PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/111
ze dne 26. ledna 2015,
kterým se zavádějí opatření ke zmírnění vážného ohrožení zachování populace mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví, že v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se vážného ohrožení zachování biologických mořských zdrojů lze přijmout naléhavá opatření. Komise může na základě odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu za účelem zmírnění takového ohrožení přijmout naléhavá opatření v podobě okamžitě použitelných prováděcích aktů platných po dobu nejvýše šesti měsíců.
(2)
Podle vědeckého doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) je mořčák evropský (Dicentrarchus labrax) v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře (divizi ICES IVb a IVc a VIIa a VIId-h) postižen velmi rychlým úbytkem biomasy z důvodu snižující se míry regenerace a zvýšené míry úmrtnosti způsobené rybolovem. Biomasa reprodukující se populace se blíží k historicky vůbec nejnižší zaznamenané úrovni. Současná míra úmrtnosti způsobená rybolovem je téměř čtyřikrát vyšší, než je pro populaci udržitelné. ICES proto vyzývá k provedení opatření, jimiž by se v celém rozsahu populace podstatně snížila míra úmrtnosti způsobená rybolovem.
(3)
Spojené království dopisem ze dne 19. prosince 2014 Komisi požádalo, aby přijala opatření podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013, jejichž účelem je uzavřít oblast ICES VIIe pro pelagický rybolov mořčáka evropského od ledna do dubna 2015, a snížit tak tlak způsobený rybolovem v zájmu ochrany oblasti tření mořčáka evropského. Žádost byla předána Belgii, Francii, Irsku, Nizozemsku i poradním sborům pro severozápadní vody a pro Severní moře. Belgie, Francie a Nizozemsko zaslaly Komisi své připomínky.
(4)
Připomínky vznesené Francií se týkají použitelnosti článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013, ohrožení způsobeného rybolovnými činnostmi a postupem, dokazování vážného ohrožení a rizika diskriminace mezi jednotlivými druhy rybolovu. Belgie na žádost Spojeného království reagovala kladně. Nizozemsko navrhlo rozšířit opatření tak, aby se vztahovala na širší oblasti i jiné druhy rybolovu. S ohledem na oblast působnosti a postup podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 je třeba zdůraznit, že toto ustanovení není omezeno na konkrétní problematiku, a lze ho tedy použít na jakékoliv ohrožení bez ohledu na to, zda je způsobeno rybolovnými činnostmi, či jinými faktory, a lhůty stanovené daným článkem jsou opodstatněné naléhavou potřebou řešit vážné ohrožení. Důkazem vážného ohrožení mořčáka evropského v daném případě jsou níže uvedené vědecké poznatky.
(5)
Mořčák evropský se ve velkých koncentracích houfuje v konkrétních oblastech od prosince do dubna za účelem tření. Populace mořčáka evropského je na této reprodukční fázi závislá. V uvedeném období se v těchto oblastech tření provádí cílený rybolov, který významně přispívá k celkové míře úmrtnosti populace způsobené rybolovem, a zejména ke snižování počtu dospělých ryb, které se mohou úspěšně reprodukovat. Statistiky odlovu potvrzují, že v důsledku takové rybolovné praxe jsou loveny hlavně dospělé ryby, které se tak již nemohou podílet na reprodukci populace.
(6)
Podle vědeckého posouzení vypracovaného subjekty ICES a VTHVR se komerční rybolov prováděný pelagickými vlečnými sítěmi z více než 25 % podílí na míře úmrtnosti způsobené rybolovem.
(7)
Vážné ohrožení pro zachování biologických mořských zdrojů vyplývá z rizika závažného poškození reprodukční kapacity populace v důsledku prudkého poklesu biomasy reprodukující se populace v kombinaci s očekáváním, že pokračující cílený rybolov může způsobit neudržitelné škody reprodukující se populace. Komise se domnívá,že se jedná o závažné, naléhavé a řádně odůvodněné případy, protože 1) začalo období tření a 2) stejně tak byl zahájen rybolov reprodukující se populace. Vědecké poznatky podporují podniknutí okamžitých potřebných kroků během probíhajícího období tření mořčáka evropského, a sice přijetím opatření, která budou platit okamžitě a zůstanou v platnosti až do 30. dubna 2015.
