chemických činitelů.
6. Výbor zjistí, zda-li případně nechybí konkrétní vědecké informace, jež mohou být potřebné pro hodnocení rizik chemických látek, a vyrozumí o tom příslušně Komisi.
7. Výbor stanoví aktuální prioritní otázky týkající se účinků chemických látek na zdraví a vyrozumí o nich příslušně Komisi.
8. Za účelem přezkumu údajů a vědeckých informací o chemických činitelích či o metodických otázkách zřídí výbor na žádost Komise tematické pracovní skupiny. S organizací těchto pracovních skupin napomáhá sekretariát výboru.
9. Při plnění svých úkolů se výbor v souladu s čl. 5 odst. 5 snaží zajistit spolupráci s ostatními příslušnými orgány zřízenými podle právních předpisů EU, včetně agentur Unie, které vykonávají podobné úkoly v otázkách společného zájmu.
Článek 3
Jmenování členů výboru
1. Výbor se skládá z nejvýše 21 jednotlivých odborníků vybraných ze seznamu vhodných uchazečů sestaveného na základě zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a na internetové stránce Komise. Rovněž je poskytnut odkaz z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (dále jen „rejstřík“) na internetovou stránku, kde je výzva zveřejněna.
Členové jsou jmenováni za svou osobu Komisí.
Členové jsou vybráni na základě jejich prokázané vědecké kvalifikace a zkušeností vzhledem k nutnosti zajistit:
-
zastoupení celé škály vědeckých specializací nezbytných pro splnění poslání, tedy zejména chemie, toxikologie, epidemiologie, pracovní lékařství a hygiena při práci a obecné schopnosti v oblasti stanovení limitních hodnot expozice při práci,
-
vyvážené územní zastoupení členů výboru.
2. Jména členů musí být pro informační účely zveřejněny v rejstříku a v Úředním věstníku Evropské unie.
Osobní údaje se shromáždí, zpracují a zveřejní v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6).
3. Členové jmenovaní rozhodnutím 2009/985/EU v souladu s rozhodnutím 95/320/ES zůstávají podle tohoto rozhodnutí ve své funkci, dokud nejsou v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 1 a 2 jmenováni členové na nové funkční období.
Článek 4
Funkční období
1. Funkční období členů výboru činí tři roky. Po uplynutí tříletého funkčního období zůstávají členové výboru ve funkci, dokud nejsou nahrazeni nebo dokud nejsou jmenováni opakovaně.
2. V případě odstoupení člena výboru před uplynutím tříletého funkčního období či neúčastní-li se člen výboru více než jedné třetiny zasedání či není-li z jakéhokoli jiného důvodu schopen nadále účinně přispívat k jednání výboru, může být pro zbývající část svého funkčního období nahrazen. Komise v takovém případě jmenuje postupem podle článku 3 nového člena z dřívějšího seznamu uchazečů.
Článek 5
Řídící rada a sekretariát výboru
1. Na počátku každého funkčního období volí výbor ze svých členů prostou většinou předsedu a dva místopředsedy. Tito tři členové tvoří řídící radu výboru (dále jen „řídící rada“).
2. Řídící rada odpovídá za vnitřní procedurální otázky výboru a předsedá jednáním za účelem dosažení vědeckého konsenzu, pokud jde o doporučení a stanoviska, jež mají být přijata.
3. Komise poskytuje výboru a jeho pracovním skupinám sekretariát a správní podporu nezbytnou k účinnému fungování výboru.
4. Sekretariát zajišťuje účinnou spolupráci výboru s ostatními vědeckými výbory a agenturami Unie.
5. Sekretariát zajistí včasné zjištění možných zdrojů střetu mezi doporučeními a stanovisky výboru a doporučeními a stanovisky jiných subjektů zřízených podle práva EU, včetně agentur Unie, které vykonávají podobné úkoly v otázkách společného zájmu.
Článek 6
Pracovní skupiny
1. Na žádost řídící rady může výbor po dohodě s útvary Komise ustavit ze svých členů pracovní skupiny.
2. Úkolem pracovních skupin je jednat o zvláštních otázkách týkajících se pracovní činnosti výboru na základě pověření definovaného výborem a zpravovat následně výbor o výsledcích svých jednání. Tyto pracovní skupiny se rozpustí, jakmile splní svůj úkol.
