PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/519
(2015. gada 26. marts),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam nosaka galīgo antidempinga maksājumu, kuru attiecina arī uz konkrētu no Malaizijas nosūtītu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 91/2009 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012 (3), konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu (DzTS) importam Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu (“sākotnējie pasākumi”).
(2)
Grozīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012, pasākumi kļuva par ad valorem maksājumu, kas 0,0 % līdz 69,7 % apmērā noteikts atsevišķiem izlasē iekļautiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Vienlaikus antidempinga maksājums izlasē neiekļautiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikts 54,1 % apmērā, savukārt atlikušais maksājums Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bija 74,1 % (“spēkā esošie maksājumi”).
(3)
Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 723/2011 (4), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 693/2012 (5), sākotnējie pasākumi tika attiecināti uz DzTS importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(4)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no DzTS kopējā ražošanas apjoma Savienībā.
(5)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2014. gada 30. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(7)
Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(8)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.
(9)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(10)
Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju, ražotāju un nesaistīto Savienības importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēts saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veikt atlasi. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas informēt par sevi Komisiju pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(11)
No 325 zināmajiem Ķīnas ražotājiem 24 iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr 13 no tiem ziņoja, ka nav eksportējuši uz ES, savukārt par trim citiem tika konstatēts, ka sākotnējā izmeklēšanā tie nav īstenojuši dempingu, tāpēc uz tiem neattiecas spēkā esošie pasākumi. Pārējie astoņi uzņēmumi ziņoja, ka uz ES eksportējuši 11 800 tonnu, kas, spriežot pēc Eurostat datiem, atbilst 132 % no kopējā Ķīnas importa Eiropas Savienībā PIP laikā. Tika ierosināts trīs lielākos eksportētājus iekļaut izlasē. Tomēr viens uzņēmums, kas tika iekļauts izlasē, apgalvo, ka, norādot savu eksportu uz ES, tas izlases veidlapā pieļāvis kļūdu un faktiski tam būtu bijis jānorāda, ka eksports ir nulle.
(12)
Tāpēc izlasē tika iekļauti atlikušie trīs lielākie eksportētāji. Visi trīs izlasē iekļautie uzņēmumi dažādos procedūras posmos pārtrauca sadarbību, izvēlēdamies neatbildēt uz anketas jautājumiem vai atteikt pārbaudi uz vietas. Rezultātā katram no trim uzņēmumiem tika nosūtīta vēstule, ar kuru tika darīts zināms Komisijas nodoms piemērot pamatregulas 18. pantu. Minētie ražotāji eksportētāji neatbildēja.
(13)
Komisija izvērtēja, kādā situācijā ir četri pārējie ražotāji eksportētāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem. To eksports uz Savienību bija tik neievērojams, proti, mazāks nekā 1 % no kopējā eksporta apjoma, ka netika atzīts, ka būtu lietderīgi vai reprezentatīvi veidot jaunu izlasi un izmeklēšanas konstatējumus balstīt uz to situāciju. Ņemot vērā, ka izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tika uzskatīts, ka lietderīgāk ir balstīties uz konstatējumiem, kas gūti plašākā un reprezentatīvākā izmeklēšanā, proti, izmeklēšanā, kura balstās uz pieejamajiem faktiem. Pārējiem četriem uzņēmumiem tika darīts zināms Komisijas nodoms izmantot pieejamos faktus.
(14)
Ņemot vērā nepietiekamo sadarbošanos, Komisijas nodoms piemērot 18. pantu tika pavēstīts arī Ķīnas iestādēm. Uz attiecīgajām vēstulēm, kas tika nosūtītas uzņēmumiem un Ķīnas iestādēm, Komisija nesaņēma piezīmes vai lūgumu iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.
(15)
Gatavojoties izmeklēšanai, Komisija saņēma sadarbības piedāvājumus no 91 Savienības ražotāja/ražotāju grupas, kuri reprezentēja aptuveni 50 % no DzTS produkcijas Savienībā. Ņemot vērā lielo skaitu ražotāju, kas sadarbojās, Komisija izmantoja atlasi. Sākotnēji no uzņēmumiem/uzņēmumu grupām, kas apjoma, lieluma, ražojuma veidu klāsta un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā ziņā bija visreprezentatīvākie, tika atlasīti deviņi. Viens no atlasītajiem uzņēmumiem pārtrauca sadarbību un izvēlējās neatbildēt uz anketas jautājumiem. Rezultātā Komisija informēja uzņēmumu, ka nesadarbošanās dēļ tas tiek izslēgts no izlases. Izlasē palika pārējie astoņi uzņēmumi/uzņēmumu grupas, un tā tomēr tika atzīta par reprezentatīvu, jo aptvēra 24 % no aplēstās kopējās DzTS produkcijas Savienībā PIP laikā.
(16)
No diviem Savienības importētājiem tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. Ņemot vērā, ka uzņēmumu skaits bija samērā neliels, atlase nebija vajadzīga.
(17)
Paziņojumā par procedūras sākšanu paredzētajā termiņā par sevi neinformēja neviens lietotājs. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens lietotājs.
(18)
Tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
tika apmeklēti vienpadsmit uzņēmumi (vismaz viens, kas pieder pie katras no astoņām izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām). Šie Savienības ražotāji, pamatojoties uz pamatregulas 19. pantu, lūdza saglabāt viņu identitātes konfidencialitāti. Tie apgalvo, ka identitātes atklāšana varētu ievērojamā mērā nelabvēlīgi ietekmēt to darījumdarbību. Lūgums tika izskatīts un atzīts par pamatotu. Tādējādi minēto uzņēmumu nosaukumi netiek norādīti;
b)
importētāji Savienībā:
Adolf Würth GmbH & Co, Vācija,
Marcopol z o.o., Polija;
c)
ražotāji tirgus ekonomikas valstīs:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Pinanga, Malaizija,
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Pinanga, Malaizija,
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbaja, Indija.
5. Informācijas izpaušana
(19)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata šajā termiņbeigu izmeklēšanā izdarīti secinājumi, un tās tika aicinātas izteikt piezīmes (“galīgā informācijas izpaušana”). Pēc informācijas izpaušanas minētajām personām tikai dots laiks piezīmju sniegšanai. Tās tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja, Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātas, diviem Savienības importētājiem/ražotājiem un to saistītā ražotāja Ķīnā un divām Savienības izplatītāju apvienībām. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(20)
Attiecīgais ražojums ir konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementi, izņemot nerūsējošā tērauda savienotājelementus, t. i., kokskrūves (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūves, citas skrūves vai bultskrūves ar galvām (ar uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, izņemot virpotas no stieņiem, profiliem vai stieplēm ar pilnu šķērsgriezumu, kuru kāta diametrs nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un bultskrūves dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu sastiprināšanai) un paplākšņi, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00.
2. Līdzīgais ražojums
(21)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, kā arī dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, kuri tiek ražoti un pārdoti Malaizijas (“analogā valsts”) iekšzemes tirgū, pamatā ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tādi paši pamatlietojumi kā dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, ko ražo Ķīnas Tautas Republikā un pārdod eksportam uz Savienību. Tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.
1. Ievadpiezīmes
(23)
Kā jau skaidrots 11.-14. apsvērumā, ražotāji eksportētāji no Ķīnas, kas tika atlasīti iekļaušanai izlasē, izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi, ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji pietiekami nesadarbojās, kopējā analīze, ieskaitot dempinga aprēķinu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem.
(24)
Izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat dati un Ķīnas eksporta dati) un citu publiski pieejamu informāciju (piemēram, Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības paziņojumu), tika novērtēta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība.
(25)
Nesadarbošanās ietekmēja normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu tādā ziņā, ka precīzs ražojumu klāsts, ko Ķīnas ražotāji eksportēja uz Savienību, nebija zināms.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Analogās valsts izvēle un normālās vērtības aprēķināšana
(26)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par Komisijas ierosinājumu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par tirgus ekonomikas trešo valsti izmantot Indiju. Indija jau tika izmantota par analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā.
(27)
Pieprasījuma iesniedzējs papildus Indijai ierosināja par potenciālu analogo valsti izmantot ASV. Citas ieinteresētās personas izteica iebildumus pret ierosinājumu un par alternatīvām analogajam valstīm ieteica Malaiziju, Taivānu, Taizemi un Vjetnamu.