(8)
Je proto naléhavé přijmout opatření, jejichž účelem je zakázat cílený rybolov mořčáka evropského pelagickými vlečnými sítěmi během vysoce citlivého období tření od ledna až do 30. dubna 2015. Další prodlení při poskytnutí ochrany populaci by značně snížilo či odstranilo účelnost naléhavých opatření. V zájmu posílení účelnosti těchto opatření by hospodářským subjektům mělo být nařízeno, aby nepřijímaly překládky a vykládky mořčáka evropského uloveného v období platnosti tohoto nařízení.
(9)
V zájmu poskytnutí účinné ochrany v oblastech tření, jejichž poloha je značně proměnlivá, by se naléhavá opatření měla vztahovat na celou oblast, v níž se populace vyskytuje, tj. na Keltské moře, Lamanšský průliv, Irské moře a jižní části Severního moře (divizi ICES IVb a IVc a VIIa a VIId-h), a zahrnovat rybolov pelagickou vlečenou sítí. Vedle toho se zahrnují i oblasti ICES VIIj a VIIk, aby se zabránilo přemístění rybolovné činnosti, jelikož výskyt populace není plně určen.
(10)
Alternativní opatření navržená Francií by neměla stejný účinek jako opatření stanovená tímto nařízením, protože jejich účelnost je nejistá. Kromě toho je možné, že v zájmu další ochrany populace mořčáka evropského bude později zapotřebí přijmout další opatření v souvislosti s dopadem jiných druhů rybolovu.
(11)
Francie poskytla informace prokazující, že plavidla používající pelagická zařízení o velikosti ok mezi 32 a 69 mm se nezaměřují na mořčáka evropského a že jakýkoliv vedlejší úlovek těchto plavidel má na populaci minimální dopad.
(12)
Situace u populace mořčáka evropského v daných oblastech splňuje všechna kritéria závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případů vážného ohrožení zachování této populace, a Komise může tedy v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 přijmout z vlastního podnětu opatření uvedená v tomto nařízení, která překračují rámec žádosti Spojeného království.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením budou předložena k vyjádření stanoviska Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví naléhavá opatření pro populaci mořčáka evropského v oblastech ICES IVb, IVc, VIIa a VIId-k za účelem zmírnění bezprostřední a závažné škody pro danou populaci.
Článek 2
Opatření
V době platnosti tohoto nařízení se zakazuje rybolov mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v oblastech ICES IVb, IVc, VIIa a VIId-k za použití pelagických vlečných sítí (označovaných jako OTM - pelagické vlečné sítě s rozpěrnými deskami a PTM - pelagické párové vlečné sítě) s oky kapsy o velikosti 70 mm či více.
Plavidlům používajícím takové vybavení se rovněž zakazuje uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat mořčáka evropského odloveného v uvedené oblasti v období platnosti nařízení.
Členské státy podají Komisi zprávu o úlovcích mořčáka evropského pelagickým vybavením (OTM nebo PTM) vždy 14 dnů po skončení každého měsíce.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 30. dubna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/111
(2015. gada 26. janvāris),
ar ko nosaka pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) krājuma saglabāšanai Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantā paredzēts, ka tādu pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar jūras bioloģisko resursu nopietnu apdraudējumu, var veikt ārkārtas pasākumus. Lai mazinātu apdraudējumu, Komisija pēc pamatota dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes var pieņemt šādus ārkārtas pasākumus, izmantojot tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus, kas piemērojami ne ilgāk kā sešus mēnešus.