Článek 7
Plenární zasedání výboru a jednání pracovních skupin
1. Výbor přijme jednací řád na základě vzorového jednacího řádu pro skupiny odborníků Komise.
2. Plenární zasedání výboru se zpravidla konají čtyřikrát ročně.
3. Útvary Komise svolávají plenární zasedání výboru, jichž se účastní, a dále svolávají jednání pracovních skupin.
4. Výbor i pracovní skupiny se obvykle scházejí v sídle Komise. Za výjimečných okolností se však jednání může konat i jinde.
Článek 8
Postupy a metodika
1. Výbor jedná o záležitostech týkajících se jakékoliv žádosti o vydání doporučení, pokud jde o limitní hodnoty expozice při práci pro konkrétní látky či skupiny látek, nebo o jiném vědeckém stanovisku (dále jen „stanovisko“), které si vyžádala Komise.
2. Komise může stanovit v žádosti o jakékoliv doporučení nebo stanovisko výboru v souladu s odstavcem 1 lhůtu, v níž má být takové doporučení či stanovisko vydáno.
3. Výbor, a zejména jeho řídící rada, učiní vše pro to, aby jeho doporučení či stanoviska byla založena na obecné shodě. Po jednání výboru nenásleduje hlasování. Není-li dosaženo jednomyslnosti, uvede výbor ve zprávě určené Komisi jednotlivé různé názory vyjádřené při jednání.
4. Výbor za podpory sekretariátu zajistí, aby metodika odrážela nejnovější vědecké standardy a byla uplatňována.
5. Aniž jsou dotčena ustanovení o důvěrnosti uvedená v čl. 9 odst. 3, zveřejní Komise aktualizovanou metodiku spolu s přijatými doporučeními a stanovisky výboru na své internetové stránce vyhrazené výboru.
Článek 9
Etické zásady
Členové výboru se zavazují, že budou jednat nezávisle na jakémkoli vnějším vlivu. Nesmějí svou odpovědnost přenášet na jiné osoby.
Učiní prohlášení, v němž se zavážou, že budou jednat ve veřejném zájmu, a prohlášení o zájmech, v němž uvedou, zda mají či nemají jakékoli přímé či nepřímé zájmy, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost.
Útvary Komise vezmou na vědomí charakter jakýchkoli zájmů uvedených v prohlášení a rozhodnou o nich.
Výbor zajistí, aby doporučení a stanoviska jasně odrážela argumenty uvedené v procesu rozhodování, jak je stanoveno v jeho metodice.
Aniž je dotčen článek 339 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 12 tohoto rozhodnutí, nesmějí členové výboru sdělovat informace, které získají při práci ve výboru, tematických pracovních skupinách, pracovních skupinách či v rámci jiných činností souvisejících s tímto rozhodnutím.
Na počátku každého funkčního období podepíší členové výboru písemné prohlášení o zachování mlčenlivosti.
Článek 10
Pozorovatelé a externí odborníci
1. Útvary Komise vyzvou země EHP/ESVO, aby navrhly vědce, kteří se budou účastnit zasedání coby pozorovatelé.
2. Bude-li to vhodné, mohou útvary Komise požádat externí vědecké odborníky se zvláštní odbornou způsobilostí v souvislosti s určitým tématem na programu jednání, aby se příležitostně účastnili práce výboru nebo pracovní skupiny.
Článek 11
Zvláštní příspěvky
1. Členové výboru a externí odborníci pozvaní z podnětu Komise mají nárok na zvláštní příspěvek v maximální výši 450 EUR ve formě denních jednotkových nákladů za každý celý pracovní den. Celkové náklady se vypočítají a zaokrouhlí nahoru s přesností na půl pracovního dne. Platby se provádějí v eurech.
2. Cestovní náklady a náklady na pobyt vzniklé účastníkům v souvislosti s činností výboru hradí Komise v souladu s platnými předpisy (7). Tyto výdaje se hradí v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.
3. Ustanovení čl. 11 odst. 1 nabývá účinku dnem, ke kterému jsou v souladu s postupem stanoveným v článku 3 jmenováni členové na další funkční období výboru.
Článek 12
Transparentnost
1. Komise zveřejňuje všechny relevantní dokumenty (jako jsou pořady jednání, zápisy z jednání a příspěvky účastníků) v rejstříku nebo prostřednictvím odkazu v rejstříku na příslušnou internetovou stránku.