(28)
Papildus ieinteresēto pušu ierosinājumiem Komisija pati centās noteiktu atbilstošu analogo valsti. Tā noteica, ka vēl viena potenciāla analogā valsts varētu būt Japāna, jo tā lielos apjomos ražo savienotājelementus, kas ir līdzīgi ĶTR ražotajiem.
(29)
Zināmajiem ražotājiem Indijā, Japānā, Malaizijā (ražotājiem, kas reāli neapiet pasākumus (8)), Taivānā, Taizemē un ASV tika nosūtīts aicinājums sadarboties. Ar Vjetnamas ražotājiem saziņa nenotika, jo Vjetnama netiek atzīta par tirgus ekonomikas valsti. Indijas un Malaizijas ražotāji eksportētāji piekrita sadarboties, un šajās divās valstīs notika pārbaudes apmeklējumi.
(30)
Tika konstatēts, ka viens Indijas uzņēmums, kas sadarbojās, bija nevis ražotājs, bet tirdzniecības uzņēmums un otrs Indijas uzņēmums, kas sadarbojās, bija sācis darboties tikai pēc PIP. Tāpēc Indijas datus par pārdošanu un izmaksām nevarēja izmantot. Tika konstatēts, ka abi Malaizijas uzņēmumi, kas sadarbojās, ir ražotāji eksportētāji, par kuriem pieejami pilnīgi dati no PIP. Tāpēc, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, par analogo valsti tika izraudzīta Malaizija.
(31)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai Malaizijas ražotāju, kuri sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi.
(32)
Bez tam tika pārbaudīts, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam notikusi parastās tirdzniecības operācijās. Tas tika darīts, nosakot neatkarīgiem pircējiem PIP laikā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. Tika konstatēts, ka viens ražotājs iekšzemes tirgū pārdošanu veicis parastās tirdzniecības operācijās, savukārt otrs ne.
(33)
Tādējādi attiecībā uz pirmo ražotāju normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū PIP laikā rentabli pārdotā apjoma. Attiecībā uz otro ražotāju normālā vērtība tika aprēķināta atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. punktam.
(34)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas sniedza piezīmes par analogās valsts izvēli. Abas personas apgalvo, ka nebūtu jāapsver iespēja par analogo valsti izmantot Japānu, jo tā koncentrējusies uz augstā segmenta ražojumiem un tai ir augstas izmaksas. Viena no šīm personām norādīja arī, ka par analogo valsti būtu vajadzējis izvēlēties Taivānu, jo tur ir daudz ražotāju, izmaksas salīdzināmas ar Ķīnu un ir liels eksporta apjoms uz Eiropu un Ziemeļameriku.
(35)
Komisija norāda, ka analogā valsts tika izraudzīta pēc sešu potenciālo valstu izvērtēšanas. No visām šīm valstīm tika lūgta sadarbība. Sadarboties piekrita tika Malaizija un Indija; Taivāna un Japāna nesadarbojās. Malaizija tika izraudzīta 30. apsvērumā aprakstīto iemeslu dēļ.
2.2. Eksporta cenas noteikšana
(36)
Ņemot vērā to, ka izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tādējādi nebija konkrētas informācijas par Ķīnas cenām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un statistikas avotiem (Eurostat).
2.3. Salīdzinājums un korekcijas
(37)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, vajadzības gadījumā veicot atbilstošas korekcijas, tika pienācīgi ņemta vērā eksporta cena. Lai eksporta cenu izteiktu EXW līmenī Komisija koriģēja CIF cenu, kuras pamatā ir Eurostat dati, ņemot vērā transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un kredīta izmaksas.
2.4. Dempings PIP laikā
(38)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, tika noteikta dempinga starpība. Vidējās Eurostat importa cenas, salīdzinātas ar normālo vērtību analogajā valstī, neliecināja, ka būtu dempings.
(39)
Tomēr PIP laikā Savienībā no ĶTR tika importēti tikai neievērojami apjomi, proti, 9 000 tonnu DzTS (23 miljonu euro vērtībā), neņemot vērā DzTS, ko ražojuši ražotāji eksportētāji, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā konstatēts, ka tie nav īstenojuši dempingu. Turklāt, tā kā izlasē iekļautie Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, tad nebija pieejama informācija par Ķīnas eksporta ražojumu klāstu, tādējādi to nevarēja salīdzināt ar analogās valsts normālo vērtību apkopotā veidā.
(40)
Tāpēc tiek atzīts, ka konstatējumam par dempinga neesību PIP laikā ir neliela vērtība, jo importēti tika nelieli daudzumi un nav informācijas par importēto ražojumu klāstu, ņemot vērā, ka tiek ražoti un pārdoti ļoti daudzveidīgi savienotājelementi.
(41)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas trīs ieinteresētās personas pauda viedokli, ka pasākumi būtu jāatceļ, jo PIP laikā dempings netika konstatēts. Tās uzskata par būtisku konstatējumu, ka dempinga nav bijis, kaut arī eksporta apjoms no ĶTR bijis ļoti mazs.
(42)
Komisija norāda, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu konstatējumi ir balstīti uz dempinga atkārtošanās iespējamību, nevis uz konstatējumu par to, ka PIP laikā bijis dempings.
3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību
(43)
Ņemot vērā 38.-40. apsvērumā izklāstīto, Komisija analizēja arī to, vai dempings varētu atkārtoties tad, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tādēļ tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, eksporta cena no ĶTR uz citiem tirgiem, apiešana un Savienības tirgus pievilcīgums.
3.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā
(44)
Tiek lēsts, ka ĶTR ir pasaulē lielākā DzTS ražotāja. Spriežot pēc Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības (9) (“CFIA”) datiem, tiek lēsts, ka ražošanas jauda 2012. gadā bijusi 6,6 miljoni tonnu. Aplēsts, ka jaudas izmantojums bijis 75 %, tādējādi neizmantotā jauda ir ievērojama un salīdzināma ar kopējo Savienības patēriņu.
(45)
Arī CFIA lēš, ka 2012. gadā eksportēts 40 %-50 % DzTS produkcijas (2,5 miljoni tonnu). Skaidrs, ka Ķīnas DzTS ražotāju darbībā eksportam ir svarīga vieta. Ķīnas eksports tādējādi vairāk nekā par 40 % pārsniedza Savienības patēriņu tajā pašā periodā.
3.2. Eksporta cena no ĶTR uz trešo valstu tirgiem
(46)
Pieprasījumā ir prima facie pierādījumi par Ķīnas eksporta cenām uz citiem tirgiem, tādiem kā ASV un Tunisija. Pierādījumu pamatā ir cenu piedāvājums, ko saņēmusi Savienības ražošanas nozare. Konstatēts, ka šīs eksporta cenas bijušas zemākas par normālo vērtību, kura noteikta iepriekš. Turklāt, pamatojoties uz Ķīnas eksporta cenām uz Horvātiju 2012. gadā un 2013. gada pirmajā ceturksnī, proti, pirms Horvātijas pievienošanās ES un pirms ES aizsargpasākumu attiecināšanas uz šo valsti, var secināt, ka Ķīnas eksporta cenu līmenis, kura dēļ pēc sākotnējās izmeklēšanas tika noteikti pasākumi, saglabājies visnotaļ līdzīgs, tātad zemāks par normālo vērtību, kas noteikta šeit iepriekš.
(47)
Antidempinga pasākumi pret savienotājelementiem no ĶTR ir pieņemti vairākās trešās valstīs (piemēram, Kanādā (10), Kolumbijā (11), Meksikā (12), Dienvidāfrikā (13) un ASV (14)). Pasākumi tiek piemēroti vairākām savienotājelementu apakškategorijām, ieskaitot attiecīgo ražojumu. Tika uzskatīts, ka minētie antidempinga pasākumi ir vēl viens apliecinājums tam, ka trešo valstu tirgos tiek īstenots dempings.
(48)
Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka ĶTR ražotāji eksportētāji uz 46. un 47. apsvērumā minētajām trešām valstīm ir pārdevuši un turpina pārdod DzTS par dempinga cenām. Tāpēc Komisija uzskata, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, ĶTR ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu arī Savienības tirgū pārdotu par dempinga cenām.
