NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1301/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 178 a 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), aby pomáhal odstraňovat zásadní regionální rozdíly v Unii. V souladu s uvedeným článkem a s čl. 174 druhým a třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU má tak EFRR přispívat ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, mezi nimiž má být zvláštní pozornost věnována regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se EFRR, Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím EFRR s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013. Zároveň je třeba vymezit a objasnit činnosti spadající mimo oblast působnosti EFRR, a to včetně investic, jejichž cílem je dosáhnout snížení emisí skleníkových plynů z činností, jejichž seznam je uveden v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (4). Aby se předešlo nadměrnému financování, neměly by takové investice být způsobilé pro podporu z EFRR, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování směrnice 2003/87/ES. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití EFRR na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti sítí dálkového vytápění, inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přepravy nebo opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, i kdyby jedním z nepřímých účinků takových činností bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo kdyby byly uvedeny v národním plánu směrnice 2003/87/ES.
(4)
Je nezbytné stanovit, jaké dodatečné činnosti lze podporovat z EFRR v rámci cíle Evropské územní spolupráce.
(5)
EFRR by měl přispívat k plnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a tím zajistit větší zaměření podpory z EFRR na priority Unie. V závislosti na kategorii podporovaných regionů by se podpora z EFRR v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost měla soustředit na výzkum a inovace, informační a komunikační technologie (IKT), malé a střední podniky a na podporu nízkouhlíkového hospodářství. Tohoto tématického soustředění prostředků by mělo být dosaženo na vnitrostátní úrovni, avšak mělo by zároveň umožnit flexibilitu na úrovni operačních programů a mezi různými kategoriemi regionů. Tématické soustředění by mělo být případně upraveno s ohledem na prostředky z Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit týkajících se přechodu na nízkouhlíkové hospodářství uvedených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (5) (EU) č. 1300/2013. Stupeň tématického soustředění prostředků by měl vycházet z úrovně rozvoje regionu a případně z příspěvků z Fondu soudržnosti, jakož i ze zvláštních potřeb regionů, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, regionů, které mají pro programové období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, a některých regionů na úrovni NUTS 2, které sestávají výhradně z ostrovních členských států nebo ostrovů.
(6)
Podpora z EFRR v rámci investiční priority „komunitně vedený místní rozvoj“ by měla přispívat k plnění všech tematických cílů uvedených v tomto nařízení.
(7)
V zájmu řešení specifických potřeb EFRR a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se EFRR jako „investiční priority“. Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má EFRR přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti.
(8)
Je třeba podporovat inovace a rozvoj malých a středních podniků v nově vznikajících oblastech vázaných na evropské a regionální výzvy, jako jsou tvůrčí a kulturní odvětví a inovační služby odrážející nové potřeby společnosti nebo produkty a služby související se stárnoucí populací, péčí a zdravím, ekologickou inovací, nízkouhlíkovým hospodářstvím a účinným využíváním zdrojů.
(9)
V souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 a s cílem optimalizovat přidanou hodnotu investic, které jsou zcela či částečně financovány z rozpočtu Unie pro oblast výzkumu a inovací, se má usilovat o součinnost zejména mezi fungováním EFRR a Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace, přičemž budou respektovány jejich odlišné cíle.
(10)
Při podpoře investic do řízení rizik je důležité zajistit, aby byla zohledňována konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Pro co největší přínos k dosažení cíle spočívajícího v podpoře růstu podporujícího zaměstnanost by součástí územní strategie pro konkrétní oblasti měly být činnosti na podporu udržitelného cestovního ruchu, kultury a přírodního dědictví, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí. Podpora těchto činností by měla rovněž být přínosem pro posílení inovací a využívání IKT, pro malé a střední podniky, životní prostředí a účinné využívání zdrojů nebo pro podporu sociálního začlenění.
(12)
Pro podporu udržitelné regionální či místní mobility a omezení znečištění vzduchu a hluku je nutno podporovat zdravé, udržitelné a bezpečné způsoby dopravy. Investice do letištní infrastruktury financované z EFRR by měly podporovat ekologicky udržitelnou leteckou dopravu, mimo jiné zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře transevropské dopravní sítě (TEN-T), včetně multimodálních uzlů.
(13)
Pro podporu dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu, které si Unie stanovila jako součást strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, by měl EFRR podporovat investice s cílem prosazovat energetickou účinnost a zabezpečení dodávek v členských státech, a to mimo jiné prostřednictvím rozvoje inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přenosu a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů. Za účelem splnění svých požadavků na zabezpečení dodávek způsobem, který je v souladu s cíly strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by členské státy měly mít možnost investovat do energetických infrastruktur, které odpovídají jejich zvolené skladbě energetických zdrojů.
(14)
Malými a středními podniky, které mohou zahrnovat i podniky sociální ekonomiky, by se v souladu s definicí stanovenou nařízením (EU) č. 1303/2013 měly rozumět mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (6).
(15)
S cílem podpořit sociální začlenění a bojovat proti chudobě, zejména mezi marginalizovanými skupinami obyvatel, je třeba zlepšit přístup k sociálním, kulturním a rekreačním službám, a to zajištěním infrastruktury v malém měřítku, která zohlední specifické potřeby osob se zdravotním postižením a starších osob.
(16)
Komunitní služby by měly zahrnovat všechny typy služeb poskytovaných doma, v rodině a v zařízeních péče a další služby zajišťované v komunitě, které podporují právo všech osob na život v komunitě a rovné možnosti výběru a které usilují o prevenci izolace a segregace v rámci komunity.
(17)
Za účelem zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže umožněním společného provádění by priority investic EFRR a Fondu soudržnosti, které odpovídají tématickým cílům, měly být sjednoceny.
(18)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění programů. Tyto ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny ukazateli výsledků specifickými pro jednotlivé programy a případně ukazateli výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(19)
V rámci udržitelného rozvoje měst se považuje za nezbytné podporovat integrovaná opatření pro řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské oblasti, přičemž je třeba zohlednit potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem. Zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděly na tato opatření by měly být stanoveny v dohodě o partnerství, přičemž by alespoň 5 % prostředků z EFRR na vnitrostátní úrovni mělo být přiděleno k tomuto účelu. O rozsahu přenesení úkolů na městské orgány by měl po konzultaci s městským orgánem rozhodnout řídicí orgán.
(20)
Za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie, by měl EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst.
(21)
S cílem posílit budování kapacit, vytváření sítí a výměnu zkušeností mezi programy a subjekty odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst a inovačních opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst a doplnit stávající programy a subjekty je nutné zřídit síť pro rozvoj měst na úrovni Unie.
(22)
EFRR by měl reagovat na problémy týkající se dostupnosti velkých trhů a odlehlosti oblastí s extrémně malou hustotou obyvatelstva od těchto trhů, jak je uvedeno v Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních pro cíl č. 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku a Švédsku, který tvoří přílohu aktu o přistoupení z roku 1994. EFRR by měl rovněž reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, pohraničních regionů, hornatých oblastí a řídce osídlených oblastí, jejichž geografická situace zpomaluje jejich rozvoj, s cílem podpořit jejich udržitelný rozvoj.
(23)
Zvláštní pozornost by se měla věnovat nejvzdálenějším regionům, a to zejména přijetím opatření podle článku 349 Smlouvy o fungování EU, kterými dojde k rozšíření - ve výjimečných případech - rozsahu EFRR na financování operační podpory spojené s kompenzací dodatečných nákladů vyplývajících ze specifické hospodářské a sociální situace těchto regionů, která je ještě prohlubována nevýhodami způsobenými faktory uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU, zejména odlehlostí, izolovaností, malou rozlohou, náročnými topografickými a klimatickými podmínkami a hospodářskou závislostí na malém množství produktů, přičemž trvalost a vzájemná kombinace těchto faktorů vážným způsobem omezuje jejich rozvoj. Na operační podporu, kterou členské státy v této souvislosti udělují, se nevztahuje oznamovací povinnost stanovená v čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud v době, kdy byla udělena, splňuje podmínky stanovené nařízením, kterým se prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování EU a v souladu s nařízením Rady (ES) č. 994/98 (7).
