PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 372/2013
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % a 46,7 %.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zaměřeného na definici výrobku Rada v červenci 2008 v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) objasnila definici výrobku v původním šetření.
(3)
Na základě šetření zaměřeného proti obcházení předpisů Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo nařízením (ES) č. 1174/2005 uloženo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda jsou deklarovány jako pocházející z Thajska či nikoli.
(4)
V říjnu 2011 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Rozšířené clo uvedené v 3. bodě odůvodnění bylo rovněž potvrzeno prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011.
2. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
V průběhu přezkumu před pozbytím platnosti Evropská komise (dále jen „Komise“) zjistila, že od zavedení opatření došlo na trhu Unie ke změnám týkajícím se hospodářské soutěže. Čínský vyvážející výrobce s nejnižší celní sazbou, jemuž bylo v původním šetření uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, skutečně téměř ovládl velkou částí unijního trhu a výrazně zvýšil svůj podíl na dovozu do Unie. Ve světle důkazů prima facie o narušení ocelářského trhu v ČLR Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o původně přiznaném zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto kontextu se mělo za to, že došlo ke změnám podmínek, na nichž se zakládala stávající opatření, a zdálo se, že jsou tyto změny trvalé povahy.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 14. února 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (6) („oznámení o zahájení“) zahájila z moci úřední v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu ve vztahu k čínským vyvážejícím výrobcům.
3. Období přezkumného šetření
(7)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
4. Dotčené strany
(8)
O zahájení částečného prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, orgány ČLR a výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na potenciálně vysoký počet vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo v souladu s článkem 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Ke spolupráci se přihlásili dva vyvážející výrobci a osm dovozců, kteří nebyli ve spojení. V případě vyvážejících výrobců ani dovozců, kteří nebyli ve spojení, výběr vzorku tudíž nebyl nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky a formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem stranám, o kterých bylo známo, že se jich věc týká, a těm, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Komise obdržela odpovědi od jednoho čínského vyvážejícího výrobce, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (dále jen „Noblelift“), a od tří dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. Inspekční návštěva se uskutečnila v prostorách Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing, ČLR.
(13)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce v prostorách následujícího výrobce v Brazílii, která byla použita jako srovnatelná země:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (dále jen „Paletrans“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, stejně tak jako výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země, Brazílie, a jako výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie, mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití.
(16)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji daného obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(18)
Noblelift požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslal vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Komise vyhledala všechny informace, které považovala za potřebné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčené společnosti.
(20)
Šetřením se zjistilo, že ceny, které Noblelift v období přezkumného šetření platil za čínskou za tepla válcovanou uhlíkovou ocel, která je hlavní surovinou představující přibližně 25 % nákladů na konečný výrobek, byly ve stejném období přibližně o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny a byly významnou měrou zkresleny. Mezinárodní ceny byly stanoveny na základě statistik pro trhy Unie a Severní Ameriky zveřejněných agenturou Steel Business Briefing (7) a na základě dovozních cen z databáze Comext. Na tomto základě bylo zjištěno, že čínské ceny oceli zjevně neodpovídaly tržním hodnotám. Navíc zde existuje zavedená praxe státních zásahů do trhu se surovinami. Dvanáctý čínský pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví železa a oceli obsahuje řadu opatření, z nichž vyplývá, že kvůli kontrole čínské vlády nad firmami nemohou ocelářské společnosti jednat jinak, než v souladu s nařízeními čínské vlády. Dospělo se proto k závěru, že Noblelift nesplňuje podmínky prvního kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
V rozpočtovém roce 2010 navíc společnost ve spojení poskytla společnosti Noblelift bankovní záruku na dva úvěry, které představovaly značnou část celkových aktiv společnosti ve spojení a společnosti Noblelift. Tyto záruky nebyly vykázány ani ve finančním prohlášení společnosti Noblelift, ani v účtech společnosti ve spojení. Toto není v souladu se standardem IAS 24 (Zveřejnění stran ve spojení) a auditor neměl k této praktice žádné výhrady. Uvedení transakcí stran ve spojení ve finančním prohlášení je důležité, jelikož poukazuje na možné dopady na finanční postavení společnosti. Neuvedení významných závazků, jako například dotčených záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Dospělo se proto k závěru, že účetní záznamy společnosti nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy řádně auditovaný, a nesplňují proto požadavky druhého kritéria.
(22)
Noblelift navíc obdržel státní podporu ve formě preferenční daně z příjmu a příspěvků, což narušuje finanční situaci firmy a nesplňuje tedy požadavky třetího kritéria.
(23)
Dotčený vyvážející výrobce a výrobní odvětví Unie dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním.
(24)
Noblelift si na základě zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství vyžádal více podrobností ohledně výpočtu mezinárodní tržní ceny oceli. Společnost tvrdila, že zkreslení cen surovin by se mělo řešit úpravou běžné hodnoty při výpočtu dumpingu, nikoliv odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství. Ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení však jasně požaduje, aby se „náklady nejdůležitějších vstupů zakládaly na tržní hodnotě“. Úpravou při výpočtu dumpingu ke zohlednění zkreslených nákladů na vstupy by proto ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) do značné míry pozbylo významu. Tyto připomínky proto nemohly změnit výše uvedená zjištění.
(25)
Po zveřejnění konečných zjištění společnost Noblelift zopakovala své argumenty. Nejprve uvedla, že Komise nesdělila podrobnosti, tj. všechny údaje, které byly použity pro výpočet rozdílů v cenách surovin.