2. Výjimky ve zveřejnění jsou možné na základě posouzení jednotlivých případů, kdy by zveřejnění dokumentu mohlo poškodit veřejný nebo soukromý zájem, jak je definován v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (8).
Článek 13
Zrušení
1. Rozhodnutí 95/320/ES se zrušuje.
2. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. března 2014.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2014. gada 3. marts),
ar ko izveido Zinātnisko komiteju jautājumos par ķīmisku vielu iedarbības robežlielumiem darbavietā un atceļ Lēmumu 95/320/EK
(2014/113/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
tā kā:
(1)
Ar Komisijas Lēmumu 95/320/EK (1) tika izveidota Zinātniskā komiteja jautājumos par ķīmisku vielu iedarbības robežlielumiem darbavietā (turpmāk “Komiteja”), kas novērtē ķīmisko vielu ietekmi uz darba ņēmēju veselību darbavietā. Komiteja, veicot šo darbu, tieši atbalsta Savienības regulējumu darba drošības un veselības jomā. Tā pilnveido augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas un gādā, lai Komisijas priekšlikumi, lēmumi un politika saistībā ar darba ņēmēju veselības aizsardzību un drošību balstītos uz pamatotiem zinātniskiem pierādījumiem.
(2)
Komiteja jo īpaši palīdz Komisijai novērtēt jaunākos pieejamos zinātniskos datus un ierosina saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/24/EK (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK (3) Savienības līmenī nosakāmus iedarbības robežlielumus darbavietā, lai aizsargātu darba ņēmējus no ķīmiskā apdraudējuma.
(3)
Minētās Komitejas locekļi ir augsti kvalificēti, attiecīgajā jomā specializējušies neatkarīgie eksperti, kas izvēlēti, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem. Viņus ieceļ amatā kā privātpersonas, un viņi sniedz Komisijai ieteikumus un atzinumus, kas vajadzīgi ES darba ņēmēju aizsardzības politikas izstrādei. Bez viņu ieguldījuma Komisija nevarētu izpildīt sociālās politikas mērķus aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību. Tādēļ šiem neatkarīgajiem ekspertiem būtu jāsaņem atalgojums, kas pārsniedz atlīdzināmos izdevumus un kas ir samērīgs ar viņiem uzticēto konkrēto uzdevumu veikšanu.
(4)
Komiteja ar savu darbu efektīvi sekmē darba vides uzlabošanu, lai aizsargātu darba ņēmēju veselību un drošību, un sniedz Komisijai tādus zinātniskos pierādījumus par ķīmisko vielu ietekmi uz darba ņēmēju veselību darbavietā, kas vajadzīgi, lai Komisija spētu izpildīt attiecīgos Savienības mērķus sociālās politikas jomā. Tādēļ tās darbības tiks finansētas no attiecīgās budžeta pozīcijas, kas paredzēta ar sociālo politiku un darba apstākļiem saistītu iniciatīvu atbalstam.
(5)
Turklāt ir jāievieš Komitejas struktūras un darba procedūru uzlabojumi.
(6)
Komitejas locekļi būtu jāizvēlas, izmantojot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. Tādējādi tiks panākts, ka šai procedūrā tiek ievēroti iespēju vienlīdzības un pārredzamības principi.
(7)
Lai nodrošinātu Komitejas darba nepārtrauktību un efektivitāti, ar Komisijas Lēmumu 2009/985/ES (4) ieceltajiem locekļiem būtu jāpilda savi amata pienākumi līdz jaunu Komitejas locekļu iecelšanai.
(8)
Zinātniskie ieteikumi jautājumos par darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību jāsagatavo, pamatojoties uz izcilības, neatkarības, objektivitātes un pārredzamības ētiskajiem principiem, kuri iestrādāti Komisijas paziņojumā “Komisijas pieredzes apkopošana un izmantošana: principi un pamatnostādnes. Zināšanu pilnveidošana labākai politikai” (5), un tie jāsniedz saskaņā ar riska novērtējuma paraugprakses principiem.