(24)
V souladu se závěry Evropské rady konané ve dnech 7.-8. února 2013 a s ohledem na zvláštní cíle stanovené Smlouvou o fungování EU, které se týkají nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU, byl na základě rozhodnutí Evropské rady 2012/419/EU (8) změněn status Mayotte tak, že se k 1. lednu 2014 stává novým nejvzdálenějším regionem. S cílem usnadnit a podpořit cílený a rychlý rozvoj infrastruktury Mayotte by mělo být výjimečně umožněno přidělit alespoň 50 % části finančního krytí z EFRR určeného pro Mayotte na pět tématických cílů stanovených nařízením (EU) č. 1303/2013.
(25)
Za účelem doplnění tohoto nařízení o některé jiné než podstatné prvky by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobná pravidla pro kritéria výběru a řízení inovačních opatření. Taková pravomoc by rovněž měla být přenesena na Komisi ohledně změn přílohy I tohoto nařízení, je-li to odůvodněno potřebou zajistit účinné posouzení pokroku při provádění operačních programů. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyrovnáním nerovností mezi hlavními regiony Unie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(27)
Toto nařízení nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 (9). V zájmu přehlednosti by proto nařízení (ES) č. 1080/2006 mělo být zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 by měly zůstat v platnosti.
(28)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Společná ustanovení
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úkoly Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), rozsah podpory, kterou poskytuje v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost a cílem Evropská územní spolupráce, a zvláštní ustanovení ohledně podpory z EFRR v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost.
Článek 2
Úkoly EFRR
EFRR přispívá k financování podpory zaměřené na posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti tím, že vyrovnává zásadní regionální rozdíly v Unii podporou udržitelného rozvoje a strukturálních změn regionálních ekonomik, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zaostávajících regionů.
Článek 3
Rozsah podpory z EFRR
1. S cílem přispět k investičním prioritám stanoveným v článku 5 EFRR podporuje tyto činnosti:
a)
produktivní investice, které přispívají k tvorbě a ochraně udržitelných pracovních míst, prostřednictvím přímé podpory investic pro malé a střední podniky;
b)
produktivní investice, bez ohledu na velikost dotyčného podniku, které přispívají k investičním prioritám stanoveným v čl. 5 bodech 1 a 4, a pokud se tato investice týká spolupráce mezi velkými podniky a malými a středními podniky, stanoveným v čl. 5 bodu. 2;
c)
investice do infrastruktury poskytující občanům základní služby v oblastech energetiky, životního prostředí, dopravy a IKT;
d)
investice do sociální, zdravotnické, výzkumné, inovační, podnikové a vzdělávací infrastruktury;
e)
investice do rozvoje vnitřního potenciálu prostřednictvím fixních investic do zařízení a infrastruktury v malém měřítku; včetně infrastruktury v oblasti kultury a udržitelného cestovního ruchu v malém měřítku, služeb pro podniky, podpory výzkumných a inovačních subjektů a investic do technologií a aplikovaného výzkumu v podnicích;
f)
vytváření sítí, spolupráci a výměnu zkušeností mezi příslušnými regionálními, místními, městskými a jinými orgány veřejné správy, hospodářskými a sociálními partnery a příslušnými subjekty zastupujícími občanskou společnost uvedenými v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, studie, přípravné akce a budování kapacit.
2. V rámci cíle Evropská územní spolupráce může EFRR rovněž podporovat sdílení zařízení a lidských zdrojů a všechny druhy přeshraniční infrastruktury ve všech regionech.
3. EFRR nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
d)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
e)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 4
Tematické zaměření
1. Tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a související investiční priority stanovené v článku 5 tohoto nařízení, na něž může EFRR přispívat v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, se zaměřují takto:
a)
ve více rozvinutých regionech:
i)
nejméně 80 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 20 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
v přechodových regionech:
i)
nejméně 60 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 15 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
v méně rozvinutých regionech:
i)
nejméně 50 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 12 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely tohoto článku se regiony, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, a regiony, které měly v programovém období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, avšak v programovém období 2014-2020 jsou způsobilé v rámci kategorie více rozvinutých regionů podle čl. 90 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, považují za přechodové regiony.
Pro účely tohoto článku se všechny regiony na úrovni NUTS 2, které sestávají pouze z ostrovních členských států nebo ostrovů, které jsou součástí členských států přijímajících podporu z Fondu soudržnosti, a všechny nejvzdálenějšími regiony považují za méně rozvinuté regiony.
2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku může být minimální podíl přidělený z EFRR pro některou kategorii regionů nižší než podíl stanovený v uvedeném odstavci, pokud je toto snížení vyváženo zvýšením podílu přiděleného pro jinou kategorii regionů. Výsledná částka na vnitrostátní úrovni pro všechny kategorie regionů pro tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1300/2013 a pro tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 tedy nesmí být nižší než částka na vnitrostátní úrovni vyplývající z uplatnění minimálních podílů EFRR stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou být prostředky Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit stanovených v čl. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1300/2013 započítány jako součást minimálních podílů stanovených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodu ii), písm. b) bodu ii) a písm. c) bodu ii) tohoto článku. V tomto případě se podíl uvedený v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) bodu ii) tohoto článku navýší na 15 %. Tyto prostředky mohou být případně rozděleny v poměrné výši mezi různé kategorie regionů podle jejich poměrného podílu na celkovém počtu obyvatel daného členského státu.
Článek 5
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303 /2013 a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje EFRR následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
1)
posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací:
a)
posilováním výzkumné a inovační infrastruktury a kapacit pro rozvoj vynikající úrovně výzkumu a inovací a podporou odborných středisek, zejména těch, jež jsou předmětem celoevropského zájmu;
b)
podporou podnikových investic do výzkumu a inovací a vytvářením vazeb a součinnosti mezi podniky, středisky výzkumu a vývoje a odvětvím vysokoškolského vzdělávání, zejména podporou investic v oblasti vývoje produktů a služeb, přenosu technologií, sociálních inovací, ekologických inovací, aplikací veřejných služeb, stimulace poptávky, vytváření sítí, klastrů a otevřených inovací prostřednictvím inteligentní specializace a podporou technického a aplikovaného výzkumu, pilotních linek, opatření k včasnému ověřování produktů, schopností vyspělé výroby a prvovýroby, zejména v oblasti klíčových technologií a šíření technologií pro všeobecné použití;
2)
zlepšení přístupu k IKT, využití a kvality IKT:
a)
rozšiřováním širokopásmového připojení a zavádění vysokorychlostních sítí a podporou zavádění vznikajících technologií a sítí pro digitální hospodářství;
b)
vyvíjením produktů a služeb v oblasti IKT, elektronickým obchodem a zvyšováním poptávky po IKT;
c)
posilováním aplikací v oblasti IKT určených pro elektronickou veřejnou správu, elektronické učení, začlenění do informační společnosti, elektronickou kulturu a elektronické zdravotnictví;
3)
zvyšování konkurenceschopnosti malých a středních podniků:
a)
podporou podnikání, zejména usnadněním hospodářského využívání nových myšlenek a podporou zakládání nových firem, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů;
b)
vyvíjením a prováděním nových obchodních modelů pro malé a střední podniky, zejména pro oblast mezinárodního obchodu;
(c)
podporou vytváření a rozšiřování pokročilých kapacit pro rozvoj produktů a služeb;
(d)
podporou schopnosti malých a středních podniků růst na regionálním, vnitrostátním a mezinárodním trhu a angažovat se v procesu inovací;
4)
podpora posunu směrem k nízkouhlíkovému hospodářství ve všech odvětvích:
a)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
b)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
c)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
d)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
e)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
f)
podporou výzkumu a inovací a zavádění nízkouhlíkových technologií;
g)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
5)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a jejich řízení:
a)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
b)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů krizového řízení;
6)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
a)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
b)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
c)
zachováním, ochranou, propagací a rozvojem přírodního a kulturního dědictví;
d)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, včetně prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
e)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
f)
podporou inovačních technologií s cílem zlepšit ochranu životního prostředí a účinnost zdrojů v odpadovém hospodářství, vodním hospodářství, pokud jde o půdu nebo s cílem snížit znečištění ovzduší;
g)
podporou transformace průmyslu na zdrojově účinné hospodářství, podporou ekologického růstu, ekologických inovací a řízení dopadu činnosti na životní prostředí ve veřejném i soukromém sektoru;
7)
podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
a)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do sítě TEN-T;
b)
zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře sítě TEN-T, včetně multimodálních uzlů;
c)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrných k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
d)
rozvojem a obnovou komplexních, kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zvyšováním energetické účinnosti a zabezpečení dodávek prostřednictvím rozvoje inteligentních systémů pro distribuci, skladování a přenos energie a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů;
8)
podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a podpora mobility pracovních sil:
a)
podporou rozvoje podnikatelských inkubátorů a investiční podpory samostatně výdělečné činnosti, mikropodniků a zakládání podniků;
b)
podporou růstu podporujícího zaměstnanost rozvojem vnitřního potenciálu jako součásti územní strategie pro konkrétní oblasti, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zlepšení dostupnosti a rozvoje zvláštních přírodních a kulturních zdrojů;
c)
podporou iniciativ místního rozvoje a podporou subjektů poskytujících místní služby zaměřené na vznik pracovních míst, pokud tato opatření nespadají do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (10);
d)
investováním do infrastruktury pro služby zaměstnanosti;
9)
podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a veškeré diskriminaci:
a)
investicemi do zdravotnické a sociální infrastruktury, které přispívají k celostátnímu, regionálnímu a místnímu rozvoji, snižováním nerovností, pokud jde o zdravotní stav, podporou sociálního začlenění díky lepšímu přístupu k sociálním, kulturním a rekreačním službám a přechodem od institucionálních ke komunitním službám;
b)
poskytováním podpory materiální, hospodářské a sociální obnově zanedbaných komunit v městských a venkovských oblastech;
c)
poskytováním podpory sociálním podnikům
d)
prováděním investic v rámci komunitně vedených strategií místního rozvoje;
10)
investicemi do vzdělávání, odborného vzdělávání a odborné přípravy pro získání dovedností a do celoživotního učení rozvíjením infrastruktury pro vzdělávání a odbornou přípravu;
11)
zvyšováním institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a zlepšováním účinnosti veřejné správy prostřednictvím opatření pro posilování institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním EFRR, jež přispívají k realizaci opatření podporovaných z ESF v oblasti institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy.
Článek 6
Ukazatele pro cíl Investice pro růst a zaměstnanost
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4, čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku v provádění operačního programu.
KAPITOLA II
Zvláštní ustanovení o zacházení v případech zvláštní povahy území
Článek 7
Udržitelný rozvoj měst
1. EFRR podporuje v rámci operačních programů udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií, které stanoví integrovaná opatření k řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se městské oblasti potýkají, s ohledem na potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem.
2. Udržitelný rozvoj měst se uskutečňuje prostřednictvím integrovaných územních investic podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo prostřednictvím zvláštního operačního programu, nebo prostřednictvím zvláštní prioritní osy podle čl. 96 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Každý členský stát s ohledem na svou konkrétní územní situaci vypracuje v rámci své dohody o partnerství zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděl podpory na uvedená opatření na vnitrostátní úrovni.
4. Nejméně 5 % z prostředků EFRR přidělovaných na vnitrostátní úrovni v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost se přidělí na integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, přičemž města, subregionální nebo místní orgány odpovědné za provádění udržitelných městských strategií (dále jen „městské orgány“) odpovídají za úkoly týkající se přinejmenším výběru operací v souladu s čl. 123 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013, popřípadě v souladu s čl. 123 odst. 7 uvedeného nařízení. Orientační částka pro účely odstavce 2 tohoto článku se stanoví v daném operačním programu nebo programech.
5. Řídicí orgán určí po konzultaci s městským orgánem rozsah úkolů, jež mají provádět městské orgány, týkajících se řízení integrovaných opatření pro udržitelný rozvoj měst. Řídicí orgán musí své rozhodnutí formálně písemně zaznamenat. Řídicí orgán si může ponechat právo provést před schválením závěrečné ověření způsobilosti operací.
Článek 8
Inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst
1. Z podnětu Komise může EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 92 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013. Mezi taková opatření patří studie a pilotní projekty za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie. Komise podněcuje zapojení relevantních partnerů uvedených v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 do přípravy a provádění inovačních opatření.
2. Odchylně od článku 4 tohoto nařízení lze v rámci inovačních opatření podporovat všechny činnosti potřebné k dosažení tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a odpovídajících investičních priorit stanovených v článku 5 tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, jimiž se stanoví podrobná pravidla týkající se zásad pro výběr a řízení inovačních opatření, která jsou předmětem podpory EFRR v souladu s tímto nařízením.
Článek 9
Síť pro rozvoj měst
1. V souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013 zřídí Komise síť pro rozvoj měst za účelem podpory budování kapacit, vytváření sítí mezi městy a výměny zkušeností na úrovni Unie mezi městskými orgány odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 7 odst. 4 a 5 tohoto nařízení a orgány odpovědnými za inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s článkem 8 tohoto nařízení.
2. Činnosti sítě pro rozvoj měst doplňují činnosti prováděné v rámci spolupráce mezi regiony podle čl. 2 odst. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (11).
Článek 10
Oblasti znevýhodněné přírodními nebo demografickými podmínkami
V operačních programech spolufinancovaných z EFRR v oblastech, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami uvedenými v čl. 121 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013, se zvláštní pozornost věnuje řešení specifických obtíží těchto oblastí.
Článek 11
Nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva
Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva. Tento příděl se vyčlení na tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 7 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 12
Nejvzdálenější regiony
1. Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejvzdálenější regiony. Tento příděl se použije na kompenzaci dodatečných nákladů souvisejících se zvláštními charakteristikami a omezeními uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a vynaložených v nejvzdálenějších regionech na podporu:
a)
tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
služeb nákladní dopravy a na podporu zavádění dopravních služeb;
c)
činností souvisejících s omezeními při skladování, nadměrnou velikostí a údržbou výrobních nástrojů a nedostatkem lidského kapitálu na místním trhu práce.
2. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 lze rovněž použít na pomoc při financování operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby v nejvzdálenějších regionech.
3. Částka, na kterou se vztahuje míra spolufinancování, je úměrná dodatečným nákladům uvedeným v odstavci 1 vynaloženým příjemcem pouze v případě operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby, avšak v případě výdajů na investice může zahrnovat veškeré způsobilé výdaje.
4. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije k podpoře:
a)
operací týkajících se produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU;
b)
příspěvku na přepravu osob povoleného podle čl. 107 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU;
c)
osvobození od daně a od placení příspěvků na sociální zabezpečení.
5. Odchylně od čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) může EFRR podporovat produktivní investice v podnicích v nejvzdálenějších regionech, bez ohledu na velikost těchto podniků.
6. Článek 4 se nepoužije na část finančního krytí z EFRR přiděleného pro ostrov Mayotte coby nejvzdálenější region ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU a nejméně 50 % z této části EFRR se přidělí na tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 6 nařízení (EU) č. 1303 /2013.
KAPITOLA III
Závěrečná ustanovení
Článek 13
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo dotčené projekty i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 14
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 6 odst. 4 a v čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 15
Zrušení
Aniž je dotčen článek 13 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1080/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 16
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Čl. 12 odst. 6 se použije s účinkem od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1301/2013
(2013. gada 17. decembris)
par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai" un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 178. un 349. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāsniedz ieguldījums, lai mazinātu atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem un mazāk labvēlīgo reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot tiem mazāk labvēlīgajiem reģioniem, kuros pastāvīgi ir ļoti nelabvēlīgi dabas apstākļi vai nelabvēlīga demogrāfiskā situācija, piemēram, vistālāk ziemeļos esošajiem reģioniem ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu un salu, kalnu un pierobežu reģioniem.
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (3) paredzēti noteikumi, kas ir kopīgi ERAF, Eiropas Sociālajam fondam (ESF), Kohēzijas fondam, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai un. Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam.