3.3. Pasākumu apiešanas prakse
(49)
Pretapiešanas izmeklēšanā (15) tika secināts, ka Ķīnas savienotājelementiem piemērojamo pasākumi tiek apieti, nosūtot tos no Malaizijas. Tāpēc pasākumi tika attiecināti arī uz Malaiziju, izņemot deviņus Malaizijas ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka tie reāli neapiet pasākumus, un šie ražotāji tika atbrīvoti no pasākumiem. Apiešanas prakse norāda, ka eksportētāji, kas īsteno dempingu, ir ieinteresēti iekļūt Savienības tirgū ar dempinga cenām, nemaksājot maksājumu. Tāpēc tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, pastāv iespējamība, ka tie būtu ieinteresēti virzīt importu par dempinga cenām tieši uz Savienības tirgu un tiem nebūtu nepieciešams tādēļ izmantot apiešanu.
(50)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas divas ieinteresētās personas pauda viedokli, ka apiešanas risku varētu mazināt ar zemākām maksājuma likmēm. Personas apgalvo arī, ka 129. apsvērumā izskaidrotie īpašie pasākumi, kas paredz Ķīnas eksportētājiem ar individuālām maksājuma likmēm uzrādīt rēķinus, liecina par to, ka maksājuma likmes ir par augstu un mudina apiet pasākumus.
(51)
Komisija norāda, ka spēkā esošo maksājuma likmju apmēru nevar mainīt pamatregulas 11. panta 2. punkta kontekstā. Turklāt Ķīnas eksportētājiem noteiktie īpašie pasākumi ir paredzēti, lai vērstos pret potenciālo pasākumu apiešanas risku, kuru varētu radīt individuālo maksājumu likmju atšķirības. Gluži pretēji, analizējot pasākumu apiešanu caur Malaiziju, tika uzskatīts, ka tā liecina par to, ka imports no ĶTR Savienībā varētu būt saistīts ar dempinga atkārtošanos. Komisija uzskata, ka šie divi jautājumi nav tieši saistīti, jo prasība uzrādīt Ķīnas ražotāju sagatavotos rēķinus nemaina konstatējumu, ka pasākumu apiešana caur citām valstīm liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti.
3.4. Savienības tirgus pievilcīgums
(52)
Pasākumu apiešana caur Malaiziju liecina, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem joprojām ir pievilcīgs, jo Savienības tirgū ir augstākas cenas. Citos eksporta tirgos tiek piemēroti antidempinga pasākumi, un, ja pasākumus atceltu, Savienības tirgus pievilcīgums tikai palielinātos. Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka tad, ja pasākumus atceltu, ievērojama daļa no pašreizējā Ķīnas eksporta tiktu novirzīta uz Savienību. Vērts atgādināt, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas Ķīnas tirgus daļa Savienības tirgū bija 26 %. Tāpēc gaidāms, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksports, kas patlaban aizņem 0,5 % no Savienības tirgus, ievērojami pieaugtu, jo tā cenas būs zemākas nekā Savienības cenas.
3.5. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(53)
Izmeklēšanās tika atklāts, ka savienotājelementi no ĶTR uz vairākām trešām valstīm tiek eksportēti par dempinga cenām un ka dažas no šīm trešām valstīm ir pieņēmušas antidempinga pasākumus, kas piemērojami savienotājelementiem no Ķīnas. Ķīnas cenu noteikšanas prakse eksportam uz trešo valstu tirgiem liecina, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgū būtu iespējama dempinga atkārtošanās.
(54)
Tika uzskatīts, ka apiešanas prakse ir vēl viens apliecinājums dempinga atkārtošanās iespējamībai.
(55)
Bez tam Savienības tirgus pievilcīgums un fakts, ka citi tirgi antidempinga pasākumu dēļ palikuši slēgti, norāda uz risku, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Ķīnas eksports varētu tikt virzīts uz Savienības tirgu.
(56)
Turklāt Ķīnas Tautas Republikā bijusi ievērojama attiecīgā ražojuma ražošanas neizmantotā jauda salīdzinājumā ar Savienības patēriņu PIP laikā. Ja šī jauda tiktu izmantota eksportam uz Savienību un tam, lai cenas ziņā konkurētu ar Savienības ražotājiem, tad būtu ļoti liela iespējamība, ka, pārmērīgās produkcijas izlaides dēļ rodoties nepieciešamībai iekļūt eksporta tirgos, proti, stimulam īstenot dempingu, šāds eksports varētu tikt īstenots par dempinga cenām.
(57)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā dempings atkārtotos.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(58)
Izmeklēšana tika atklāts, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražo daudzi ražotāji, ieskaitot daudzus mazos un vidējos uzņēmumus un nedaudzus lielākus uzņēmumus. Kā skaidrots 15. apsvērumā, Savienības ražotāji, kuru vārdā tika iesniegts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, izņemot vienu uzņēmumu, sadarbojās izmeklēšanā. Vairāki citi ražotāji, atbalstot pieprasījumu vai iebilstot pret to, iesniedza vispārīgus datus par ražošanas un pārdošanas apjomu. Daudzi Savienības ražotāji, lielākoties mazie uzņēmumi, izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc, pamatojoties uz atsevišķu uzņēmumu datiem, nevarēja precīzi noteikt kopējo Savienībā saražoto apjomu.
(59)
Rezultātā Savienībā saražotais apjoms tika aplēsts, izmantojot informāciju, kura tika sniegta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā un kuras pamatā bija Eurostat dati par rūpniecības produkciju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek lēsts, ka ražošanas apjoms PIP laikā bijis ap 1,2 miljoniem tonnu.
(60)
Turklāt termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums un izmeklēšanā savāktā informācija ļauj lēst, ka PIP laikā līdzīgo ražojumu ražojuši 378 Savienības ražotāji. Tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(61)
Kā norādīts 15. apsvērumā, tika atlasīti astoņi Savienības ražotāji/grupas un tie sniedza pieprasīto informāciju. Tiek lēsts, ka izlasē iekļautie uzņēmumi reprezentē ap 24 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma, un tiek uzskatīts, ka to situācija ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.
E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Ievadpiezīmes
(62)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskie rādītāji attiecīgajam periodam tika noteikti, analizēti un pārbaudīti, balstoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem. Mikroekonomiskie tika noteikti, balstoties uz datiem, kas tika savākti un pārbaudīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.
(63)
Nākamajās sadaļās makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, krājumi, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības apmērs, atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējā cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un darbaspēka izmaksas.
2. Patēriņš Savienībā
(64)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz apjomu, ko Savienības ražošanas nozare pārdevusi Savienības tirgū, aplēsi attiecībā uz ražotājiem, kuri nesadarbojās, un Eurostat datiem par importu Taric kodu līmenī.
(65)
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 3 %. 2011. gadā izaugsme bija ievērojama, bet Savienības patēriņš vēl aizvien ļoti atpalika no sākotnējās izmeklēšanas IP laikā reģistrētajiem apjomiem, kad patēriņš pārsniedza 2,2 miljonus tonnu.
1. tabula
Patēriņš
2010
2011
2012
PIP
Patēriņš (tonnās)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indekss (2010 = 100)
100
112
101
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
3. ĶTR importa apjoms, cenas un tirgus daļa
(66)
ĶTR importa apjomi un tirgus daļas tika analizēti, pamatojoties uz Eurostat informāciju un datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.
a) Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa
(67)
Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR Savienībā apjoma un tirgus daļas ziņā ir bijusi šāda dinamika.
2. tabula
Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļas
2010
2011
2012
PIP
ĶTR
Importa apjoms (tonnās)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indekss (2010 = 100)
100
87
62
74
Tirgus daļa (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indekss (2010 = 100)
100
77
61
72
Avots: Eurostat.