(26)
V této souvislosti se především podotýká, že Komise zdroje dat pro srovnávání cen oceli při několika příležitostech uvedla. Komise zopakovala vysvětlení poskytnutá během předchozích jednání, že ceny vycházející z údajů agentury Steel Business Briefing jsou chráněny autorským právem, neboť tato služba je dostupná formou předplatného. Komise proto nemůže ze zákonných důvodů tyto údaje zveřejňovat přímo, daná databáze je však dostupná a po uhrazení příslušného poplatku přístupná. Nicméně aby byla zajištěna rovnováha mezi ochranou práva k duševnímu vlastnictví a ochranou práva na obhajobu, použité údaje byly ověřeny úředníkem pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod, který výpočet cenového rozdílu potvrdil a výsledky svého ověření sdělil firmě Noblelift.
(27)
Dále je třeba uvést, že agentura Steel Business Briefing přesně popisuje použitou metodologii (rozměry, tloušťku, šířku, místo v přepravě). Tyto parametry jsou obecné a slouží jako návod, který zároveň odkazuje na podrobnost údajů použitých při srovnání cen surovin, jehož cílem je zjistit, zda se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Pro referenci Komise použila ceny v Evropě a v Severní Americe.
(28)
Společnost Noblelift dále uvedla, že při původním šetření nebyly rozdíly mezi cenami oceli na domácím trhu v ČLR a mezinárodními cenami oceli považovány za faktor bránící společnosti splnit podmínky prvního kritéria zacházení jako v tržním hospodářství. Jak uvádí 22. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 128/2005 (8) ze dne 27. ledna 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření: „Pro všechny čtyři společnosti bylo celkově prokázáno (…) že náklady a ceny odrážely tržní hodnoty.“ Původní šetření skutečně neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných z místních zdrojů v ČLR a surovin nakoupených za mezinárodní ceny. Toto zjištění však nemůže orgánům zabránit v tom, aby v případě, že dojde ke změně okolností a vzniku cenových rozdílů, tyto rozdíly odhalily při pozdějším šetření. Jak uvádí 76. bod odůvodnění níže, okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období šetření v rámci tohoto přezkumu), tj. v průběhu sedmi let, podstatně změnily. V tomto ohledu, a zejména při šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2010, byly získány důkazy prima facie dokládající zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR způsobené státními zásahy. Toto byl také jeden z důvodů, proč došlo z moci úřední k zahájení současného přezkumu, a tento důvod se v současném šetření skutečně potvrdil (viz 20. bod odůvodnění).
(29)
Společnost Noblelift dále zopakovala své připomínky týkající se nezávažných dopadů úvěrových záruk a zanedbatelného vlivu státní podpory. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je jasný a neodkazuje na podstatný vliv na finanční výsledky („společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ke všem účelům“). V každém případě, jak uvádí 21. bod odůvodnění výše, neuvedení významných závazků, jako například dotčených úvěrových záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Co se týká státní podpory, Komise dotčené straně již v průběhu šetření odpověděla, že tato podpora přesahuje částku 10 milionů CNY. Tyto námitky proto nebylo možné přijmout.
(30)
Na závěr společnost Noblelift uvedla, že šetření mělo skončit, jelikož došlo k porušení tříměsíční lhůty, v rámci které musí být podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení rozhodnuto o udělení zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto ohledu se odkazuje na změnu zavedenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství a jejím zpětným účinkem. (9) Dále je třeba uvést, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato ve lhůtě delší než tři měsíce od začátku šetření kvůli procedurálním aspektům a časovým omezením šetření. Z důvodu složitosti otázek, které při posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyvstaly, se ukázalo, že tříměsíční lhůta byla skutečně téměř nesplnitelná. Je však třeba poznamenat, že doba rozhodnutí neměla na výsledek vliv.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že připomínky uvádějící důvody pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství nejsou oprávněné.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení bylo stanoveno, že společnosti Noblelift zacházení jako v tržním hospodářství nebude uděleno.
b) Běžná hodnota
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, také v případě transformujících se zemí běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie.
(35)
Dva vyvážející výrobci a jeden dovozce proti tomu, aby byla Brazílie použita jako srovnatelná země, vznesli výhrady. Jako argumenty proti výběru Brazílie bylo uvedeno, že na brazilském trhu s ručními paletovými vozíky je v důsledku malého počtu domácích výrobců nízká úroveň konkurence a prodejní ceny, zisky a výrobní náklady v Brazílii jsou tak zkresleny. Dotčení vyvážející výrobci navrhli jako vhodnou srovnatelnou zemi Indii, Malajsii nebo Tchaj-wan.
(36)
Na základě těchto připomínek Komise kontaktovala 38 indických výrobců, tři tchajwanské výrobce, dva malajsijské výrobce a dva brazilské výrobce, o nichž je známo, že vyrábí ruční paletové vozíky, a zaslala jim příslušný dotazník. Spolupráci se podařilo navázat jen s jedním výrobcem v Brazílii: Paletrans.
(37)
Po zveřejnění konečných zjištění a návrhu Komise strany znovu zopakovaly své připomínky, že Brazílie není kvůli chybějící konkurenci na brazilském trhu vhodnou volbou srovnatelné země. Strany uvedly, že výrobce ze spolupracující srovnatelné země má na brazilském trhu monopolní postavení umocněné vysokým dovozním clem. Další připomínky se týkaly nedostatků v odpovědích nedůvěrné povahy poskytnutých výrobcem ze srovnatelné země. A konečně bylo uváděno, že by měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi.