(3)
Lai sniegtu ieguldījumu investīciju prioritātēs saistībā ar Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteiktajiem tematiskajiem mērķiem, būtu jāparedz konkrēti noteikumi par pasākumu veidiem, kurus var atbalstīt no ERAF. Vienlaikus būtu jānosaka un jāprecizē pasākumi ārpus ERAF darbības jomas, tostarp investīcijas, lai panāktu tās siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, ko rada darbības, kuras uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (4) I pielikumā. Lai izvairītos no pārmērīgas finansēšanas, šādām investīcijām nevajadzētu būt atbalstāmām no ERAF, jo tās jau gūst finansiālu labumu, piemērojot Direktīvu 2003/87/EK. Minētai izslēgšanai nebūtu jāierobežo iespēja izmantot ERAF, lai atbalstītu darbības, kas nav iekļautas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, pat ja tās īsteno tie paši ekonomikas dalībnieki un tās ietver tādas darbības kā energoefektivitātes investīcijas rajona apkures tīklos, viedas enerģijas sadales, glabāšanas un pārvades sistēmas un gaisa piesārņojuma samazināšanas pasākumus, pat ja šādas darbības netieši samazina siltumnīcefekta gāzu emisiju vai ja tās ir uzskaitītas Direktīvā 2003/87/EK minētajā valsts plānā.
(4)
Ir jāprecizē, kādus vēl pasākumus var atbalstīt, izmantojot ERAF saskaņā ar mērķi "Eiropas teritoriālā sadarbība".
(5)
ERAF būtu jādod ieguldījums Savienības stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, tādējādi nodrošinot lielāku ERAF atbalsta koncentrēšanu uz Savienības prioritātēm. Atkarībā no tā, kuru kategoriju reģioni tiek atbalstīti, ERAF atbalsts saistībā ar mērķi "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai" būtu jākoncentrē uz pētniecību un inovācijām, informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT), maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un tādas ekonomikas veicināšanai, kurai raksturīgs zems oglekļa emisijas līmenis. Minētā tematiskā koncentrācija būtu jāpanāk valsts līmenī, vienlaikus nodrošinot elastību darbības programmu līmenī un starp dažādu reģionu kategorijām. Vajadzības gadījumā tematiskā koncentrācija būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā Kohēzijas fonda līdzekļus, kas piešķirti to investīciju prioritāšu atbalstam, kuras saistītas ar pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni un kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1300/2013 (5). Nosakot tematiskās koncentrācijas pakāpi, būtu jāņem vērā reģiona attīstības līmenis, attiecīgā gadījumā Kohēzijas fonda ieguldījums, kā arī to reģionu īpašās vajadzības, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju, kas tika izmantots par atbilstības kritēriju 2007.-2013. gada plānošanas periodā, bija mazāks par 75 % no ES-25 vidējā IKP pārskata periodā, to reģionu īpašās vajadzības, kuriem 2007.-2013. gada plānošanas periodā noteikts pakāpeniskas atbalsta pārtraukšanas statuss, un atsevišķu NUTS 2. līmeņa reģionu īpašās vajadzības, kuri ir tikai salu dalībvalstis vai salas.
(6)
Lai veicinātu visu šajā regulā minēto tematisko mērķu sasniegšanu, vajadzētu būt iespējai saņemt atbalstu no ERAF saskaņā ar investīciju prioritāti "sabiedrības virzīta vietējā attīstība".
(7)
Lai risinātu ERAF specifiskās vajadzības un ņemtu vērā Savienības stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, katram no Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteiktajiem tematiskajiem mērķiem ERAF specifiskās darbības ir jānosaka kā "investīciju prioritātes". Minētajās investīciju prioritātēs būtu sīki jāizklāsta mērķi, kuri nav savstarpēji izslēdzoši un kuri jāatbalsta ERAF. Šādām investīciju prioritātēm vajadzētu būt par pamatu programmu konkrēto mērķu definēšanai, ņemot vērā attiecīgās programmas teritorijas vajadzības un iezīmes.
(8)
Ir jāveicina inovācijas un MVU attīstība jaunās jomās, kas saistītas ar Eiropas un reģionālā līmeņa uzdevumiem, piemēram, radošās un kultūras nozarēs un inovatīvu pakalpojumu jomā, kuras atspoguļo jaunas sabiedrības prasības, vai tādu produktu un pakalpojumu jomās, kuri saistīti ar iedzīvotāju novecošanos, sociālo un veselības aprūpi, ekoinovācijām, zemu oglekļa emisiju ekonomiku un resursu efektīvu izmantošanu.
(9)
Lai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 optimizētu tādu investīciju pievienoto vērtību, kuras pilnībā vai daļēji tiek finansētas no Savienības budžeta pētniecības un inovāciju jomā, īpaši jācenšas panākt sinerģiju starp ERAF darbību un pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", vienlaikus respektējot to atšķirīgos mērķus.
(10)
Ir svarīgi nodrošināt, lai, veicinot investīcijas riska pārvaldībā, tiktu ņemti vērā specifiskie riski reģionālā, pārrobežu un transnacionālā līmenī.
(11)
Lai maksimāli palielinātu to darbību ieguldījumu nodarbinātībai labvēlīgas izaugsmes mērķa īstenošanā, ar kurām atbalsta ilgtspējīgu tūrismu, kultūru un dabas mantojumu, šīs darbības būtu jāiekļauj konkrētu apgabalu teritoriālajās stratēģijās, tostarp to rūpniecisko reģionu pārveides plānos, kuros ir vērojama ekonomiskā lejupslīde. Šādu pasākumu atbalstam būtu jāsniedz ieguldījums arī inovāciju pastiprināšanā, IKT plašākā izmantošanā, MVU attīstībā, vides saglabāšanā un resursu efektīvā izmantošanā vai sociālās iekļaušanas veicināšanā.
(12)
Lai sekmētu ilgtspējīgu reģionālo un vietējo mobilitāti un mazinātu gaisa un trokšņu piesārņojumu, ir jāveicina veselībai nekaitīgu, ilgtspējīgu un drošu transporta veidu izmantošana. Ar ERAF finansējumu atbalstītām investīcijām lidostu infrastruktūrā būtu jāveicina vides ziņā ilgtspējīgs gaisa transports, inter alia stiprinot reģionālo mobilitāti, ko veic, sekundāros un terciāros transporta mezglus pievienojot Eiropas transporta tīklu (TEN-T) infrastruktūrai, tostarp izmantojot multimodālos transporta mezglus.
(13)
Lai veicinātu to Savienības mērķu sasniegšanu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā, kurus tā noteikusi kā daļu no Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, no ERAF būtu jāatbalsta investīcijas, kuru mērķis ir dalībvalstu energoefektivitātes un energoapgādes drošības veicināšana, cita starpā attīstot viedās elektroenerģijas sadales, uzglabāšanas un pārvades sistēmas, tostarp integrējot decentralizētu elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem enerģijas avotiem. Lai ievērotu savas energoapgādes drošības prasības tādā veidā, kas atbilst mērķiem, ko tās izvirzījušas saistībā ar Savienības stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, dalībvalstīm vajadzētu būt spējīgām investēt tādā enerģētikas infrastruktūrā, kas atbilst viņu izvēlētajam energoavotu sadalījumam.
(14)
MVU, kas var būt arī sociālās ekonomikas uzņēmumi, saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteikto definīciju būtu jāsaprot kā uzņēmumi, kuri aptver mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (6) nozīmē.
(15)
Lai veicinātu sociālo iekļaušanu un cīnītos pret nabadzību, jo īpaši marginalizētu kopienu vidū, ir jāuzlabo piekļuve sociālajiem, kultūras un atpūtas pakalpojumiem, nodrošinot maza mēroga infrastruktūru un ņemot vērā personu ar invaliditāti un vecu cilvēku īpašās vajadzības.