(68)
Importa apjomi no ĶTR ievērojami samazinājās, proti, no daudzumiem, kas reģistrēti sākotnējās izmeklēšanas periodā (par vairāk nekā 98 %, salīdzinot sākotnējo IP ar PIP). Tādejādi arī Ķīnas tirgus daļa samazinājās no 26 % sākotnējā IP līdz 0,5 % PIP laikā. Rezultātā Ķīnas eksporta Savienības tirgū gandrīz vairs nav. Dati, kas norādīti šajā un nākamajā tabulā, neattiecas uz triju to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta apjomiem, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tie neīsteno dempingu. Attiecīgajā periodā to eksporta apjoms bija ap 30 % no attiecīgā ražojuma kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību.
b) Importa cena un cenas samazinājums
(69)
Tabulā ir parādīta Ķīnas importa vidējā cena cenām. Attiecīgajā periodā ĶTR importa vidējā cena palielinājās par 28 %. Tomēr ir pamatoti uzskatīt, ka šo cenu (kas ir vairāk nekā par 250 % augstāka nekā vidējā Ķīnas eksporta cena sākotnējā IP laikā) nevar uzskatīt par jēgpilnu rādītāju, jo no Ķīnas tiek importēti ļoti nelieli daudzumi. Faktiski šķiet, ka, ņemot vērā lielos antidempinga maksājumus, mazos importa apjomus un no importētājiem, kas sadarbojās, savāktos pierādījumus, daudzumi, ko Ķīnas eksportētāji eksportējuši PIP laikā, izriet no ļoti maziem pasūtījumiem un/vai ļoti specifiskiem ražojuma veidiem, kā dēļ cenas bija augstākas.
3. tabula
ĶTR importa vidējā cena
2010
2011
2012
PIP
ĶTR
Vidējā cena (EUR/t)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indekss (2010 = 100)
100
109
159
128
Avots: Eurostat.
(70)
Neviens izlasē iekļautais Ķīnas ražotājs eksportētājs pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās, un, ņemot vērā ierobežoto informāciju, kas bija pieejama no citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, cenas samazinājums PIP laikā tika noteikts, Savienības ražotāju vidējās svērtās cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī salīdzinot ar Ķīnas eksporta vidējām cenām CIF līmenī, kuras, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitas nodokļiem, tika iegūtas no Eurostat.
(71)
Salīdzinājuma rezultāts, izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma PIP laikā, liecina, ka vidējā svērtā cenas samazinājuma starpība Savienības tirgū bijusi 12 %. Tomēr 69. apsvēruma izklāstīto iemeslu dēļ būtu jāuzskata, ka attiecīgajā periodā no Ķīnas eksportētā attiecīgā ražojuma reģistrētās cenas bijušas daudz augstākas, nekā tās būtu bijušas tad, ja pasākumi nebūtu noteikti. Tādējādi ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumus atceltu, attiecīgā ražojuma eksports no ĶTR, vēl aizvien spētu izdarīt vērā ņemamu cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem.
4. Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi
4. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2010
2011
2012
PIP
Taivāna
Importa apjoms (tonnās)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indekss (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (EUR/t)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indekss (2010 = 100)
100
106
111
105
Tirgus daļa (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indekss (2010 = 100)
100
117
120
117
Vjetnama
Importa apjoms (tonnās)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indekss (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (EUR/t)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indekss (2010 = 100)
100
111
113
101
Tirgus daļa (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indekss (2010 = 100)
100
126
136
174
Taizeme
Importa apjoms (tonnās)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indekss (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (EUR/t)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indekss (2010 = 100)
100
105
108
99
Tirgus daļa (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indekss (2010 = 100)
100
196
183
164
Citas trešās valstis (kopā) (16)
Importa apjoms (tonnās)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indekss (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (EUR/t)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indekss (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Tirgus daļa (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indekss (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Trešās valstis kopā (16)
Importa apjoms (tonnās)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indekss (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (EUR/t)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indekss (2009 = 100)
100
103
111
106
Tirgus daļa (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indekss (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Attiecīgajā periodā bija vērojama tendence trešo valstu importa apjomam Savienības tirgū nedaudz palielināties, kas atbilda patēriņa tendencei. Visu trešo valstu izcelsmes DzTS importa tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās samērā stabila, proti, atbilda aptuveni trešdaļai Savienības patēriņa.
(73)
Trešo valstu izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabilas un bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Neatkarīgi no tā trešo valstu cenas ir ievērojami augstākas par cenām, kas sākotnējā izmeklēšanā reģistrētas Ķīnai. Kaut arī no Ķīnas Savienībā PIP laikā importēto DzTS cenas bija augstākas nekā trešo valstu izcelsmes importa vidējās cenas, 69. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tās nevar uzskatīt par reprezentatīvām.
(74)
Ja aplūko atsevišķi trešās valstis, kļūst skaidrs, ka patlaban Savienības tirgū nozīmīgākā ārvalstu dalībniece ir Taivāna. Attiecīgajā periodā tās eksporta apjomi palielinājušies par 20 %, un imports no Taivānas ir gandrīz puse no visa importa ES tirgū. Ja uzskata, ka tās eksporta apjomi PIP laikā bijuši par 70 % lielāki nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (neatkarīgi no fakta, ka PIP laikā patēriņš bija mazāks), ir skaidrs, ka ievērojamu daļu Ķīnas eksporta aizstājuši Taivānas ražojumi. Taču tik un tā būtu jānorāda, ka Taivānas importa apjomi PIP laikā bija uz pusi mazāki nekā sākotnējā IP laikā Ķīnas eksportētie apjomi un ka Taivānas vidējās cenas PIP laikā bija gandrīz divreiz lielākas (+ 97,8 %) nekā vidējās Ķīnas eksporta cenas sākotnējā IP laikā. Bez tam tiek norādīts, ka Eiropas tirgos, kur nepiemēro antidempinga pasākumus, piemēram Horvātijā, pirms tā pievienojās ES, Ķīnas eksportētāji ir turpinājuši pārdošanu gandrīz tikpat zemu cenu līmenī.
(75)
Arī Vjetnamu un Taizemi var atzīt par valstīm, kas guvušas labumu no Ķīnas eksporta izzušanas, jo tām reģistrēts ievērojams pieaugums (70-80 % diapazonā), pat ja to sākotnējie apjomi bijuši daudz mazāki.
(76)
Turklāt būtu jāņem vērā, ka importētie ražojumi, pretēji Savienības ražošanas nozares ražotajiem, lielākā mērā atbilst ražojumu diapazonam, kurā ietilpst standarta ražojumi.
(77)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas četras ieinteresētās personas apgalvo, ka no Komisijas konstatējumiem par to, ka Savienības tirgū Ķīnas importu daļēji aizstājis Taivānas, Taizemes un Vjetnamas imports, būtu jāsecina, ka ražojumi, ko varētu importēt no Ķīnas, ir standarta ražojumi, tāpēc tie tieši nekonkurētu ar sarežģītākiem ražojumiem, ko ražo Savienības ražošanas nozare.
(78)
Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek norādīts - tas, ka imports no trešām valstīm tiesām aizstājis Ķīnas eksportētāju tirgus daļu, nenozīmē, ka nākotnē imports no Ķīnas nevarētu radīt kaitējumu. Pirmkārt, kā sīkāk skaidrots 115. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarē ietilpst gan standarta, gan speciālo savienotājelementu ražotāji. Otrkārt, pazīmes liecina, ka nākotnē no Ķīnas varētu eksportēt specializētākus un augstāka segmenta ražojumus. Pieejamā informācija par attīstības plāniem, piemēram, Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības (“CFIA”) (17) priekšsēdētāja runa, skaidri norāda, ka Ķīnas savienotājelementu nozare paredzējusi izstrādāt dažādākus, sarežģītākus un augstāka segmenta ražojumus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija
(79)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienas ražošanas nozares stāvokli.
(80)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija tiek novērtēta, pamatojoties uz tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas.
a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(81)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms kopumā saglabājās stabils. Tiek atgādināts, ka pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma lielā mērā ir atkarīgs no tādam nozarēm kā autobūve un būvniecība, kā arī citas patēriņa preces. Neatkarīgi no 2011. gada mazā pieauguma attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms patiešām saglabājās samērā stabils - tas atbilda lēni augošajam pieprasījumam Eiropas ekonomikā.
5. tabula
Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms (tonnās)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indekss (2010 = 100)
100
114
100
99
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
(82)
Attiecīgajā periodā arī ražošanas jauda saglabājās samērā stabila, 2011. gadā un PIP laikā mazliet palielinoties. Atbilstoši faktam, ka 2012. un 2013. gadā ražošana saglabājās stabila, arī jaudas izmantojums saglabājās lielākoties stabils, 2011. gadā sasniedzot relatīvu maksimumu.
6. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas jauda (tonnās)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indekss (2010 = 100)
100
101
99
101
Jaudas izmantojums (%)
48
54
48
47
Indekss (2010 = 100)
100
114
101
98
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
b) Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme
7. tabula
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem
2010
2011
2012
PIP
Apjoms (tonnās)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indekss (2010 = 100)
100
113
102
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
(83)
Neatkarīgi no ievērojamā pieauguma 2010. un 2011. gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem 2010.-2013. gadā atbilda patēriņa un ražošanas tendencei, attiecīgajā periodā mazliet palielinoties.
8. tabula
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un izaugsme
2010
2011
2012
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)
67
66
66
66
Indekss (2010 = 100)
100
97
98
98
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat.
(84)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija stabila (aprēķināta, ņemot vērā arī pārdošanu saistītām personām) - tā atbilda aptuveni divām trešdaļām tirgus. Šāds rezultāts atbilst Savienības patēriņa samazinājumam, kas no vienas puses salīdzināms ar sākotnējās izmeklēšanas periodu un no otras puses - ar to, ka Ķīnas imports aizstāts ar importu no citiem avotiem.
c) Nodarbinātība un ražīgums
(85)
Attiecīgajā periodā ar attiecīgo ražojumu saistītā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā saglabājās stabila. Mazais 2011. gada reģistrētais pieaugums atbilst tad reģistrētajai lielākai produkcijas izlaidei. Ņemot vērā, ka 2011. gadā augstāks bija arī ražīgums, redzams, ka Savienības ražošanas nozare ir reaģējusi uz pieprasījuma pieaugumu, pieņemot jaunus darbiniekus un esošajiem darbiniekiem izlaižot lielāku produkciju (virsstundas). Kad nākamajos gados apjomi atkal samazinājās, abas šīs parādības izzuda un situācija atbilda 2010. gada līmenim.
9. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
PIP
Nodarbināto skaits
20 036
20 854
20 238
19 950
Indekss (2010 = 100)
100
104
101
100
Ražīgums (vienība/darbinieks)
60
66
60
60
Indekss (2010 = 100)
100
110
99
100
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums.
d) Faktiskās dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(86)
Kā norādīts 36. apsvērumā, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ ĶTR dempinga starpības nebija iespējams pietiekami precīzi aprēķināt, tāpēc tiek uzskatīts, ka konstatējumam par dempingu PIP laikā ir neliela vērtība. Kaitējuma rādītāju analīze sniedza pierādījumus par to, ka ražošanas nozare atgūstas no iepriekšējā dempinga. Tomēr atgūšanos palēnināja stagnējošais pieprasījums galvenajās lejupējās nozarēs. Turklāt būtu jānorāda, ka samērā stabilais stāvoklis, kas konstatēts attiecīgajā periodā, izveidojies pašlaik spēkā esošo pasākumu aizsardzībā. Ja pasākumus atceltu, tad varētu gaidīt ievērojamu ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.
e) Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas
(87)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā 2010. līdz 2013. gadā pēc 2012. gadā sasniegtā relatīvā maksimuma palielinājās par 8 %. Parasti ar vidējo pārdošanas cenu Savienības ražošanas nozare var segt ražošanas izmaksas un nodrošināt nelielu peļņu.
10. tabula
Pārdošanas cenas un izmaksas
2010
2011
2012
PIP
Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indekss (2010 = 100)
100
107
111
108
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indekss (2010 = 100)
100
111
116
109
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
f) Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(88)
Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsmai, ieguldījumiem, ienākumam no ieguldījumiem un spējai piesaistīt kapitālu ir bijusi šāda dinamika.
11. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
PIP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
1,5
1,1
2,0
3,6
Naudas plūsma (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Ieguldījumi (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indekss (2010 = 100)
100
121
79
81
Ienākums no ieguldījumiem (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(89)
Izlase iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, izsakot peļņu no līdzīga ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā pirms nodokļiem procentos no attiecīgā apgrozījuma. Visā attiecīgajā periodā peļņas starpība saglabājās zema un dažiem Savienības ražotājiem tā bija pat negatīva; jo īpaši vērts norādīt, ka nevienā no aplūkotajiem gadiem peļņas starpība nesasniedza sākotnējās izmeklēšanas periodā reģistrēto līmeni (4,4 %). Kaut arī Savienības ražošanas nozarei raksturīga stabila pārdošanas un ražošanas tendence un tās tirgus daļa ir ievērojama, peļņas starpības šai nozarei vēl aizvien ir samērā mazas. Jo īpaši būtu jānorāda, ka 2011. gadā peļņas starpība bija ļoti maza, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi sasniedza attiecīgā perioda maksimumu. Tas rada bažas par Savienības ražošanas nozares peļņas starpības turpmāko dinamiku gadījumā, ja ekonomiskā situācija turpinās stagnēt. Būtu arī jāievēro, ka peļņas starpība attiecīgajā periodā arī visu laiku saglabājusies zem mērķa peļņas, kas tika norādīta sākotnējā izmeklēšanā (5 %).
(90)
Naudas plūsma, kas nozīmē ražošanas nozares spēju pašai finansēt savu darbību, visā attiecīgajā periodā bija pozitīva. Tomēr šis rādītājs uzlabojās tikai 2012. gadā, un PIP laikā tam reģistrēts ievērojams samazinājums (par 17 %). Tas rada bažas par Savienības ražošanas nozares spēju turpināt pašai finansēt savu darbību.
(91)
Attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis saglabājās samērā augsts, 2011. gadā sasniedzot maksimumu. Ienākumam no ieguldījumiem, izteiktam kā peļņa procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, bija līdzīga tendence kā peļņas starpībai. Tāpēc PIP laikā šis rādītājs arī sasniedz maksimumu. Šo signālu var interpretēt divējādi, jo, no vienas puses, tas atspoguļo peļņas starpības maksimumu attiecīgajā periodā, bet, no otras puses, tas atspoguļo arī ieguldījumu mazo apjomu, kas liecina par to, ka ražošanas nozares ekonomiskās izredzes sektorā vēl aizvien ir neskaidras.
(92)
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka, lai gan Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji visā attiecīgajā periodā saglabājušies stabili, tā vēl aizvien nebija sasniegusi to līmeni, kas bija sākotnējās izmeklēšanas periodā.
g) Krājumi
(93)
To Savienības ražotāju krājumu apjoms perioda beigās, kas sadarbojās, lielā mērā atbilda tendencei, kas bija raksturīga ražošanai un pārdošanai, proti, tendence bija samērā stabila un 2011. gadā sasniedza maksimumu. Turklāt, ņemot vērā to, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražo lielākoties pēc pasūtījuma, krājumu apjoms nav ļoti jēgpilns rādītājs.
12. tabula
Krājumi perioda beigās
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās (tonnās)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indekss (2010 = 100)
100
114
111
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
h) Darbaspēka izmaksas
(94)
Vidējai darbinieku algai fiksēts stabils pieaugums 4 % katrā attiecīgā perioda gadā. Tomēr šo pieaugumu var izskaidrot ar inflācijas korekciju un mazākā mērā ar papildu darba laiku (2011. gadā, kad palielinājās viena darbinieka ražīgums).
13. tabula
Darbaspēka izmaksas
2010
2011
2012
PIP
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indekss (2010 = 100)
100
104
108
112
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6. Secinājums par situāciju Savienības ražošanas nozarē
(95)
Izmeklēšana liecina, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas 2009. gadā ražojumu imports no ĶTR Savienības tirgū tikpat kā ir izzudis. Tādējādi Savienības ražošanas nozare ir panākusi labu un stabilu ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu. No otras puses, peļņa vēl aizvien nav sasniegusi nedz sākotnējās izmeklēšanas periodā reģistrēto līmeni, nedz sektora mērķa peļņu.
(96)
Tāpēc tiek secināts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr, ņemot vērā lēno patēriņa pieaugumu un faktu, ka peļņas starpības nesasniedza to apmēru, kas nepieciešams ilglaicīgai dzīvotspējai, situāciju Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien var uzskatīt par nestabilu.
(97)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka, ņemot vērā Komisijas secinājumu par to, ka Savienības ražošanas nozare PIP laikā nav cietusi no būtiska kaitējuma, pasākumi būtu jāizbeidz. Komisija patiešām konstatēja, ka PIP laikā būtiska kaitējuma nav bijis. Tomēr lēmums papildus attiecināt pasākumus nebalstās uz to, ka PIP laikā būtu bijis būtisks kaitējums, bet saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu - uz konstatējumu par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(98)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību pasākumu izbeigšanas gadījumā, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēta Ķīnas eksporta potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.