(38)
Pokud jde o vhodnost Brazílie jako srovnatelné země, je nutné upozornit na to, že skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi je hlavním výrobcem na brazilském trhu neznamená, že na tomto trhu existuje monopol. Konkurenci zde představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz a zjistilo se, že míra zisku výrobce ve srovnatelné zemi je v souladu s otevřeným trhem.
(39)
Jak uvádí 36. bod odůvodnění výše, po výhradách proti použití Brazílie jako srovnatelné země vznesených v počátečním stádiu řízení, Komise kontaktovala 45 výrobců ve čtyřech různých zemích, včetně společností navržených společností Noblelift. Navzdory opakovaným kontaktům s těmito společnostmi prostřednictvím telefonu a emailu požadované informace poskytl a při šetření spolupracoval pouze jeden brazilský výrobce.
(40)
S ohledem na tvrzení o údajných nedostatcích je třeba uvést, že při šetření spolupracoval pouze jeden výrobce ve srovnatelné zemi. Tato situace není neobvyklá, ale při zveřejňování údajů způsobuje problémy. Vzhledem k častým obtížím při navazování spolupráce s výrobci ve srovnatelné zemi musí Komise zaručit vysokou úroveň ochrany důvěrných informací. V tomto případě došlo při předložení informací, které nejsou důvěrné, ke vzniku jistých nedorozumění týkajících se údajných nedostatků, ty však byly s dotčenými stranami vyjasněny. Jedna strana konkrétně uvedla, že nedostatky v odpovědi výrobce ze srovnatelné země by měly vyřadit Brazílii jako srovnatelnou zemi a vzhledem k tomu, že Komise není schopna stanovit běžnou hodnotu, by mělo být šetření zastaveno. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že během současného šetření měla Komise všechny potřebné informace nutné pro výpočet dumpingu.
(41)
Stížnosti ohledně vhodnosti Brazílie jako srovnatelné země tedy nebylo možné přijmout.
(42)
S ohledem na požadavky na úpravy je třeba uvést, že úroveň rozdílů v obchodu mezi brazilským výrobcem a čínským vyvážejícím výrobcem byla zohledněna prostřednictvím úpravy úrovně obchodu (viz 59. bod odůvodnění níže).
(43)
Na závěr jedna strana uvedla, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajně rušivý vliv 14 % dovozního cla ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že mezi dovozním clem jako takovým a úrovní cen na domácím trhu neexistuje spojitost, tuto námitku nezle přijmout.
(44)
Jelikož dostatečnou konkurenci v Brazílii představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz, lze ji považovat za vhodnou srovnatelnou zemi.
(45)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl v případě firmy Paletrans tuzemský prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu vývozního prodeje společnosti Noblelift do Unie.
(46)
Komise následně zkoumala, zda společnost Paletrans na domácím trhu prodává obdobné výrobky, které by z hlediska funkcí a použitých materiálů byly dostatečně srovnatelné s typy prodávanými společností Noblelift na vývoz do Unie. Šetření zjistilo, že řada typů, které Paletrans prodává na domácím trhu, je dostatečně srovnatelná s typy vyváženými společností Noblelift do Unie.
(47)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého srovnatelného typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto přezkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(48)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tak tomu bylo v případě všech srovnatelných typů a běžná hodnota byla vypočtena jako vážený průměr cen všech tuzemských prodejů daného druhu realizovaných během období přezkumného šetření.
(49)
Pro nesrovnatelné typy je možné běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy tím, že se k případně upraveným výrobním nákladům připočte přiměřená částka za domácí prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí na domácím trhu. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, pocházejících od výrobce ve srovnatelné zemi. Je nutno uvést, že takto určená cena byla předmětem úprav uvedených v 59. bodě odůvodnění, především s cílem zohlednit rozdíly v obchodní úrovni mezi vývozem společnosti Noblelift a domácím prodejem výrobce ze srovnatelné země.
(50)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že Komise provedla výpočet dumpingu na základě „neúplných kontrolních čísel výrobků“ a neposkytla žádná vysvětlení ohledně parametrů použitých pro porovnání.
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen všech vývozních obchodů, pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak.
(52)
S ohledem na spravedlivé srovnání je nutno uvést, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(53)
Komise shromáždila informace týkající se řady parametrů (materiál podvozku, nátěr podvozku, nosnost, druh hydraulického systému, pracovní délka, vidlice, rozchod vidlic, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola, druh brzd), ale aby bylo možné vzít v úvahu všechny vývozní transakce, bylo považováno za rozumné a proveditelné v tomto případě vycházet při srovnání z parametrů představujících nejvhodnější vlastnosti (materiál podvozku, nátěr podvozku, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola).
(54)
V zájmu spravedlivého srovnání a vyšší shody bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech. Je nutno zdůraznit, že Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří v porovnání s jinými lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné výrobky a ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej. Ačkoli bylo uznáno, že na cenu mají vliv i jiné parametry, pokládalo se za vhodnější, aby byly výpočty založeny na pěti nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody.
(55)
Co se týká procesních aspektů srovnání, je třeba uvést, že vyvážející výrobce měl naprosto dostatečnou příležitost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v tomto případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly opakovaně zveřejněny.