(2)
Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) zinātniskais ieteikums liecina, ka Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā (ICES IVb, c un VIIa, d-h rajons) jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) biomasa strauji samazinās, jo krājums papildinās aizvien sliktāk un zvejas izraisītā zivju mirstība pieaug. Nārsta bara biomasa tuvojas vēsturiski zemākajam reģistrētajam līmenim. Pašreizējā zvejas izraisītā zivju mirstība ir gandrīz četras reizes lielāka par to, kādu krājums var izturēt. Tāpēc ICES iesaka īstenot pasākumus, kuri būtiski samazinātu zvejas izraisīto zivju mirstību visā krājumā.
(3)
Apvienotā Karaliste 2014. gada 19. decembra vēstulē ir lūgusi Komisiju rīkoties saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu un no 2015. gada janvāra līdz aprīlim aizliegt jūrasasara (labraka) specializēto pelaģisko zveju ICES VIIe apgabalā, lai šādi samazinātu zvejas radīto noslodzi un aizsargātu jūrasasara (labraka) nārsta barus. Šis lūgums ir paziņots Beļģijai, Francijai, Īrijai, Nīderlandei, kā arī Ziemeļrietumu ūdeņu un Ziemeļjūras konsultatīvajai padomei. Beļģija, Francija un Nīderlande ir iesūtījušas Komisijai savus apsvērumus.
(4)
Francijas apsvērumi ir saistīti ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. panta piemērojamību, ar zvejas darbību izraisītiem apdraudējumiem un procedūru, ar pierādījumiem par nopietnu apdraudējumu un ar zvejniecību diskriminēšanas risku. Beļģija par Apvienotās Karalistes lūgumu izteicās pozitīvi. Nīderlande ierosināja paplašināt darbību, lai tā aptvertu plašākus apgabalus un citas zvejniecības. Attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. panta darbības jomu un tajā paredzēto procedūru būtu jānorāda, ka šis noteikums nav saistīts ar kādu konkrētu cēloni, un tāpēc to var piemērot jebkādam apdraudējumam neatkarīgi no tā, vai to izraisījušas zvejas darbības vai citi cēloņi, un ka minētajā pantā paredzētos termiņus pamato steidzamā vajadzība novērst nopietnu apdraudējumu. Izskatāmajā gadījumā apgalvojums, ka jūrasasaris (labraks) ir nopietni apdraudēts, pamatojas uz zinātniskiem pierādījumiem, kas izklāstīti turpmāk.
(5)
Jūrasasari (labraki) no decembra līdz aprīlim pulcējas baros konkrētos apgabalos, lai tur nārstotu. Jūrasasara (labraka) krājums ir atkarīgs no šīs atražošanās fāzes. Minētajā periodā šajos nārsta baros notiek specializētā zveja, un tās rezultātā būtiski palielinās krājuma vispārējā zvejas izraisītā mirstība un īpaši sarūk sekmīgi vairoties spējīgu pieaugušu zivju skaits. Nozvejas statistika apstiprina, ka šādā zvejas praksē tiek iegūtas galvenokārt pieaugušas zivis, un tāpēc tās vairs nevar nodrošināt šā krājuma atražošanos.
(6)
Saskaņā ar ICES un ZZTEK veikto zinātnisko novērtējumu vairāk nekā 25 % zvejas izraisītās zivju mirstības rodas komerciālajā zvejā ar pelaģisko trali.
(7)
Secinājums, ka jūras bioloģisko resursu saglabāšana ir nopietni apdraudēta, izdarīts, pamatojoties uz risku, ka krājuma reproduktīvā spēja varētu tikt negatīvi ietekmēta nārsta bara biomasas straujās samazināšanās dēļ, un vienlaikus ņemot vērā prognozes, ka nepārtraukta specializētā zveja nārsta baram var nodarīt neatgriezenisku kaitējumu. Komisija uzskata, ka pastāv pienācīgi pamatoti, nenovēršami un steidzami iemesli, jo 1) ir sākusies nārsta sezona un 2) ir sākusies arī zveja šajos nārsta baros. Zinātniskie pierādījumi apstiprina vajadzību rīkoties jau šajā jūrasasara (labraka) nārsta sezonā, proti, veikt pasākumus, kurus piemēro nekavējoties un kuri paliek spēkā līdz 2015. gada 30. aprīlim.