(99)
Analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības tirgus patēriņa tendencei, neizmantotajai jaudai, tirdzniecības plūsmām un Savienības tirgus pievilcīgumam, kā arī ĶTR cenu noteikšanas praksei. Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, tāpēc analīze tika balstīta uz pieejamajiem faktiem, kas ietver statistiku (Eurostat un Ķīnas tirdzniecība statistika) un ražošanas nozares dokumentus (piemēram, CFIA priekšsēdētāja runa, kas minēta 78. apsvērumā), kas tika pievienoti pieprasījumam sākt termiņbeigu pārskatīšanu.
2. Patēriņš Savienībā
(100)
Kā norādīts 64. un 65. apsvērumā, attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma patēriņam Savienībā kopumā ir stabila tendence. Vienlaikus PIP laikā patēriņš vēl aizvien ir par gandrīz 20 % zemāks nekā sākotnējās izmeklēšanas perioda pirmskrīzes līmenis. Attiecīga ražojuma patēriņa samazināšanos veicina tas, ka Savienībā samazinās ražošana autobūves nozarē un būvniecības nozarē, kā arī citos patēriņa preču sektoros, kas ievērojamos apjomos izmanto attiecīgo ražojumu (elektroniskas un sadzīves ierīces, mēbeles utt.). Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā atsāktos ārkārtīgi lētais Ķīnas izcelsmes imports, kas strauji un dramatiski ietekmētu Savienības ražošanas nozares situāciju. Varētu gaidīt, ka šā importa cenas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, katrā ziņā tās izraisītu lejupēju spiedienu un izkropļotu konkurenci tirgū. Tādējādi ir iespējams, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
3. Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas un Savienības tirgus pievilcīgums, ĶTR cenu noteikšanas prakse
(101)
Kā aprakstīts 44. apsvērumā, Ķīnas DzTS ražošanas jauda 2012. gadā bija 6,6 miljoni tonnu. Nepieciešams norādīt, ka Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozare vairāku ekonomisku faktoru (inflācija, Ķīnas ekonomikas palēnināšanās un eurozonas krīze) nelabvēlīgās ietekmes dēļ 2012. gadu uzskatīja par grūtu gadu, un kopš 2000. gada tas bija pirmais gads, kad Ķīnas ražošanas jauda samazinājās (no 6,8 miljoniem tonnu 2011. gadā).
(102)
Katrā ziņā neatkarīgi no nākotnes scenārijiem (stagnācija vai izaugsme) vēl aizvien jānorāda, ka pat tad, ja pašreizējā Ķīnas ražošanas jauda, kas ir 6,6-6,8 miljoni tonnu, 2010.-2012. gadā tika izmantota tikai 75 % apmērā. Tādējādi Ķīnai rodas neizmantotā jauda (1,6-1,7 miljoni tonnu), kas jau tagad ir ārkārtīgi liela un precīzi atbilst Savienības tirgū minētajos gados reģistrētajam patēriņa diapazonam.
(103)
Attiecīgajā periodā Ķīnas DzTS eksports pasaulē bija samērā stabils, proti, 2,2-2,6 miljoni tonnu, kas atbilst 40-50 % no Ķīnas pārdošanas apjoma. Tādējādi ir skaidrs, ka Ķīnas DzTS ražotāju darbībā eksportam ir svarīga vieta. CFIA paziņotie nozares attīstības plāni liecina, ka gaidāmais pieprasījuma pieaugums iekšzemes tirgū, ļoti iespējams, varētu izraisīt eksporta daļas samazinājumu līdz 30-40 % no ražošanas apjoma. Tomēr šis samazinājums būtu jāskata kopsakarā ar kopējo ražošanas jaudas pieaugumu, kas izskaidrots 101. apsvērumā, un faktu, ka neizmantotā jauda katrā ziņā ir tikpat liela kā viss Savienības patēriņš. Turklāt CFIA prognozē Ķīnas eksporta daļas samazinājumam nav paredzēts ne laika satvars un nav konkrēti norādīts, ka šāda pāreja būtu jau sākusies. Tādējādi CFIA paziņotais attīstības plāns būtu jāatzīst par pārāk neskaidru un nenoteiktu programmu, jo īpaši ja to skata kopsakarā ar pasākumu iespējamo izbeigšanu, kam varētu būt tūlītēja ietekme. Tāpēc šis plāns šobrīd nevar ietekmēt secinājumus par iespējamo kaitējuma atkārtošanos pasākumu izbeigšanas gadījumā.
(104)
Pašlaik Ķīnas klātbūtne Savienības tirgū ir ļoti ierobežota un apjoma ziņā nepārsniedz 0,5 % no tirgus daļas. Tomēr Savienības tirgus vēl aizvien ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem, jo cenas ES tirgū ir augstākas. To pierāda Ķīnas ražotāju eksportētāju centieni apiet ES antidempinga pasākumus. Kā norādīts 3. apsvērumā, šādas prakses dēļ pasākumi jau tika attiecināti uz Ķīnas eksportu caur Malaiziju.
(105)
Bez tam Ķīnas uz eksportu vērstā ražošanas nozarei kļūst aizvien grūtāk atrast ceļus uz saviem ierastajiem eksporta tirgiem, jo pēdējā laikā aizvien vairāk šādu tirgu noteikuši antidempinga pasākumus pret dažādu veidu DzTS eksportu no Ķīnas, kā jau izskaidrots 47. apsvērumā.
(106)
Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu lieluma un cenu līmeņa ziņā, pasākumu izbeigšanas gadījumā ievērojama daļa no pašreizējā Ķīnas eksporta tiktu novirzīta uz Savienību. Vērts atgādināt, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas Ķīnas tirgus daļa Savienības tirgū bija 26 %.
(107)
Visbeidzot, attiecībā uz Ķīnas eksporta cenu līmeni tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts ļoti ievērojams dempings un kaitējuma starpības, kas tika aprēķinātas pēc Ķīnas eksportētāju eksporta cenām. Spriežot pēc Ķīnas eksporta cenām uz Horvātiju 2012. gadā un 2013. gada pirmajā ceturksnī, proti, pirms Horvātijas pievienošanās ES un pirms ES aizsargpasākumu attiecināšanas uz šo valsti, var secināt, ka Ķīnas eksporta cenu līmenis, kura dēļ pēc sākotnējās izmeklēšanas tika noteikti pasākumi, saglabājies visnotaļ līdzīgs. Turklāt citu trešo valstu veiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Ķīnas DzTS apstiprina, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju negodīgā cenu noteikšanas prakse turpinājusies un nav vērsta tikai uz Savienības tirgu.
4. Secinājums
(108)
Izmeklēšanā konstatētais akcentē vairākus elementus, ka raisa bažas, ieskaitot ĶTR pieejamo lielo neizmantoto jaudu, dempinga un pārdošanas par zemāku cenu turpināšanu visā pasaulē, ar ražošanas jaudu saistītos plānus, ražojumu diapazonu un ražojumu sarežģītību Ķīnas Tautas Republikā, kā arī pieaugošos tirdzniecības šķēršļus citos galvenajos trešo valstu tirgos. No otras puses, mazā pieprasījuma dēļ daudzās lejupējās nozarēs Savienības patēriņš pēdējos 5 gados ir stagnējis. Tas izraisījis Savienības ražošanas nozares ievainojamību, kam raksturīga zināma neizmantota jauda, maza peļņa un darījumdarbības nenoteiktība (pieredzēta jo īpaši samazināto ieguldījumu dēļ). Vadoties pēc šī scenārija, tiek atzīts, ka pasākumu atcelšana varētu ar ļoti lielu varbūtību izraisīt pēkšņu Ķīnas importa par dempinga cenām atgriešanos un tādējādi, liekot Savienības ražošanas nozarei atkal ciest no kaitējuma, vājinātu Savienības ražošanas nozares pozīcijas tās pamattirgū.