(56)
V důsledku toho musely být výše uvedené námitky zamítnuty.
c) Vývozní cena
(57)
Veškerý prodej na vývoz čínského vyvážejícího výrobce do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
(58)
Jedna strana namítla, že do výpočtu by měl být zahrnut i vývozní prodej podvozků a hydraulik. Tato námitka byla přijata.
d) Srovnání
(59)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům mezi činiteli, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly tam, kde to bylo možné a oprávněné, provedeny náležité úpravy rozdílů v úrovni obchodu (odhadované cenové rozdíly při prodeji různým druhům zákazníků na domácím trhu srovnatelné země), v dopravě (sestávající z nákladů na vnitrozemskou nákladní dopravu ve vyvážející zemi a na námořní dopravu použitou k přepravě do Unie), v pojištění (náklady na pojištění námořní přepravy), v manipulaci a nakládání a ve vedlejších nákladech, provizích (za prodej na vývoz), bankovních poplatcích (za prodej na vývoz), nákladech na poskytnutí úvěru (založených na dohodnutých platebních podmínkách a na převládajících úrokových sazbách) a v nákladech na balení (cena použitého balicího materiálu).
(60)
Na základě námitky jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné tloušťky oceli používané výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi a běžná hodnota byla upravena tak, jak se považovalo za vhodné. Tyto úpravy vycházely z rozdílu tloušťky v poměru k tomu, nakolik se ocel podílí na ceně obdobného výrobku prodávaného v Brazílii výrobcem srovnatelné země. Toto vedlo ke změně dumpingového rozpětí (viz 73. bod odůvodnění níže). Po dodatečném zveřejnění, které vyzývalo zainteresované strany k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli, jedna strana pro absenci věcných podkladů úpravu zpochybnila. Uvedla rovněž, že nedůvěrná podání vyvážejícího výrobce usilující o změnu měla nedostatky, čímž porušila právo jiných stran na obhajobu. Komise ověřila údaje ve spisu, na němž byla založena úprava tloušťky oceli, a potvrdila, že úprava byla oprávněná.
(61)
Jediný spolupracující vývozce přednesl požadavky na několik dalších úprav s ohledem na rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, přičemž zejména tvrdil, že výrobce ve srovnatelné zemi je méně výkonný (má menší výkon na pracovníka) a má větší spotřebu surovin na jednotku.
(62)
Úvodem je třeba uvést, že ačkoliv mezi společnostmi mohou existovat rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, hlavní zásadou je zajistit porovnatelnost mezi vývozními cenami a běžnou hodnotou, což nevyžaduje, aby byly okolnosti v případě výrobce ve srovnatelné zemi a vyvážejícího výrobce v zemi bez tržního hospodářství zcela v souladu. Ospravedlněny jsou ve skutečnosti pouze úpravy rozdílů ve faktorech, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v zemi bez tržního hospodářství.
(63)
Je nicméně třeba uvést, že šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že výrobní proces výrobce ve srovnatelné zemi není dostatečně výkonný.
(64)
Pokud jde o nákladové faktory (např. produktivitu), tyto by se neměly vydělovat a posuzovat individuálně. K posouzení toho, zda jsou výhody ve vztahu k jednomu nákladovému faktoru (např. produktivitě) případně kompenzovány nevýhodami v jiných faktorech, by bylo zapotřebí spíše komplexní analýzy. Nižší využití pracovních sil je totiž ve skutečnosti často způsobeno vyšší mírou automatizace, což vede k vyšším nákladům v jiných oblastech (odpisy, kapitál, financování, výrobní režijní náklady). Pouze komplexní analýza by mohla odhalit všechny rozdíly v nákladových faktorech a prokázat, zda jsou ovlivněny ceny a cenová srovnatelnost, a odůvodnit tak úpravu. Tyto požadavky tudíž nelze přijmout.
(65)
Kromě toho, co již bylo výše uvedeno, požadavky na úpravy rozdílu energie na jednotku, odpisů na jednotku a rozdílu ve výrobních režijních nákladech byly nepodložené. Zejména ve vztahu k energetické účinnosti nebylo vysvětleno, kvůli jakým prvkům výrobního procesu je brazilský výrobce v porovnání s jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem neefektivní. Výše úpravy byla založena na poměru rozdílu nákladů na jednotku pracovní síly (založené na rozdílu v produktivitě) spojených s podílem nákladů na pracovní sílu na celkových nákladech. Souvislost mezi tímto poměrem a energetickou účinností a odpisy a rozdíly ve výrobních režijních nákladech nebyla vysvětlena a nebyla srozumitelná. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(66)
Jedna strana rovněž požadovala, aby byly provedeny úpravy parametrů, mimo jiné nosnosti a vidlice. V tomto ohledu se odkazuje na připomínky k parametrům pro srovnání (viz 50. bod odůvodnění výše), kde se uvádí, že aby byla zajištěna nejvyšší úroveň shody, je srovnání založeno na nejdůležitějších parametrech. V každém případě tato tvrzení nebyla doložena.
(67)
Dále byla požadována úprava zohledňující skutečnost, že vyvážející výrobce používá patentovanou technologii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Vyvážející výrobce tuto úpravu především nevyčíslil. Jedinou předloženou informací byl dokument, o kterém bylo uvedeno, že se jedná o patent. V pozdějším podání byla úprava částečně kvantifikovaná, avšak bez podpůrných důkazů. Z tohoto důvodu nebylo možné tento požadavek přijmout.
(68)
Požadavek na úpravu rozdílu v účinnosti při použití surovin byl pokryt úpravou tloušťky oceli (viz 60. bod odůvodnění výše), jelikož rozdílná tloušťka oceli může vést k celkově nižší spotřebě oceli.