(8)
Tāpēc ir steidzami jāveic pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt jūrasasara (labraka) specializēto zveju ar pelaģisko trali ļoti sensitīvajā nārsta sezonā no 2015. gada janvāra līdz 30. aprīlim. Turpmāka kavēšanās krājuma aizsardzības nodrošināšanā ievērojami samazinātu vai likvidētu ārkārtas pasākumu iedarbīgumu. Lai pastiprinātu šo pasākumu iedarbīgumu, būtu jāpieprasa operatoriem neakceptēt arī šīs regulas piemērošanas periodā nozvejotu jūrasasaru (labraku) pārkrāvumus citā kuģī un izkrāvumus.
(9)
Lai nodrošinātu faktisku aizsardzību nārsta bariem, kuru atrašanās vieta ir ļoti mainīga, ārkārtas pasākumiem būtu jāaptver viss krājuma areāls, t. i., Ķeltu jūra, Lamanšs, Īrijas jūra un Ziemeļjūras dienvidu daļa (ICES IVb, c, VIIa, d-h rajons), un zvejniecības, kurās izmanto pelaģisko trali. Lai novērstu zvejas darbību pārvietošanu, pasākumos ir iekļauts arī ICES VIIj, k apgabals, jo krājuma izplatības apgabals nav precīzi apzināts.
(10)
Francijas ierosinātie alternatīvie pasākumi nevarētu sasniegt tādu pašu rezultātu kā šajā regulā iekļautie pasākumi, jo šo alternatīvo pasākumu iedarbīgums ir neskaidrs. Turklāt, lai nodrošinātu jūrasasara (labraka) krājuma turpmāku aizsardzību, vēlāk var tikt pieprasīti vēl citi pasākumi, kuri saistīti ar citu zvejniecību radīto ietekmi.
(11)
Francijas sniegtā informācija liecina, ka kuģi, kas izmanto pelaģiskos zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 32-69 mm, neveic jūrasasara (labraka) specializēto zveju un ka šādu kuģu gūtā piezveja krājumu ietekmē minimāli.
(12)
Jūrasasara (labraka) krājuma stāvoklis attiecīgajos apgabalos atbilst visiem kritērijiem par pienācīgi pamatotiem, nenovēršamiem un steidzamiem iemesliem, kas saistīti ar šā krājuma saglabāšanas nopietnu apdraudējumu, un tāpēc Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu pēc savas ierosmes var pieņemt šajā regulā paredzētos pasākumus, kuri vērienīguma ziņā pārsniedz Apvienotās Karalistes lūgumu.
(13)
Šajā regulā paredzētie pasākumi tiks iesniegti Zvejniecības un akvakultūras komitejā atzinuma saņemšanai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā ir noteikti ārkārtas pasākumi, kas piemērojami jūrasasara (labraka) krājumam ICES IVb, c, VIIa, d-k rajonā, lai mazinātu minētā krājuma tiešu un nopietnu apdraudējumu.
2. pants
Pasākumi
Šīs regulas piemērošanas periodā ICES IVb, c, VIIa, d-k rajonā ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) (Dicentrarchus labrax), izmantojot pelaģisko trali (pelaģisko trali ar traļu durvīm jeb OTM un pelaģisko pāru trali jeb PTM), kura āmja linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks.
Kuģiem, kas izmanto minētos zvejas rīkus, ir aizliegts arī paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas šīs regulas piemērošanas periodā nozvejoti tajā pašā apgabalā.
Dalībvalstis 14 dienas pēc katra mēneša beigām ziņo Komisijai par jūrasasaru (labraku) nozvejām, kas gūtas ar pelaģiskajiem zvejas rīkiem (OTM vai PTM).
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro līdz 2015. gada 30. aprīlim.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 26. janvārī