(16)
Pašvaldību pakalpojumiem būtu jāietver visu veidu mājās sniegtie, ģimenēm paredzētie, ar dzīvesvietu saistītie un cita veida pašvaldību pakalpojumi, ar kuriem tiek atbalstītas jebkuras personas tiesības dzīvot attiecīgajā kopienā, nodrošinot vienlīdzīgas izvēles iespējas, un ar kuru palīdzību tiek mēģināts novērst izolāciju un segregāciju šajā kopienā.
(17)
Lai palielinātu elastību un samazinātu administratīvo slogu, veicot kopīgu īstenošanu, būtu jāsaskaņo ERAF un Kohēzijas fonda investīciju prioritātes, kas noteiktas saistībā ar atbilstošajiem tematiskajiem mērķiem.
(18)
Lai novērtētu programmu īstenošanas vispārējo progresu Savienības līmenī, šīs regulas pielikumā būtu jāiekļauj vienots iznākuma rādītāju kopums. Minētajiem rādītājiem būtu jāatbilst konkrētajai investīciju prioritātei un darbības veidam, ko atbalsta saskaņā ar šo regulu un attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. 1303/2013 noteikumiem. Kopējie iznākuma rādītāji būtu jāpapildina ar katrai programmai specifiskiem rezultātu rādītājiem un vajadzības gadījumā ar programmai specifiskiem iznākuma rādītājiem.
(19)
Saistībā ar ilgtspējīgu pilsētu attīstību ir jāatbalsta integrētas darbības, lai risinātu pilsētu, tostarp pilsētu funkcionālo teritoriju, ekonomiskās, vides, klimata, demogrāfiskās un sociālās problēmas, ņemot vērā nepieciešamību attīstīt saikni starp pilsētām un lauku apgabaliem. Principi to pilsētu teritoriju atlasei, kurās jāīsteno integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, un minēto darbību finansēšanas aptuvenās summas būtu jānosaka partnerības nolīgumā, šim mērķim valsts līmenī piešķirot vismaz 5 % no ERAF līdzekļiem. Par pilsētu iestādēm atvēlēto uzdevumu deleģēšanas apmēru lēmums būtu jāpieņem vadošajai iestādei, apspriežoties ar konkrēto pilsētas iestādi.
(20)
Lai noteiktu vai pārbaudītu jaunus risinājumus, kas attiecas uz Savienības līmeņa nozīmes jautājumiem, kuri saistīti ar pilsētu ilgtspējīgu attīstību, ar ERAF finansējumu būtu jāatbalsta inovatīvas darbības pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā.
(21)
Lai uzlabotu spēju veidošanu, tīklu veidošanu un pieredzes apmaiņu starp programmām un struktūrām, kuras atbild par pilsētu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un inovatīvu darbību īstenošanu pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā, un papildinātu esošās programmas un struktūras, Savienības līmenī ir jāizveido pilsētu attīstības tīkls.
(22)
Ar ERAF būtu jārisina problēmas, kas saistītas ar piekļuvi lieliem tirgiem un attālinātību no tiem, ar ko saskaras apgabali ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, kā minēts 1994. gada Somijas un Zviedrijas Pievienošanās akta 6. protokolā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā. Ar ERAF būtu jārisina arī īpašās grūtības, ar kurām saskaras atsevišķās salās, pierobežas apgabalos, kalnu apgabalos un reti apdzīvotos apgabalos, kuru ģeogrāfiskais stāvoklis palēnina to attīstību, lai atbalstītu to ilgtspējīgu attīstību.
(23)
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem, proti, saskaņā ar LESD 349. pantu pieņemot pasākumus, ar kuriem izņēmuma kārtā paplašina ERAF atbalsta darbības jomu, lai finansētu darbības atbalstu, kas saistīts ar tādu papildu izmaksu kompensāciju, kuras rada minēto reģionu īpašā ekonomiskā un sociālā situācija, ko vēl pastiprina LESD 349. pantā minētie faktori, proti, tālums, atrašanās uz salas, nelielā teritorija, sarežģītā topogrāfija un klimats, ekonomiskā atkarība no dažiem izstrādājumiem, šo faktoru pastāvībai un kombinācijai būtiski ierobežojot minēto reģionu attīstību. Uz darbības atbalstu, ko minētajā kontekstā piešķīrušas dalībvalstis, attiecina atbrīvojumu no LESD 108. panta 3. punktā noteiktā informēšanas pienākuma, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas atbilst regulas nosacījumiem, kurā noteiktas atsevišķas atbalsta kategorijas, kas ir savietojamas ar iekšējo tirgu, piemērojot LESD 107. un 108. pantu, un kura ir pieņemta saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98 (7).
(24)
Atbilstīgi 2013. gada 7. un 8. februāra Eiropadomes secinājumiem un ņemot vērā LESD noteiktos īpašos mērķus attiecībā uz LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem, ar Eiropadomes Lēmumu 2012/419/ES (8) tika mainīts Majotas statuss, no 2014. gada 1. janvāra tai kļūstot par jaunu tālāko reģionu. Lai atvieglotu un veicinātu mērķtiecīgu un strauju infrastruktūras attīstību Majotā, vajadzētu būt iespējai izņēmuma kārtā vismaz 50 % no Majotai paredzētā ERAF finansējuma piešķirt pieciem tematiskajiem mērķiem, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1303/2013.
(25)
Lai šo regulu papildinātu ar atsevišķiem nebūtiskiem elementiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par inovatīvu darbību atlases un pārvaldības kritērijiem. Šādas pilnvaras būtu jādeleģē Komisijai arī attiecībā uz šīs regulas I pielikuma grozīšanu, kad tas ir pamatoti, lai nodrošinātu darbību programmu īstenošanā panāktā progresa efektīvu izvērtēšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(26)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības Savienībā - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ka dažādo reģionu attīstības līmeņa atšķirību un mazāk labvēlīgo reģionu atpalicības, kā arī dalībvalstu un reģionu finanšu līdzekļu ierobežojuma dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(27)
Šī regula aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (9). Tādēļ skaidrības labad Regula (EK) Nr. 1080/2006 būtu jāatceļ. Tomēr šai regulai nebūtu jāietekmē tās palīdzības nepārtrauktība vai grozīšana, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1080/2006 vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajam atbalstam piemēro 2013. gada 31. decembrī. Tādēļ minētā regula vai šādi citi piemērojamie tiesību akti minētajai palīdzībai vai attiecīgajām darbībām būtu jāturpina piemērot pēc 2013. gada 31. decembra līdz to noslēgumam. Pieteikumiem palīdzības saņemšanai, kas iesniegti vai apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1080/2006, būtu jāpaliek spēkā.
(28)
Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
Kopīgie noteikumi
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka Eiropas reģionālās attīstības fonda (ERAF) uzdevumus, no ERAF piešķiramā atbalsta piemērošanas jomu attiecībā uz mērķiem "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai" un "Eiropas teritoriālā sadarbība" un īpašos noteikumus par ERAF atbalstu mērķim "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai".
2. pants
ERAF uzdevumi
No ERAF līdzfinansē atbalstu, kura mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības Savienībā ar reģionālās ekonomikas ilgtspējīgu attīstību un strukturālu pielāgošanu, tostarp to rūpniecisko reģionu pārveidi, kuros vērojama ekonomiskā lejupslīde, un reģionu, kuru attīstība atpaliek, pārveidi.