(9)
Lēmumā 95/320/EK izdarāmi saturiski grozījumi, tādēļ skaidrības labad tas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Zinātniskā komiteja jautājumos par ķīmisku vielu iedarbības robežlielumiem darbavietā
Tiek izveidota Zinātniskā komiteja jautājumos par ķīmisku vielu iedarbības robežlielumiem darbavietā, kas novērtēs ķīmisko vielu ietekmi uz darba ņēmēju veselību darbavietā (“Komiteja”).
2. pants
Uzdevums
1. Komitejai uzdots pēc Komisijas lūguma sniegt tai ieteikumus vai atzinumus visos jautājumos, kas saistīti ar ķīmisko vielu toksikoloģisku izvērtēšanu, vērtējot šādu vielu ietekmi uz darba ņēmēju veselību.
2. Komiteja, apspriedusies 5. panta 3. punktā paredzēto sekretariātu, apstiprina metodiku, kas izmantojama ķīmisko vielu iedarbības robežlielumu darbavietā noteikšanai, un regulāri to pārskata, lai ņemtu vērā visus būtiskos zinātniskos faktorus, kas saistīti ar minēto robežlielumu noteikšanu. Tā gādā, lai šajā metodikā būtu atspoguļota pastāvošā prakse riska novērtēšanas jomā.
3. Pamatojoties uz zinātniskiem datiem, kā noteikts Direktīvās 98/24/EK un 2004/37/EK, Komiteja jo īpaši iesaka ķīmisko vielu iedarbības robežlielumus darbavietā, kas ietver, bet neaprobežojas ar:
-
vidējo svērto koncentrāciju, par pamatu ņemot astoņu stundu darbadienu (TWA),
-
īstermiņa robežlielumus/novirzes robežlielumus (STEL),
-
bioloģiskās robežvērtības/bioloģiskās orientējošās vērtības (BLV/BGV).
Iedarbības robežlielumus vajadzības gadījumā papildina ar precizējošām piezīmēm, norādot:
-
iespējamo absorbciju caur ādu,
-
jutīguma iespējamību,
-
kancerogēnās īpašības.
Attiecīgās papildu piezīmes var ieviest, izdarot grozījumus Komitejas metodikas dokumentā.
4. Ikvienu ieteikumu attiecībā uz iedarbības robežlielumu pamato un precīzi izskaidro, izmantojot informāciju par pamatdatiem, kritiskās iedarbības aprakstu, izmantotās ekstrapolācijas metodes un visus datus par cilvēku veselības iespējamo apdraudējumu. Jānorāda arī iespējamība pārraudzīt ikviena ierosinātā iedarbības robežlieluma ietekmi.
5. Komisija drīkst pieprasīt, lai Komiteja veiktu citas darbības saistībā ar ķīmisko vielu toksikoloģisko izvērtēšanu.
6. Komiteja apzina ikvienu gadījumu, kad trūkst konkrētas zinātniskās informācijas, kas var būt vajadzīga ķīmisko vielu radīto risku novērtēšanai, un attiecīgi informē Komisiju.
7. Komiteja nosaka pašreizējos prioritāros jautājumus saistībā ar ķīmisko vielu ietekmi uz veselību un attiecīgi informē Komisiju.
8. Komiteja pēc Komisijas pieprasījuma izveido tematiskus seminārus ar nolūku pārskatīt datus un zinātnes atziņas par ķīmiskajam vielām vai jautājumiem, kas saistīti ar tās metodoloģiju. Šos seminārus organizē ar Komitejas sekretariāta atbalstu.
9. Komiteja, veicot savu uzdevumu, saskaņā ar 5. panta 5. punktu cenšas nodrošināt sadarbību ar citām attiecīgajām struktūrām, kas izveidotas ar ES tiesību aktiem, tostarp Savienības aģentūrām, kuras veic līdzīgus uzdevumus saistībā ar kopējas intereses jautājumiem.
3. pants
Komitejas locekļu iecelšana
1. Komitejā ir ne vairāk kā divdesmit viens eksperts, kas pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komisijas tīmekļa vietnē publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību, ir izraudzīts no piemērotu kandidātu saraksta. Tiek nodrošināta arī saite no Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistra (“reģistrs”) uz tīmekļa vietni, kurā uzaicinājums publicēts.
Komitejas locekļus kā privātpersonas ieceļ Komisija.