(69)
Na závěr vyvážející výrobce uvedl, že prodává prostřednictvím jiných distribučních kanálů, zejména neznačkové výrobky prostřednictvím výrobců původního zařízení (dále jen „OEM“), než výrobce ve srovnatelné zemi. Byl proto vznesen požadavek na úpravu zohledňující tento rozdíl. Jak je uvedeno výše (59. bod odůvodnění), byla provedena úprava úrovně obchodu. Tato úprava se zakládala na předpokládaných cenových rozdílech při prodeji různým druhům zákazníků, včetně prodejů OEM, na domácím trhu srovnatelné země. Z důvodu důvěrné povahy údajů nelze rozsah těchto úprav zveřejnit, jelikož by došlo k odhalení běžné hodnoty založené na údajích poskytnutých jediným výrobcem ze srovnatelné země. Dospělo se tudíž k závěru, že rozdíly, kvůli nimž byly požadovány úpravy, byly již zohledněny.
(70)
Je nicméně třeba uvést, že vyvážející výrobce požadované změny nekvantifikoval. Pouze uvedl, že úprava provedená v jiném řízení dosáhla výše 40 %. Úprava provedená v jiném řízení (a tedy specifická pro konkrétní okolnosti onoho řízení) nemůže sama o sobě sloužit jako měřítko pro úpravy v tomto případě.
(71)
Po dodatečném zveřejnění informací (obsahujících výzvu k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli) vyvážející výrobce přednesl dodatečné požadavky na úpravy (nesouvisející s úpravou o tloušťku oceli): úpravy zohledňující povrchové úpravy, manipulaci a ceny oceli v Brazílii.
(72)
Především je třeba uvést, že požadavky byly doručeny po lhůtě pro podání připomínek a byly tak formálně nepřípustné. V každém případě tato tvrzení nebyla ani kvantifikovaná, ani doložená. Společnost své připomínky nedoložila důkazy, ani nevysvětlila, jak byl nebo jak by měl být rozsah různých úprav vypočítán.
e) Dumpingové rozpětí
(73)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny dotčeného výrobku. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranicích Unie před proclením je 70,8 %.
(74)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v původním šetření kromě společnosti Noblelift se pohybovalo mezi 28,5 % a 46,7 %. Vzhledem k tomu, že při tomto přezkumu společnost Noblelift spolupracovala, a jelikož převážná většina čínského vývozu pochází od společnosti Noblelift, lze míru této spolupráce považovat za vysokou, zrevidovala Komise celostátní dumpingové rozpětí i pro všechny ostatní vývozce. Následkem toho by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na stejné úrovni jako pro Noblelift, tj. 70,8 %.
(75)
Jedna strana uvedla, že celostátní clo by se nemělo rovnat dumpingovému rozpětí jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jelikož neexistují důkazy dokládající, že převážná většina dovozu pocházela od tohoto jediného spolupracujícího vývozce. V tomto ohledu bylo potvrzeno, že dle statistických údajů převážná většina dovozu z ČLR pochází od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(76)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(77)
Původní šetření v tomto ohledu neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných čínskými vyvážejícími výrobci (včetně společnosti Noblelift) z místních zdrojů v ČLR a surovin zakoupených za mezinárodní ceny. Okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období přezkumného šetření), kdy byly ceny za tepla válcované oceli, hlavní suroviny, o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny, podstatně změnily. Tyto ceny v důsledku zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR (viz 20. bod odůvodnění výše) neodpovídaly tržním hodnotám. Čínský trh s ocelí se během těchto sedmi let skutečně podstatně změnil a ČLR se změnila z čistě dovozní země oceli na významného výrobce a světového vývozce; tuto skutečnost lze důvodně považovat za změnu trvalé povahy.
(78)
Čínské high-tech společnosti včetně společnosti Noblelift jsou navíc od roku 2008 příjemci státní podpory ve formě preferenční daně z příjmu (15 %). Během období původního šetření byla na společnosti uvalena základní sazba 25 %. Tato změna okolností může být proto důvodně považována za změnu trvalé povahy.
(79)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(80)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření a vzhledem k tomu, že nové dumpingové rozpětí 70,8 % je nižší než úroveň odstranění újmy stanovená v původním šetření (viz 120. a 123. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 128/2005), považuje se za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku od společnosti Noblelift i od ostatních vyvážejících výrobců na 70,8 %.
(81)
Jedna strana uvedla, že nově stanovené dumpingové rozpětí by nemělo být srovnáváno s úrovní odstranění újmy stanovenou při původním šetření. Úroveň odstranění újmy by spíše měla být stanovena při každém šetření, a to i v případě částečného přezkumu omezeného na dumping. Dle této strany představuje stávající způsob, kdy se nehodnotí újma, porušení pravidla nižšího cla. Strana rovněž tvrdila, že měl být zahájen plný prozatímní přezkum.
(82)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že Komise zahájila částečný prozatímní přezkum omezený na dumping, újma nemohla být v tomto rámci zhodnocena. Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení může Komise z vlastního podnětu nutnost zachování opatření v podložených případech přezkoumat. Komise tedy nemá povinnost zahájit prozatímní přezkum z moci úřední, který by se vztahoval na dumping i újmu, a který by měl být v každém případě podložený. V tomto případě byly informace a důkazy, které měla Komise k dispozici, dostačující pro zahájení prozatímního přezkumu omezeného na dumping. Navíc kdyby měla být újma vždy posuzována v rámci prozatímních přezkumů, možnost částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping stanovená čl. 11 odst. 3 základního nařízení by ztratila svůj význam. Tvrzení je proto nutno odmítnout. Je nicméně třeba připomenout, že dotčená zúčastněná strana má možnost v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení požadovat prozatímní přezkum újmy.