3. pants
ERAF atbalsta darbības joma
1. Lai sniegtu ieguldījumu 5. pantā noteikto investīciju prioritāšu īstenošanā, no ERAF atbalsta šādas darbības:
a)
produktīvas investīcijas, kas veicina ilgtspējīgu darbvietu izveidi un saglabāšanu, - tieši atbalstot investīcijas MVU;
b)
produktīvas investīcijas neatkarīgi no attiecīgā uzņēmuma lieluma - veicinot to investīciju prioritāšu īstenošanu, kuras noteiktas 5. panta 1. un 4. punktā un, ja minētās investīcijas paredz sadarbību starp lieliem uzņēmumiem un MVU, 5. panta 2. punktā;
c)
investīcijas infrastruktūrā, ar kuras palīdzību iedzīvotājiem sniedz pamatpakalpojumus enerģētikas, vides, transporta un IKT jomā;
d)
investīcijas sociālajā, veselības aprūpes, pētniecības, inovāciju, darījumdarbības un izglītības infrastruktūrā;
e)
investīcijas iekšējā potenciāla attīstībā, investējot iekārtās un maza mēroga infrastruktūrā, tostarp maza mēroga kultūras un ilgtspējīga tūrisma infrastruktūrā, uzņēmumiem paredzētos pakalpojumos un atbalstot pētniecības un inovāciju institūcijas un investīcijas uzņēmumu tehnoloģijās un lietišķajos pētījumos;
f)
tīklu veidošana, sadarbība un pieredzes apmaiņa starp kompetentajām reģionālajām, vietējām, pilsētu un citām publiskajām iestādēm, ekonomikas un sociālajiem partneriem un attiecīgām pilsonisko sabiedrību pārstāvošām struktūrām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. panta 1. punktā, pētījumi, sagatavošanas darbības un spēju veidošana.
2. Saistībā ar mērķi "Eiropas teritoriālā sadarbība" ERAF var atbalstīt arī iekārtu, cilvēkresursu un visu veidu infrastruktūras kopīgu pārrobežu izmantošanu visos reģionos.
3. ERAF neatbalsta:
a)
atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu vai celtniecību;
b)
investīcijas, lai panāktu tās siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, ko rada Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās darbības;
c)
tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, pārstrādi un tirgvedību;
d)
Savienības valsts atbalsta noteikumos definētos grūtībās nonākušus uzņēmumus;
e)
investīcijas lidostu infrastruktūrā, ja vien tās nav saistītas ar vides aizsardzību vai papildinātas ar investīcijām, kas nepieciešamas, lai mazinātu šādas infrastruktūras nelabvēlīgo ietekmi uz vidi.
4. pants
Tematiskā koncentrācija
1. Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmajā daļā noteiktie tematiskie mērķi un šīs regulas 5. pantā minētās atbilstošās investīciju prioritātes, ko var līdzfinansēt no ERAF saistībā ar mērķi "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai", koncentrē šādi:
a)
attīstītākajos reģionos:
i)
vismaz 80 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī piešķir diviem vai vairākiem tematiskajiem mērķiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1., 2., 3. un 4. punktā, un
ii)
vismaz 20 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī piešķir tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 4. punktā;
b)
pārejas reģionos:
i)
vismaz 60 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī piešķir diviem vai vairākiem tematiskajiem mērķiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1., 2., 3. un 4. punktā, un
ii)
vismaz 15 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī piešķir tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 4. punktā;
c)
mazāk attīstītajos reģionos:
i)
vismaz 50 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī piešķir diviem vai vairākiem tematiskajiem mērķiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1., 2., 3. un 4. punktā; un
ii)
vismaz 12 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī piešķir tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 4. punktā;
Šā panta nolūkā, reģioni, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju, kas tika izmantots kā atbilstības kritērijs 2007.-2013. gada plānošanas periodā, bija mazāks par 75 % no ES-25 vidējā IKP pārskata periodā, un reģioni, kam 2007.-2013. gada plānošanas periodā noteikts pakāpeniskas atbalsta pārtraukšanas statuss, bet kuri 2014.-2020. gada plānošanas periodā ir tiesīgi saņemt atbalstu, jo tie ietilpst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 90. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minētajā vairāk attīstīto reģionu kategorijā, šajā pantā tiek uzskatīti par pārejas reģioniem.
Šā panta nolūkā, visus NUTS 2. līmeņa reģionus, kas ir tikai salu dalībvalstis vai salas, kas ir daļa no tām dalībvalstīm, kuras saņem atbalstu no Kohēzijas fonda, un visus tālākos reģionus, uzskata par mazāk attīstītiem reģioniem.
2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, minimālā daļa, ko no ERAF piešķir kādai no reģionu kategorijām, var būt mazāka par minētajā punktā noteikto daļu ar nosacījumu, ka šāds samazinājums tiek kompensēts ar palielinājumu daļā, kura piešķirta citās reģionu kategorijās. Līdz ar to summa, kas valsts līmenī visās reģionu kategorijās pienākas attiecīgi tematiskajiem mērķiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1300/2013 9. panta pirmās daļas 1., 2., 3. un 4. punktā, un tiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 4. punktā, attiecīgi nav mazāka par to summu valsts līmenī, kuru iegūst, piemērojot šā panta 1. punktā noteiktās ERAF minimālās daļas.
3. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, Kohēzijas fonda līdzekļus, ko piešķir, lai atbalstītu Regulas (ES) Nr. 1300/2013 4. panta a) punktā noteiktās investīciju prioritātes, var ieskaitīt, lai izpildītu prasību par šā panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktā, b) apakšpunkta ii) punktā un c) apakšpunkta ii) punktā paredzētajām minimālajām daļām. Šādā gadījumā šā panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punktā minēto daļu palielina līdz 15 %. Attiecīgā gadījumā minētos līdzekļus piešķir pro rata dažādajām reģionu kategorijām, balstoties uz šo reģionu iedzīvotāju īpatsvaru attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju kopskaitā.
5. pants
Investīciju prioritātes
No ERAF atbalsta turpmāk minētās investīciju prioritātes atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmajā daļā noteiktajiem tematiskajiem mērķiem saskaņā ar attīstības vajadzībām un izaugsmes iespējām, kas norādītas minētās regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā un partnerības nolīgumā.
1)
Pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un inovāciju veicināšana:
a)
uzlabojot pētniecības un inovāciju (P&I) infrastruktūru un spēju attīstīt P&I izcilību, kā arī veicinot kompetences centru, jo īpaši Eiropas nozīmes centru, izveidi;
b)
sekmējot uzņēmumu investīcijas P&I, veidojot saiknes un sinerģiju starp uzņēmumiem, pētniecības un izstrādes centriem un augstākās izglītības nozari, jo īpaši veicinot investīcijas produktu un pakalpojumu attīstībā, tehnoloģiju nodošanu, sociālās inovācijas, ekoinovācijas, sabiedrisko pakalpojumu lietotnes, pieprasījuma stimulēšanu, tīklu veidošanu, kopu izveidi un atvērtās inovācijas ar viedās specializācijas palīdzību un atbalstot tehnoloģisko un lietišķo pētniecību, izmēģinājuma projektus, ražojumu apstiprināšanu to agrīnā izstrādes stadijā, ražošanas spēju palielināšanu un pirmo ražošanu, jo īpaši attiecībā uz svarīgākajām pamattehnoloģijām un universālo tehnoloģiju izplatīšanu.
2)
IKT pieejamības un izmantošanas palielināšana un kvalitātes paaugstināšana:
a)
paplašinot platjoslas pakalpojumu izvietojumu un sekmējot ātrgaitas tīklu attīstību un atbalstot jauno tehnoloģiju un tīklu ieviešanu digitālās ekonomikas vajadzībām;
b)
attīstot IKT produktus un pakalpojumus, e-komerciju un palielinot pieprasījumu IKT jomā;
c)
stiprinot IKT lietojumprogrammas e-pārvaldes, e-mācību, e-iekļaušanas, e-kultūras un e-veselības jomā;
3)
MVU konkurētspējas palielināšana:
a)
veicinot uzņēmējdarbību, jo īpaši atvieglojot jaunu ideju izmantošanu ekonomikā un atbalstot jaunu uzņēmumu izveidi, tostarp ar uzņēmumu inkubatoru palīdzību;
b)
attīstot un ieviešot praksē jaunus darījumdarbības modeļus, kas paredzēti MVU, jo īpaši attiecībā uz internacionalizāciju;
c)
atbalstot uzlabotu spēju radīšanu un paplašināšanu produktu un pakalpojumu attīstībai;
d)
atbalstot MVU spēju panākt izaugsmi reģionālos, valsts un starptautiskos tirgos un iesaistīties inovāciju procesos;
4)
pārejas uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju atbalstīšana visās nozarēs:
a)
veicinot no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas ražošanu un sadali;
b)
veicinot energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu izmantošanu uzņēmumos;
c)
atbalstot energoefektivitāti, viedu energovadību un atjaunojamo energoresursu izmantošanu sabiedriskajā infrastruktūrā, tostarp sabiedriskajās ēkās, un mājokļa sektorā;
d)
attīstot un ieviešot viedas sadales sistēmas, kas darbojas zemsprieguma un vidēja sprieguma līmenī;
e)
veicinot zemu oglekļa emisiju stratēģijas visu veidu teritorijām, jo īpaši pilsētām, tostarp ilgtspējīgu multimodālo mobilitāti pilsētās un ar ietekmes mazināšanu saistītus pielāgošanās pasākumus;
f)
veicinot pētniecību un inovācijas zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās un šo tehnoloģiju ieviešanu;
g)
veicinot siltuma un elektroenerģijas augstas efektivitātes koģenerācijas izmantošanu, pamatojoties uz lietderīgā siltuma pieprasījumu.