Locekļus atlasa, pamatojoties uz viņu pierādītu zinātnisko pieredzi un kompetenci, ņemot vērā vajadzību nodrošināt:
-
lai viņi pārstāvētu uzdevumu izpildei nepieciešamo zinātnes jomu klāstu, tostarp, jo īpaši ķīmiju, toksikoloģiju, epidemioloģiju, arodmedicīnu un darba higiēnu, un lai viņi būtu vispārēji kompetenti noteikt iedarbības robežlielumus darbavietā,
-
Komitejas locekļu līdzsvarotu sadalījumu pa ģeogrāfiskajiem apgabaliem.
2. Komitejas locekļu vārdus un uzvārdus informācijas nolūkā publicē reģistrā, kā arī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Personas datus apkopo, apstrādā un publicē atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 45/2001 (6).
3. Ar Lēmumu 2009/985/ES ieceltie locekļi saskaņā ar Lēmumu 95/320/EK turpina pildīt savus pienākumus atbilstīgi šim lēmumam līdz brīdim, kamēr 1. un 2. punktā noteiktajā kārtībā nav iecelti locekļi uz jaunu amata pilnvaru termiņu.
4. pants
Amata pilnvaru termiņš
1. Komitejas locekļu amata pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Trīs gadu termiņam beidzoties, Komitejas locekļi turpina pildīt savus pienākumus līdz brīdim, kad viņus aizstāj vai tiek atjaunotas viņu pilnvaras.
2. Ja kāds Komitejas loceklis atkāpjas pirms trīs gadu termiņa beigām vai ja viņš nepiedalās vairāk nekā vienā trešdaļā sanāksmju vai kādu citu iemeslu dēļ vairs nespēj efektīvi piedalīties Komitejas apspriedēs, viņu var aizstāt uz atlikušo amata pilnvaru termiņu. Tādā gadījumā Komisija no iepriekšējā kandidātu saraksta 3. pantā paredzētajā kārtībā ieceļ jaunu locekli.
5. pants
Komitejas valde un sekretariāts
1. Komiteja katra pilnvaru termiņa sākumā ar vienkāršu balsu vairākumu no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāju un divus viņa vietniekus. Šie trīs locekļi veido Komitejas valdi (“valde”).
2. Valde ir atbildīga par Komitejas iekšējās procedūras jautājumiem un vada sanāksmes ar nolūku panākt zinātnisku vienprātību par pieņemamajiem ieteikumiem vai atzinumiem.
3. Komisija Komitejai un tās darba grupām nodrošina sekretariāta pakalpojumus un administratīvo atbalstu, kas vajadzīgs efektīvai Komitejas darbībai.
4. Sekretariāts nodrošina efektīvu Komitejas sadarbību ar citām zinātniskajām komitejām un Savienības aģentūrām.
5. Sekretariāts gādā, lai kopējas ieinteresētības jautājumos laikus tiktu apzinātas iespējamās uzskatu sadursmes starp Komitejas ieteikumiem un atzinumiem un ieteikumiem un atzinumiem, ko sniegušas citas ar ES tiesību aktiem dibinātas struktūras, tostarp tādas Savienības aģentūras, kuras veic līdzīgus uzdevumus saistībā ar kopējas ieinteresētības jautājumiem.
6. pants
Darba grupas
1. Komiteja pēc valdes pieprasījuma, vienojoties ar Komisijas dienestiem, no saviem locekļiem var izveidot darba grupas.
2. Darba grupām, pamatojoties uz Komitejas noteikto pienākumu aprakstu, jāapspriež konkrēti jautājumi saistībā ar Komitejas darbu un jāziņo par apspriedēs gūtajiem rezultātiem. Tiklīdz šādas darba grupas ir izpildījušas tām izvirzīto uzdevumu, tās tiek likvidētas.
7. pants
Komitejas plenārsēdes un darba grupu sanāksmes
1. Komiteja, pamatojoties uz Komisijas ekspertu grupu standarta reglamentu, pieņem savu reglamentu.
2. Komitejas plenārsēdes parasti notiek četras reizes gadā.
3. Komisijas dienesti sasauc Komitejas plenārsēdes un tajās piedalās, kā arī rīko darba grupu sanāksmes.
4. Komitejas un darba grupu sanāksmes parasti notiek Komisijas galvenajā mītnē. Tomēr izņēmuma gadījumos sanāksmes var notikt citur.