(109)
Ir personas, kas apgalvo, ka salīdzinājumā ar 2010. gadu Savienības ražošanas nozare ir divkāršojusi peļņu un naudas plūsmu un tāpēc tās peļņu nevar atzīt par mazu. Bez tam tika norādīts, ka Savienības ražošanas nozarei nav vajadzīgi jauni ieguldījumi, jo tā jau iepriekš veikusi ievērojamus ieguldījumus.
(110)
Savienības ražošanas nozare tik tiešām ir dubultojusi peļņu, tomēr tā vēl aizvien ievērojami mazāka nekā peļņa sākotnējā IP laikā (4,4 %) un mērķa peļņa (5 %). Tas pats apsvērums attiecas uz naudas plūsmu, kas palikusi 14 % zem sākotnējā IP līmeņa. Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja ir atkarīga no tā, vai tiek turpināti ieguldījumi iekārtu atjaunināšanā un ražojumu diapazona paplašināšanā. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.
(111)
Ja pasākumus atceltu, pašreizējā tirgus situācijā iespējams, ka īslaicīgi uzlabojušies Savienības ražošanas nozares rādītāji varētu atkal pasliktināties. Kā minēts iepriekš, nosacījumi būtu ārkārtīgi labvēlīgi, lai palielinātu importu no ĶTR uz Savienības tirgu par dempinga cenām un ievērojamos apjomos. Tas, iespējams, traucētu Savienības tirgus pozitīvo dinamiku, kas izveidojusies attiecīgajā periodā. Iespējamais imports par dempinga cenām varētu radīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un likt tai zaudēt tirgus daļu, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, kas joprojām ir nestabili. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā aplūkotajā periodā (no 2003. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 30. septembrim), proti, pirms antidempinga pasākumu noteikšanas, milzīgā Ķīnas izcelsmes importa dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāierobežo ražošana konkrētos attiecīgā ražojuma segmentos (18). Tam ir ievērojama negatīva ietekme uz jaudas izmantojumu un rentabilitāti.
(112)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvo, ka Komisija, analizējot kaitējuma atkārtošanās iespējamību, nav noteikusi Ķīnas eksporta ietekmi uz apjomu un tā saistību ar pasākumiem. Ieinteresētā persona apgalvo, ka:
i)
citas izcelsmes imports aizstājis importu no Ķīnas; šā importa cenas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tomēr Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu,
ii)
pasākumu apmēra samazināšana pēc PTO ieteikumu īstenošanas nav izraisījusi Ķīnas izcelsmes importa apjomu palielināšanos Savienības tirgū,
iii)
ievērojams apjoma samazinājums no 2009. gada, kad tika noteikti sākotnējie pasākumi, fiksēts arī citu veidu savienotājelementu importam no Ķīnas, kam nepiemēro antidempinga pasākumus,
iv)
ņemot vērā pieaugošo pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū, Ķīnas eksporta turpmāka pieauguma iespējamība Savienībā ir neliela, un
v)
savienotājelementu tirgus Ķīnā un arī parējos Āzijas tirgos turpinās augt, tādējādi mazinot iespējamību, ka eksports uz ES ievērojami palielināsies.
(113)
Atbildot uz šiem apgalvojumiem, tiek norādīts:
i)
Ķīnas importa iespējami izraisītā kaitējuma ietekmi nevar salīdzināt ar tādu trešo valstu kā Taivānas, Vjetnamas un Taizemes importa ietekmi. Kā jau norādīts 74. apsvērumā, ir pierādījumi, kas liecina, ka Ķīnas eksportētāji tik tiešām vēl aizvien veica pārdošanu Horvātijas tirgū (pirms tā pievienojās ES) līdzīgā cenu līmenī, kāds fiksēts sākotnējā izmeklēšanā; tāpēc šīs cenas bija zemākas nekā cenas PIP laikā trešās valstīs. Turklāt, kā norādīts 115. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare pārdod ievērojamus apjomus standarta un speciālo ražojumu, tāpēc iespējams, ka tad, ja spēkā esošie maksājumi tiktu atcelti, Ķīnas (standarta un speciālo ražojumu) eksports spētu izraisīt kaitējumu;
ii)
ņemot vērā spēkā esošo maksājumu nelielo apmēra samazinājumu pēc PTO ieteikumu īstenošanas, proti, sākotnējie 85 % tika mainīti uz 74,1 %, būtisks importa pieaugums no Ķīnas netika gaidīts;
iii)
pieejamie statistikas dati neliecina, ka būtu patiess apgalvojums par to savienotājelementu importa apjomu samazinājumu, kuriem nepiemēro pasākumus. Tiešām 2009.-2013. gadā saglabājās stabils mēneša apjoms 20-30 tūkstoši tonnu, savukārt to savienotājelementu importa apjoms, kuriem piemēro pasākumus, 2009. gada februārī uzreiz samazinājās no vairāk nekā 60 tūkstošiem tonnu mēnesī līdz gandrīz nullei;
iv)
gaidāmās izmaiņas Ķīnas pārdoto apjomu proporcijā iekšzemes tirgū attiecībā pret pārdošanu eksportam, kuras atbildīs Ķīnas iekšzemes pieprasījuma pieaugumam, tiks līdzsvarotas ar Ķīnas kopējās ražošanas jaudas un pārdošanas apjomu pieaugumu, kā izskaidrots 101. apsvērumā; un
v)
apgalvojums, ka Āzijas pieprasījums pēc savienotājelementiem pieaug un ka paredzamais pasaules pieprasījums pēc savienotājelementiem 2016. gadā atbildīs 83 miljardiem USD, ir balstīts uz novecojušu avotu. Jauns tirgus pētījums, ko 2014. gada decembrī publicēja Fastener Industry News Inc. (19), prognozē, ka 2018. gadā tirgū būs pieprasījums 81 miljarda USD vērtībā, tādējādi paredzēts mazāks pieaugums ilgākā laikā. Turklāt vienlaikus ar pieprasījuma pieaugumu Āzijas Klusā okeāna reģionā vērojams, ka jauda pieaug ne vien Ķīnā, bet arī vairākās citās valstīs (piemēram, Indonēzijā, Malaizijā, Taizemē un Vjetnamā). Turklāt, lai palielinātu savienotājelementu ražošanas jaudu, jāpārvar samērā nelieli šķēršļi (laika, kapitālā un zinātības ziņā), tāpēc piedāvājums var samērā ātri reaģēt uz pieprasījuma pieaugumu.
Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.
(114)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvo, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamības analīze Komisija nav ņēmusi vērā faktu, ka no Ķīnas importētie zemā segmenta ražojumi nevar izdarīt cenu spiedienu uz augstā segmenta ražojumiem, ko ražo galvenokārt Savienības ražotāji.
(115)
Atbildot uz šo apgalvojumu, būtu jāatgādina, ka Savienība ražo visus savienotājelementu veidus un tikai daži uzņēmumi ir orientējušies uz specifiskiem veidiem (standarta vai speciālajiem), savukārt pārējie piedāvā visus veidus. Konkrēti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ievērojama pārdošanas apjoma daļa ir standarta savienotājelementi, un trim no tiem lielākā pārdošanas apjoma daļa PIP laikā bijuši standarta ražojumi. Tāpēc apgalvojums, ka Eiropas ražošanas nozare ražo vienīgi speciālos vai augstā segmenta savienotājelementus un tādējādi ir pasargāta no kaitējuma, ko varētu radīt Ķīnas izcelsmes imports, nepārprotami ir aplams, jo tas ir pretrunā ar izmeklēšanā savāktajiem un pārbaudītajiem pierādījumiem. Bez tam, kā izskaidrots 78. apsvērumā, ir arī zināms, ka Ķīnas savienotājelementu nozarē paredzēts izstrādāt augstā segmenta ražojumus. Tāpēc ir ļoti iespējams, ka nākotnē Ķīnas eksportēto ražojumu klāstā arī būs viss diapazons no zemā segmenta līdz augstajam segmentam, un visa Savienības ražošanas nozare jutīs cenu spiedienu, kas ietekmēs tās ražošanas jaudas izmantojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(116)
Visbeidzot, divas citas ieinteresētās personas izvirza argumentu, ka Komisija savā analīzē aplami pieņēmusi, ka Ķīnas cenas būtu tikpat zemas, cik sākotnējā izmeklēšanā konstatētās. Šīs personas apgalvo, tā vairs nebūtu, jo Ķīnā fiksēts ievērojams cenu pieaugums, kura galvenais cēlonis ir izejmateriālu un darbaspēka izmaksu pieaugums un vides standartu attīstība. Tādējādi cenu samazinājums katrā ziņā būtu mazāks un nepamatotu tik ievērojama apmēra pasākumu papildu attiecināšanu.