(83)
Pravidlo nižšího cla bylo plně zohledněno a nově stanovené dumpingové rozpětí bylo skutečně porovnáno s úrovní odstranění újmy stanovenou v původním šetření (nejnovější zjištění o újmě).
(84)
Jedna strana uvedla, že v tomto případě by byla vhodnější minimální dovozní cena. Případně by mělo být uloženo pevně stanovené clo.
(85)
V tomto ohledu je třeba uvést, že pro produkty, které se nabízejí v široké škále druhů a za různé ceny, které se dále neustále mění a zdokonalují, není vhodné stanovit ani minimální dovozní cenu, ani pevně stanovené clo. Velké množství celních sazeb by se velmi obtížně spravovalo. Dalším omezením ve stávajícím případě je skutečnost, že minimální dovozní ceny by musely být založeny na běžné hodnotě (jelikož clo je založeno na dumpingu), která se zakládá na důvěrných informacích jedné společnosti na trhu srovnatelné země. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(86)
Vyvážející výrobce v rámci zákonných lhůt projevil zájem jednat. Žádná formální nabídka však nebyla učiněna, a Komise proto nebyla schopna se tímto dále zabývat.
(87)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí změnit celní sazby uplatňované na vyvážející výrobce, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(88)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy.
(89)
Podle čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se 70,8 % antidumpingové clo, uložené tímto nařízením „všem ostatním společnostem“, vztahuje na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, definované v čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011, zasílané z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
(%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
70,8
A603
Všechny ostatní společnosti
70,8
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 372/2013
(2013. gada 22. aprīlis),
ar ko pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi
(1)
Padome 2005. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”). Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums 7,6 % līdz 46,7 % apjomā.
(2)
Padome 2008. gada jūlijā pēc ražojumu aptvēruma starpposma pārskatīšanas ar Regulu (EK) Nr. 684/2008 (3) precizēja sākotnējās izmeklēšanas aptvertos ražojumus.
(3)
Padome 2009. gada jūnijā pēc izmeklēšanas, kura bija vērsta pret pasākumu apiešanu, ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 (4) attiecināja galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005, arī uz tādiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai deklarēta šo ražojumu Taizemes izcelsme.
(4)
Padome 2011. gada oktobrī pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011 (5) noteica galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam. Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011 tika saglabāts arī šīs regulas 3. apsvērumā minētais paplašinātais maksājums.
2. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(5)
Termiņbeigu pārskatīšanā Eiropas Komisija (“Komisija”) ievēroja, ka kopš pasākumu noteikšanas konkurencē Savienības tirgū ir notikušas pārmaiņas. Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram noteikta viszemākā maksājuma likme un kuram sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), bija spējis pārņemt ļoti lielu daļu Savienības tirgus un pakāpeniski palielināja savu importa daļu Savienībā. Tāpat Komisijai radās šaubas par sākotnējo TER noteikšanu, ņemot vērā pirmšķietamos pierādījumus par tērauda tirgus izkropļojumiem ĶTR. Tāpēc tika uzskatīts, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuriem tika balstīti spēkā esošie pasākumi, un ka minētajām pārmaiņām ir ilglaicīgs raksturs.
(6)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija, 2012. gada 14. februārī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu pēc savas iniciatīvas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu vienīgi attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga pārbaudi.
3. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(7)
Izmeklēšana par dempinga līmeni aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
4. Iesaistītās personas
(8)
Komisija par daļēju starpposma pārskatīšanu oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus, par kuriem bija zināms, ka pārskatīšana uz tiem attiecas, kā arī ĶTR iestādes un Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(9)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(10)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju iespējamo lielo skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai būtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienās no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Sadarboties nolēma divi ražotāji eksportētāji un astoņi nesaistīti importētāji. Tādēļ nebija vajadzīga ne ražotāju eksportētāju, ne nesaistīto importētāju atlase.
(11)
Komisija nosūtīja anketas un TER pieprasījuma veidlapas visām zināmajām ieinteresētajām personām un citiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Tika saņemtas atbildes no viena Ķīnas ražotāja eksportētāja - Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (“Noblelift”) - un no trim nesaistītiem importētājiem.
(12)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums Noblelift telpās Changxing, ĶTR.
(13)
Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājam eksportētājam, kuram nav piešķirts TER, notika pārbaude šāda ražotāja telpās Brazīlijā, kas tika izmantota par analogo valsti:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (“Paletrans”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(14)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana un kurš precizēts ražojumu aptvēruma starpposma pārskatīšanā, proti, ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, t. i., šasijas un hidraulika, kā izcelsmes valsts ir ĶTR un kas pašlaik tiek klasificēti ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakusejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (kaudzē krāvēji), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).
2. Līdzīgais ražojums
(15)
Izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, kuru ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, ražojumam, kuru ražo un pārdod analogajā valstī Brazīlijā, un ražojumam, kuru Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienāds lietojums.
(16)
Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
a) Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(17)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka ražotājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, t. i., ja ir pierādīts, ka līdzīgā produkta ražošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Ērtības labad šie kritēriji kopsavilkumā ir šādi:
-
lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti un izmaksas tiek noteiktas, reaģējot uz tirgus signāliem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; svarīgāko ražošanas faktoru izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem,
-
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas,
-
tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām garantē juridisku noteiktību un stabilitāti,
-
valūtas konvertēšanu veic saskaņā ar tirgus likmēm.
(18)
Noblelift pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.
(19)
Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, un visu TER pieprasījumā iekļauto informāciju pārbaudīja attiecīgā uzņēmuma telpās.