8. pants
Procedūras un metodika
1. Komitejas apspriedes ir saistītas ar pieprasījumu sniegt ieteikumu par konkrētas vielas vai vielu grupas iedarbības robežlielumu darbavietā vai sniegt jebkādu citu zinātnisku atzinumu (“atzinums”), ko pieprasījusi Komisija.
2. Komisija, pieprasot Komitejai sniegt ieteikumu vai atzinumu saskaņā ar 1. punktu, var noteikt laikposmu, kurā tas jāsniedz.
3. Komiteja un jo īpaši valde dara visu iespējamo, lai tās ieteikumi vai atzinumi tiktu sagatavoti pēc vienprātības principa. Pēc Komitejas apspriedēm balsošana nenotiek. Ja netiek panākta vienprātīga vienošanās, Komiteja ziņo Komisijai par dažādajām apspriedēs izteiktajām nostājām.
4. Komiteja ar sekretariāta palīdzību nodrošina, lai tās metodika atspoguļotu jaunākos zinātniskos standartus un lai tā tiktu īstenota.
5. Neskarot 9. panta 3. punkta noteikumus par konfidencialitāti, Komisija Komitejai paredzētajā savas tīmekļa vietnes daļā publicē atjaunināto metodiku, kā arī Komitejas pieņemtos ieteikumus un atzinumus.
9. pants
Ētikas principi
Komitejas locekļi apņemas darboties neatkarīgi no jebkādas ārējās ietekmes. Viņi savus pienākumus nevar deleģēt nevienai citai personai.
Viņi paziņo par apņemšanos darboties sabiedrības interesēs un ziņot par tādu tiešu vai netiešu interešu neesību vai esību, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību.
Komisijas dienesti ņems vērā visas paziņotās intereses un lems par to būtiskumu.
Komiteja gādā, lai tās ieteikumi un atzinumi skaidri atspoguļotu lēmumu pieņemšanas procesā izmantoto pamatojumu, kā izklāstīts tās metodikā.
Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. pantu un šā lēmuma 12. pantu, Komitejas locekļi neizpauž informāciju, kas tiem kļuvusi zināma, darbojoties Komitejā, tematiskajos semināros un darba grupās vai citās ar šo lēmumu saistītās darbībās.
Katra pilnvaru termiņa sākumā Komitejas locekļi paraksta rakstisku konfidencialitātes deklarāciju.
10. pants
Novērotāji un ārējie eksperti
1. Komisijas dienesti aicina EEZ/EBTA valstis iesniegt priekšlikumus par zinātniekiem, kuri varētu piedalīties sanāksmēs kā novērotāji.
2. Vajadzības gadījumā Komisijas dienesti var uzaicināt zinātniskos ekspertus, kas nav Komitejas locekļi, bet kuriem ir īpašas zināšanas kādā darba kārtības jautājumā, lai tie piedalītos Komitejas vai darba grupas darbā uz īpašiem pamatiem.
11. pants
Īpaši pabalsti
1. Komitejas locekļiem un ārējiem ekspertiem, kas uzaicināti pēc Komisijas ierosmes, ir tiesības saņemt īpašu pabalstu, kura lielums nepārsniedz EUR 450, kā dienas vienības izmaksas par katru pilnu darba dienu. Kopējo pabalsta lielumu aprēķina un noapaļo uz augšu līdz summai, kas atbilst tuvākajai pusei darba dienas. Maksājumu veic euro.
2. Ar Komitejas darbībām saistītos ceļa un uzturēšanās izdevumus komitejas locekļiem Komisija atlīdzina saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem (7). Minētos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu piešķiršanas procedūru.
3. Šā panta 1. punkts stājas spēkā dienā, kad Komitejas locekļus ieceļ uz nākamo pilnvaru termiņu 3. pantā noteiktajā kārtībā.
12. pants
Pārredzamība
1. Komisija visus attiecīgos dokumentus (piemēram, darba kārtību, protokolus un dalībnieku iesniegtos dokumentus) publicē reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.
2. Izņēmumi attiecībā uz dokumentu publiskošanu iespējami, katrā atsevišķā gadījumā izvērtējot, vai dokumenta nodošana atklātībai apdraudētu publisku vai privātu interešu aizsardzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (8) 4. pantā.
13. pants
Atcelšana
1. Lēmumu 95/320/EK atceļ.
2. Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 3. martā