5)
Pielāgošanās klimata pārmaiņām un riska novēršanas un pārvaldības veicināšana:
a)
atbalstot investīcijas, kas paredzētas, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, tostarp izmantojot uz ekosistēmām balstītas pieejas;
b)
veicinot investīcijas, kas paredzētas specifisku risku novēršanai, nodrošinot katastrofu pārvarēšanas spēju un izstrādājot katastrofu pārvarēšanas sistēmas.
6)
Vides saglabāšana un aizsardzība un resursu efektīvas izmantošanas veicināšana:
a)
investējot atkritumu apsaimniekošanas nozarē, lai ievērotu Savienības acquis noteiktās prasības vides jomā un nodrošinātu dalībvalstu identificētās vajadzības pēc investīcijām, kas pārsniedz minētās prasības;
b)
investējot ūdensapgādes nozarē, lai ievērotu Savienības acquis noteiktās prasības vides jomā un nodrošinātu dalībvalstu identificētās vajadzības pēc investīcijām, kas pārsniedz minētās prasības;
c)
saglabājot, aizsargājot, veicinot un attīstot dabas un kultūras mantojumu;
d)
aizsargājot un atjaunojot bioloģisko daudzveidību un augsni un veicinot ekosistēmu pakalpojumus, tostarp izmantojot "Natura 2000", un zaļo infrastruktūru;
e)
veicot darbības, lai uzlabotu pilsētvidi, atdzīvinātu pilsētas, atjaunotu un attīrītu pamestas rūpnieciskās teritorijas (tai skaitā pārveidei paredzētās zonas), samazinātu gaisa piesārņojumu un veicinātu trokšņa mazināšanas pasākumus;
f)
veicinot inovatīvas tehnoloģijas vides aizsardzības un resursu efektīvas izmantošanas uzlabošanai atkritumu apsaimniekošanas nozarē, ūdensapgādes nozarē un attiecībā uz augsni vai gaisa piesārņojuma samazināšanā;
g)
atbalstot rūpniecisko pāreju uz resursu efektīvas izmantošanas ekonomiku, veicinot zaļo izaugsmi, ekoinovācijas un ekoloģisko raksturlielumu pārvaldību publiskajā un privātajā sektorā.
7)
ilgtspējīga transporta veicināšana un sastrēgumu novēršana galvenajās tīkla infrastruktūrās:
a)
atbalstot multimodālu Eiropas vienoto transporta telpu, investējot TEN-T;
b)
pastiprinot reģionālo mobilitāti, pievienojot sekundāros un terciāros transporta mezglus, tostarp multimodālos mezglus, TEN-T infrastruktūrai;
c)
attīstot un uzlabojot videi nekaitīgas (tostarp ar zemu trokšņa līmeni) un zemu oglekļa emisiju transporta sistēmas, tostarp iekšzemes ūdensceļus un jūras transportu, ostas, multimodālos savienojumus un lidostu infrastruktūru, lai veicinātu ilgtspējīgu reģionālo un vietējo mobilitāti;
d)
attīstot un atjaunojot visaptverošas, kvalitatīvas un savstarpēji savietojamas dzelzceļa sistēmas un veicinot trokšņa mazināšanas pasākumus;
e)
uzlabojot energoefektivitāti un energodrošību, attīstot viedas elektroenerģijas sadales, glabāšanas un pārvades sistēmas un integrējot decentralizētu enerģijas ražošanu no atjaunojamajiem avotiem;
8)
stabilu un kvalitatīvu darba vietu veicināšana un darbaspēka mobilitātes atbalstīšana:
a)
atbalstot uzņēmumu inkubatoru attīstību un investīcijas pašnodarbinātības, mikrouzņēmumu un darījumdarbības izveidē;
b)
atbalstot videi nekaitīgu izaugsmi, saistībā ar konkrētu apgabalu teritoriālo stratēģiju veicinot iekšējā potenciāla attīstību, tostarp to rūpniecisko reģionu pārveidi, kuros vērojama ekonomiskā lejupslīde, kā arī uzlabojot konkrētu dabas un kultūras resursu pieejamību un attīstot šos resursus;
c)
atbalstot vietējas attīstības iniciatīvas un palīdzību struktūrām, kas sniedz ar kaimiņattiecībām saistītus pakalpojumus, lai radītu darbvietas, ja šādas darbības neietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 (10) darbības jomā;
d)
investējot nodarbinātības dienestu infrastruktūrā;
9)
sociālās iekļaušanas veicināšana, cīņa pret nabadzību un jebkādu diskrimināciju:
a)
investējot veselības aprūpes un sociālajā infrastruktūrā, kas sniedz ieguldījumu valsts, reģionālajā un vietējā attīstībā, mazinot atšķirības veselības stāvokļa ziņā, veicinot sociālo iekļaušanu ar sociālo, kultūras un atpūtas pakalpojumu uzlabotas pieejamības palīdzību un veicinot pāreju no institucionāliem uz pašvaldību pakalpojumiem;
b)
sniedzot atbalstu trūcīgu kopienu fiziskai, ekonomiskai un sociālai atjaunošanai pilsētās un lauku rajonos;
c)
sniedzot atbalstu sociāliem uzņēmumiem;
d)
investējot saistībā ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijām.
10)
Investīcijas izglītībā un apmācībā, tostarp profesionālajā apmācībā, lai nodrošinātu prasmju apgūšanu un mūžizglītību, attīstot izglītības un apmācības infrastruktūru.
11)
Publisko iestāžu un iesaistīto personu institucionālo spēju un valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošana, izmantojot darbības, lai palielinātu ERAF īstenošanā iesaistīto valsts pārvaldes iestāžu institucionālo spēju un attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu efektivitāti un atbalstot no ESF finansētās darbības valsts institucionālās spējas un valsts pārvaldes efektivitātes palielināšanai.
6. pants
Rādītāji mērķim "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai"
1. Šīs regulas I pielikumā uzskaitītos kopējos iznākuma rādītājus, programmai raksturīgos rezultātu rādītājus un attiecīgā gadījumā programmai raksturīgos iznākuma rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1303/2013 27. panta 4. punktu, 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iv) punktu un 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) un iv) punktu.
2. Kopējo un programmai raksturīgo iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. Minēto rādītāju kumulatīvās skaitliski izteiktās mērķvērtības nosaka 2023. gadam.
3. Ar investīciju prioritātēm saistīto programmai raksturīgo rezultātu rādītāju atskaites vērtību noteikšanai izmanto jaunākos pieejamos datus, un mērķus nosaka 2023. gadam. Galamērķus var izteikt kvantitatīvā vai kvalitatīvā izteiksmē.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 14. pantu, lai grozītu I pielikumā iekļauto kopējo iznākuma rādītāju sarakstu nolūkā veikt pamatotus pielāgojumus, lai efektīvi izvērtētu darbības programmu īstenošanā panākto progresu.
II NODAĻA
Specifiski noteikumi, lai ņemtu vērā īpašas teritoriālās iezīmes
7. pants
Ilgtspējīga pilsētu attīstība
1. No ERAF darbības programmu ietvaros atbalsta pilsētu ilgtspējīgu attīstību ar tādu stratēģiju palīdzību, kurās ir iekļautas integrētas darbības pilsētu ekonomisko, vides, klimata, demogrāfisko un sociālo problēmu risināšanai, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību attīstīt saikni starp pilsētām un lauku rajoniem.