(20)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka PIP laikā Noblelift maksātās cenas par Ķīnas karsti velmētu oglekļa tēraudu, kas ir galvenais izejmateriāls un kā izmaksas ir apmēram 25 % no galaražojuma cenas, ir ievērojami izkropļotas, jo tās konkrētajā laikposmā bija apmēram par 24 % līdz 31 % zemākas nekā cenas starptautiskajā tirgū. Cenas starptautiskajā tirgū balstītas uz Savienības un Ziemeļamerikas tirgu statistiku Steel Business Briefing (7) un Comext importa cenām. Tādējādi tika konstatēts, ka Ķīnas tērauda cenas acīmredzami neatspoguļoja tirgus vērtību. Turklāt izejmateriālu tirgū pastāvīgi norisinās valsts iejaukšanās. Ķīnas dzelzs un tērauda nozares 12. piecgades plānā (2011-2015) ir virkne pasākumu, kas liecina, ka tērauda uzņēmumiem nav citas iespējas kā vien darboties saskaņā ar Ķīnas valdības norādījumiem, jo valstij ir spēcīga ietekme. Tādējādi tiek secināts, ka Noblelift neatbilst TER piešķiršanas pirmajam kritērijam.
(21)
Turklāt 2010. finanšu gadā saistīts uzņēmums piešķīra Noblelift bankas garantiju par diviem aizņēmumiem, kas ir ievērojama daļa no minētā saistītā uzņēmuma un Noblelift kopējiem aktīviem. Šīs garantijas nav norādītas ne Noblelift finanšu pārskatos, ne saistītā uzņēmuma grāmatvedībā. Tas neatbilst IAS 24 (Informācijas atklāšana par saistītām personām), un revidents nav minējis nekādas atrunas attiecībā uz šo faktu. Informācijas atklāšana par darījumiem ar saistītām personām finanšu pārskatos ir svarīga, jo tā pievērš uzmanību iespējamai ietekmei uz uzņēmuma finanšu stāvokli. Šajā gadījumā tādu ievērojamu saistību kā attiecīgās garantijas neatklāšana neļauj pienācīgi novērtēt uzņēmuma darbību un jo īpaši uzņēmuma riskus un iespējas. Tādēļ tiek uzskatīts, ka uzņēmuma grāmatvedība nav pienācīgi revidēta atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tādēļ uzņēmums neatbilst otrajam kritērijam.
(22)
Visbeidzot, Noblelift ir saņēmis tādus atvieglojumus no valsts kā preferenciālu ienākumu nodokli un dotācijas, kas izkropļo tā finanšu stāvokli, un tādējādi tas neatbilst trešajam kritērijam.
(23)
Attiecīgajam ražotājam eksportētājam un Savienības ražošanas nozarei tika dota iespēja sniegt piezīmes par iepriekš minētajiem konstatējumiem.
(24)
Pēc TER konstatējumu izpaušanas Noblelift pieprasīja detalizētāku informāciju par to, kā tikusi aprēķināta tērauda cena starptautiskajā tirgū. Uzņēmums apgalvoja, ka attiecībā uz izejmateriālu cenu izkropļojumiem, aprēķinot dempingu, būtu jākoriģē normālā vērtība, nevis jāatteic TER. Tomēr pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir pilnīgi skaidri norādīts, ka lielāko ieguldījumu izmaksām būtībā jāatspoguļo tirgus vērtības. Tādēļ dempinga aprēķinu koriģēšana, kuras mērķis būtu labot izkropļotās ieguldījumu izmaksas, 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam atņemtu jēgu. Tāpēc sniegtās piezīmes nemainīja minētos konstatējumus.
(25)
Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas Noblelift atkārtoja savus argumentus. Tas vispirms norādīja, ka Komisija nav atklājusi detaļas, t. i., visus datus, kas izmantoti, lai aprēķinātu izejmateriālu cenu starpību.
(26)
Šajā saistībā pirmkārt tiek norādīts, ka Komisija ir vairākkārt norādījusi tērauda cenu salīdzināšanai izmantoto datu avotus. Komisija atkārtoja procedūrā iepriekš sniegtos paskaidrojumus, ka Steel Business Briefing sniegtās cenas ir aizsargātas ar autortiesībām, jo pakalpojums ir pieejams vienīgi abonentiem. Tādēļ Komisijai ir juridiski liegts tieši publiski izpaust minētos datus, taču citādi datubāze ir pieejama, un tai var piekļūt, samaksājot attiecīgo maksu. Tomēr, lai nodrošinātu līdzsvaru starp intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un aizstāvības tiesību aizsardzību, izmantotos datus pārbaudīja Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersona, kura apstiprināja cenu atšķirības aprēķinu un paziņoja šīs pārbaudes rezultātus uzņēmumam Noblelift.
(27)
Tāpat tiek atgādināts, ka Steel Business Briefing konkrēti apraksta izmantoto metodiku (izmēri, biezums, platums, transports). Šie parametri ir vispārēji un kalpo par vadlīnijām, vienlaikus norādot detalizētības līmeni izejmateriālu cenu salīdzinājumos ar mērķi noteikt, vai lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības. Komisija uzziņai izmantoja Eiropas un Ziemeļamerikas cenas.