(117)
Neskarot to, ka pasākumu apmēru nevarētu mainīt termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā un ka sākotnējā izmeklēšanās Ķīnas iekšzemes cenas un izmaksas tika uzskatītas par neuzticamām, jo Ķīnas ražotājiem nepiemēroja tirgus ekonomikas režīmu, būtu jāņem vērā tālāk izklāstītais. Pirmkārt, Ķīnas ražotāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja pārbaudīt to izmaksas un apgalvojumus par izmaiņām Ķīnā. Minētās ieinteresētās personas savu iesniegto informāciju nepamatoja ar pierādījumiem vai pamatotiem faktiem. Otrkārt, tiek norādīts Horvātijā fiksētais cenu līmenis pirms tās pievienošanās Savienībai, kas skaidri liecina, ka Ķīnas eksportētāju prasītās cenas bijušas ļoti tuvas sākotnējā izmeklēšanā novērotajām (sk. 74. apsvērumu). Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(118)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(119)
Tā kā šajā izmeklēšanā tiek pārskatīt spēkā esošie pasākumi, tā ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu nepienācīgo negatīvo ietekmi uz ieinteresētajām personām.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(120)
Iepriekš 108. apsvērumā tika secināts, ka tad, ja antidempinga pasākumus atceltu, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties. Tāpēc pasākumu turpināšana varētu labvēlīgi ietekmēt Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varēs saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labu ekonomisko situāciju. Turpretī, neturpinot pasākumus, tiktu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja, jo ir pamats gaidīt, ka Ķīnas imports tiks novirzīts uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, kas izraisītu kaitējuma atkārtošanos.
3. Importētāju intereses
(121)
Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr tikai divi importētāji izmeklēšanā sadarbojās un atbildēja uz Komisijas anketu jautājumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka importētāji var viegli nopirkt ražojumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares un lielākajiem trešo valstu eksportētājiem, kuri ražojumus pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas. Turklāt neviens no abiem importētājiem, kuri sadarbojās, neiebilda pret pašlaik spēka esošo pasākumu papildu attiecināšanu, kaut arī apstrīdēja to lielo apmēru. Šajā ziņā tiek norādīts, ka, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, kura balstīta uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, nevar grozīt spēkā esošo pasākumu apmēru. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka importētāji nemaz nav pauduši ieinteresētību, tiek secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā to interesēm.
(122)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas divas ieinteresētās personas, proti, divas savienotājelementu izplatītāju apvienības Savienībā, apgalvo, ka spēkā esošo maksājumu noteikšana tik lielā apmērā nav atjaunojusi taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, bet gan apturējusi importu no Ķīnas Savienības tirgū. Minētās ieinteresētās personas apgalvo, ka pasākumu papildu attiecināšana izraisīs to, ka samazināsies izvēles iespējas starp Savienības lietotājiem un importētājiem pieejamajiem ārzemju piegādes avotiem. Atbildot uz šo argumentu, vispirms tiek norādīts, ka antidempinga pasākumus nenosaka, lai apturētu vai bloķētu importu no mērķa valsts, bet galvenokārt tādēļ, lai atjaunotu tirgū taisnīgu konkurenci. Spēkā esošo maksājumu apmērs tiks noteikts pēc dempinga un kaitējuma starpības aprēķināšanas, kuras tika noteiktas, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem. Otrkārt, Komisija nepiekrīt apgalvojumam, ka spēkā esošie maksājumi Savienības tirgum samazina piegādes avotu skaitu. Pieejamā importa statistika liecina, ka pēc tam, kad attiecībā uz Ķīnu tika ieviesti pasākumi, imports no trešām valstīm ir palielinājies. Izmeklēšanā netika atklāti elementi, kas liktu uzskatīt, ka šīs tendences nesaglabāsies nākotnē. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.
(123)
Turklāt viena apvienība norādīja, ka, lai gan uzskata, ka sākotnējie pasākumi nemaz nav adekvāti un ir izraisījuši radikālus un nevajadzīgus izkropļojumus savienotājelementu tirgū, to pēkšņa atcelšana varētu izrādīties tikpat graujoša kā sākotnējā noteikšana. Tas norāda, ka savienotājelementu izplatītāji, ņemot vērā spēkā esošos pasākumus, ir spējuši pielāgot savas piegādes ķēdes.
4. Lietotāju intereses
(124)
Kaut arī lietotāji nesadarbojās, tomēr bija iespējams saprast lietotāju viedokli un nostāju no informācijas, ko sniedza Savienības ražošanas nozare un importētāji. Šķiet, ka lietotājus var pirmkārt iedalīt divās kategorijās: prasīgie lietotāji, kuriem nepieciešami savienotājelementi, kas atbilst ļoti augstiem kvalitātes standartiem, un pārējie lietotāji. Prasīgie lietotāji nepieciešamos izstrādājumus parasti pērk no Savienības ražotājiem un dažiem izteikti specializētiem ražotājiem eksportētājiem. No otras puses, pārējo lietotāju kategorija (kas var ietvert arī prasīgos lietotājus, kuriem nepieciešami lētāki izstrādājumi lietojumiem, kam nav tik augstas prasības) ir tā lietotāju kategorija, kuru parasti izmanto Ķīnas ražojumus. Šo lietotāju kategoriju parasti apkalpo importētāji, un, spriežot pēc to viedokļiem, kas apzināti, apmeklējot importētājus, kas sadarbojās, šo lietotāju kategorijas vajadzības patlaban pietiekami apmierina imports no citām valstīm, ieskaitot Taivānu, Taizemi un Vjetnamu. Balstoties uz šiem secinājumiem un arī ņemot vērā, ka visi lietotāji nolēma nepiedalīties šajā izmeklēšanā, tiek secināts, ka pasākumu termiņa pagarināšana nebūtu pretrunā lietotāju interesēm, jo, šķiet, ka tie labi pielāgojušies situācijai un tos nav ietekmējusi pasākumu noteikšana pret DzTS no ĶTR.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(125)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(126)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas minētajām personām tikai dots laiks piezīmju sniegšanai. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(127)
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu ĶTR izcelsmes dzelzs un tērauda savienotājelementu importam un noteikti ar Regulu (EK) Nr. 91/2009, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012, būtu jāpaliek spēkā.
(128)
Kā norādīts 3. apsvērumā, antidempinga maksājumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, tika attiecināti arī uz tā paša ražojuma importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā vai tam deklarēta Malaizijas izcelsme. 3. apsvērumā minētais antidempinga maksājums, kas paturams spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, būtu arī turpmāk jāattiecina uz to DzTS importu, kuros nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme. Ražotāji eksportētāji, kas atbrīvoti no pasākumiem, kuri ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 723/2011 attiecināti papildus, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kas noteikti ar šo regulu.
(129)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa Ķīnas eksportētājiem noteikto maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kuri nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kurš piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(130)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstoši pamatregulas 15. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu, izņemot nerūsējošā tērauda savienotājelementus, t. i., kokskrūvju (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūvju, citu skrūvju vai bultskrūvju ar galvām (ar uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, izņemot virpotas no stieņiem, profiliem vai stieplēm ar pilnu šķērsgriezumu, kuru kāta diametrs nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un bultskrūves dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu sastiprināšanai) un paplākšņu importam, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00 (Taric kodi 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 un 7318220098).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms maksājuma samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums (%)
Taric papildu kods
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
54,1
A928
Visi pārējie uzņēmumi
74,1
A999
3. Individuālās maksājuma likmes, kuras norādītas 2. punktā minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja netiek uzrādīts šāds rēķins, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Šā panta 2. punktā noteikto galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”, ar šo attiecina uz tādu pašu dzelzs un tērauda savienotājelementu importu, kurus nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme (Taric kodi 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 un 7318220095), izņemot tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotos.
Uzņēmums
Taric papildu kods
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Izņēmumus, kuri piešķirti 4. punktā konkrēti minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja netiek uzrādīts šāds rēķins, piemēro šā panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
6. Ja nav norādīts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 26. martā