2. Pilsētu ilgtspējīgu attīstību nodrošina, izmantojot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 36. pantā minētās integrētās teritoriālās investīcijas vai īpašu darbības programmu vai īpašu prioritāro virzienu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu.
3. Ņemot vērā savu specifisko teritoriālo stāvokli, katra dalībvalsts savā partnerattiecību nolīgumā iekļauj to pilsētu atlases principus, kurās paredzēts īstenot integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, un norāda indikatīvu piešķīrumu minētajām darbībām valsts līmenī.
4. Vismaz 5 % ERAF finansējuma, kas valsts līmenī piešķirts saistībā ar mērķi "Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai", piešķir integrētām darbībām ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, kurās pilsētas, apakšreģionālās vai vietējās institūcijas, kas atbild par ilgtspējīgu pilsētu stratēģiju īstenošanu ("pilsētu iestādes"), ir atbildīgas par uzdevumiem, kas saistīti vismaz ar darbību atlasi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 123. panta 6. punktu vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar minētās regulas 123. panta 7. punktu. Indikatīvo summu, kas jāatvēl šā panta 2. punkta nolūkiem, nosaka attiecīgajā darbības programmā vai programmās.
5. Vadošā iestāde, apspriežoties ar pilsētas iestādi, nosaka uzdevumu apmēru, kas jāuzņemas pilsētu iestādēm saistībā ar ilgtspējīgai pilsētu attīstībai nepieciešamo integrēto darbību pārvaldību. Vadošā iestāde savu lēmumu oficiāli noformē rakstiskā veidā. Vadošā iestāde var paturēt tiesības pirms darbību apstiprināšanas veikt to atbilstības galīgo pārbaudi.
8. pants
Inovatīvas darbības ilgtspējīgas pilsētu attīstības jomā
1. Pēc Komisijas iniciatīvas no ERAF drīkst atbalstīt inovatīvas darbības ilgtspējīgas pilsētu attīstības jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92. panta 8. punktu. Šādas darbības ietver pētījumus un izmēģinājuma projektus, lai identificētu vai testētu jaunus risinājumus, kas risina Savienības nozīmes jautājumus, kas saistīti ar pilsētu ilgtspējīgu attīstību. Komisija veicina attiecīgo partneru, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. panta 1. punktā, iesaistīšanos inovatīvu darbību sagatavošanā un īstenošanā.
2. Atkāpjoties no šīs regulas 4. panta, ar inovatīvām darbībām var atbalstīt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmajā daļā minētos tematiskos mērķus un īstenotu atbilstošās investīciju prioritātes, kas noteiktas šīs regulas 5. pantā.
3. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, ar kuriem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par saskaņā ar šo regulu no ERAF atbalstāmo inovatīvo darbību atlases un pārvaldības principiem.
9. pants
Pilsētu attīstības tīkls
1. Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1303/2013 58. pantu izveido pilsētu attīstības tīklu, lai veicinātu spēju pilnveidošanu, tīklu veidošanu un pieredzes apmaiņu Savienības līmenī starp pilsētu iestādēm, kas atbild par ilgtspējīgas pilsētu attīstības stratēģijām saskaņā ar šīs regulas 7. panta 4. un 5. punktu un iestādēm, kas atbild par inovatīvām darbībām ilgtspējīgas pilsētu attīstības jomā saskaņā ar šīs regulas 8. pantu.
2. Pilsētu attīstības tīkla darbības papildina tās darbības, ko veic saistībā ar starpreģionālo sadarbību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1299/2013 (11) 2. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
10. pants
Apgabali, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi vai nelabvēlīga demogrāfiskā situācija
No ERAF līdzfinansētajās darbības programmās, kas attiecas uz teritorijām, kurās pastāvīgi ir ļoti nelabvēlīgi dabas apstākļi vai nelabvēlīga demogrāfiskā situācija, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1303/2013 121. panta 4. punktā, īpašu uzmanību pievērš minēto apgabalu specifisko grūtību novēršanai.
11. pants
Ziemeļu reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu
Īpašajam papildu piešķīrumam, kas paredzēts ziemeļu reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu, nepiemēro 4. pantu. Minēto piešķīrumu piešķir tematiskajiem mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4. un 7. punktā.
12. pants
Tālākie reģioni
1. Īpašajam papildu piešķīrumam, kas paredzēts tālākajiem reģioniem, nepiemēro 4. pantu. Minēto piešķīrumu izmanto, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras saistītas ar LESD 349. pantā minētajām īpašajām iezīmēm un ierobežojumiem, ar ko tālākajiem reģioniem nākas saskarties, atbalstot:
a)
Regulas (EK) Nr. 1303/2013 9. panta pirmajā daļā minētos tematiskos mērķus;
b)
kravas pārvadāšanas pakalpojumus un uzsākšanas palīdzību pārvadāšanas pakalpojumiem;
c)
darbības, kas saistītas ar uzglabāšanas ierobežojumiem, ražošanas līdzekļu pārmērīgu lielumu un uzturēšanu, kā arī ar cilvēkkapitāla trūkumu vietējā darba tirgū.
2. Īpašo papildu piešķīrumu, kas minēts 1. punktā, drīkst izmantot arī, lai palīdzētu finansēt darbības atbalstu un izdevumus, ar ko sedz sabiedrisko pakalpojumu saistības un līgumus tālākajos reģionos.
3. Summa, kurai piemēro līdzfinansēšanas likmi, ir proporcionāla 1. punktā noteiktajām saņēmēja papildu izmaksām, kas saistītas tikai ar darbības atbalstu un izdevumiem sabiedrisko pakalpojumu saistību un līgumu jomā, bet ar investīcijām saistīto izdevumu gadījumā ar to drīkst segt atbilstīgo izmaksu kopsummu.
4. Īpašo papildu piešķīrumu, kas minēts šā panta 1. punktā neizmanto, lai atbalstītu:
a)
darbības, kas saistītas ar produktiem, kuri uzskaitīti LESD I pielikumā;
b)
atbalstu pasažieru pārvadājumiem, kas atļauts saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu;
c)
atbrīvojumus no nodokļiem un atbrīvojumus no sociālajiem maksājumiem.
5. Atkāpjoties no 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta, no ERAF var atbalstīt produktīvas investīcijas tālāko reģionu uzņēmumos neatkarīgi no minēto uzņēmumu lieluma.
6. Šīs regulas 4. pantu nepiemēro ERAF līdzfinansējuma daļai īpašajā piešķīrumā, kas piešķirts Majotai kā tālākajam reģionam LESD 349. panta nozīmē, un vismaz 50 % no minētās ERAF daļas piešķir tematiskajiem mērķiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1., 3., 4. un 6. punktā.
III NODAĻA
Nobeiguma noteikumi
13. pants
Pārejas noteikumi
1. Šī regula neskar tās palīdzības turpināšanu vai grozīšanu, tostarp pilnīgu vai daļēju atcelšanu, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1080/2006 vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajai palīdzībai piemēro 2013. gada 31. decembrī. Tādēļ minēto regulu vai šādus citus piemērojamus tiesību aktus minētajai palīdzībai vai attiecīgajām darbībām turpina piemērot pēc 2013. gada 31. decembra līdz to noslēgumam. Šā punkta nolūkos palīdzība aptver darbības programmas un lielos projektus.
2. Pieteikumi palīdzības saņemšanai, kas iesniegti vai apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1080/2006, paliek spēkā.
14. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 6. panta 4. punktā un 8. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir no 2013. gada 21. decembris līdz 2020. gada 31. decembrim.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6. panta 4. punktā un 8. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 6. panta 4. punktu un 8. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
15. pants
Atcelšana
Neskarot šīs regulas 13. pantu, Regulu (EK) Nr. 1080/2006 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.
16. pants
Pārskatīšana
Eiropas Parlaments un Padome pārskata šo regulu līdz 2020. gada 31. decembrim saskaņā ar LESD 177. pantu.
17. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Regulas 12. panta 6. punktu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 17. decembrī