(28)
Noblelift tāpat apgalvoja, ka sākotnējā izmeklēšanā atšķirības starp tērauda iekšzemes cenām ĶTR un cenām starptautiskajā tirgū netika uzskatītas par faktoru, kas neļautu uzņēmumam atbilst pirmajam TER kritērijam. Kā norādīts 22. apsvērumā Komisijas Regulā (EK) Nr. 128/2005 (8) (2005. gada 27. janvāris), ar ko sākotnējā izmeklēšanā nosaka pagaidu antidempinga maksājumu, “attiecībā uz visiem četriem uzņēmumiem tika noteikts, (..) ka izmaksas un cenas atspoguļoja tirgus vērtības”. Sākotnējā izmeklēšanā patiešām netika konstatēts, ka ievērojami atšķirtos uz vietas ĶTR iepirkto izejmateriālus cenas un izejmateriālu cenas starptautiskajā tirgū. Tomēr šis secinājums nekavē iestādes konstatēt cenu atšķirību vēlākā izmeklēšanā, ja apstākļi ir citādi un cenas atšķiras. Kā norādīts turpmāk 76. apsvērumā - septiņos gados no 2004. gada (sākotnējās izmeklēšanas laiks) līdz 2011. gadam (šīs pārskatīšanas IP) apstākļi ir ievērojami mainījušies. Saistībā ar to jo īpaši 2010. gada termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika gūti pirmšķietami pierādījumi par ĶTR tērauda tirgus cenu izkropļojumiem. Tas arī bija viens no iemesliem, kādēļ Komisija pēc savas iniciatīvas sāka šo pārskatīšanu, un šajā izmeklēšanā tas arī tika apliecināts (sk. 20. apsvērumu iepriekš).
(29)
Noblelift arī atkārtoja savas piezīmes par aizņēmuma garantiju nelielo ietekmi un par valsts nodrošināto atvieglojumu niecīgo ietekmi. Attiecībā uz to tiek norādīts, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts ir nepārprotams un neatsaucas uz būtisku ietekmi uz finanšu rezultātiem (“uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru izmanto visiem nolūkiem”). Jebkurā gadījumā, kā norādīts iepriekš 21. apsvērumā, tādu ievērojamu saistību kā attiecīgās aizņēmuma garantijas neatklāšana neļauj pienācīgi novērtēt uzņēmuma darbību un jo īpaši uzņēmuma riskus un iespējas. Par valsts nodrošinātajiem atvieglojumiem Komisija izmeklēšanas gaitā jau ir atbildējusi šai personai, ka šo atvieglojumu summa pārsniedza RMB 10 miljonus. Tādēļ šie apgalvojumi nav pieņemami.
(30)
Visbeidzot, Noblelift apgalvoja, ka izmeklēšana būtu bijusi jāizbeidz, jo nav ievērots pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītais trīs mēnešu termiņš TER noteikšanai. Attiecībā uz to tiek norādīts grozījums, kurš ieviests ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1168/2012 (2012. gada 12. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (9), un uz tā atpakaļejošo spēku. Tāpat tiek norādīts, ka sakarā ar izmeklēšanas procesuālajiem aspektiem un laika ierobežojumiem TER noteikšana notika vairāk nekā trīs mēnešus pēc izmeklēšanas sākšanas. Aizvien sarežģītākie jautājumi saistībā ar TER novērtēšanu liecina, ka trīs mēnešu termiņu faktiski nebija iespējams ievērot. Tomēr tiek norādīts, ka šīs noteikšanas laiks neietekmē iznākumu.
(31)
Tādēļ tiek secināts, ka piezīmes, kurās tiek aicināts piešķirt TER, nav pamatotas.
(32)
Ņemot vērā iepriekš minēto un atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam tiek nolemts Noblelift TER nepiešķirt.
b) Normālā vērtība
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, un - ja nav bijis iespējams piešķirt TER - pārejas valstīm normālā vērtība ir jānosaka, balstoties uz cenu vai salikto vērtību analogā valstī.
(34)
Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja Kanādu. Tā kā ražošana Kanādā ir izbeigta, paziņojumā par šīs procedūras sākšanu par analogo valsti bija paredzēts izmantot Brazīliju.
(35)
Divi ražotāji eksportētāji un viens importētājs iebilda pret to, ka Brazīlija tiktu izmantota par analogo valsti. Argumenti pret Brazīlijas izvēli bija šādi - Brazīlijas ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju tirgū ir neliela konkurence, jo ir ļoti maz iekšzemes ražotāju, un tādēļ pārdošanas cenas, peļņa un ražošanas izmaksas Brazīlijā ir “uzskrūvētas”. Attiecīgie ražotāji eksportētāji ierosināja, ka atbilstošas analogās valstis būtu Indija, Malaizija vai Taivāna.
(36)
Saņemot minētās piezīmes, Komisija sazinājās ar zināmajiem 38 Indijas, trim Taivānas, diviem Malaizijas un diviem Brazīlijas ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotājiem, nosūtot tiem attiecīgo anketu. Sadarbojās tikai viens ražotājs Brazīlijā - Paletrans.
(37)
Pēc galīgo konstatējumu un Komisijas priekšlikuma izpaušanas attiecīgās personas atkārtoja savas piezīmes, ka sakarā ar konkurences trūkumu Brazīlijas tirgū Brazīlija nav piemērota analogā valsts. Tās apgalvoja, ka analogās valsts ražotājam, kurš sadarbojās, ir monopolstāvoklis Brazīlijas tirgū, ko vēl pastiprina augsti importa nodokļi. Citas piezīmes attiecās uz trūkumiem nekonfidenciālajā atbildē uz anketas jautājumiem, kuru iesniedza analogās valsts ražotājs. Visbeidzot, tika apgalvots, ka būtu jāveic korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības starp analogās valsts ražotāju un ražotāju eksportētāju attiecīgajā valstī.
(38)
Par to, vai Brazīlija ir piemērota analogā valsts, jānorāda - lai gan analogās valsts ražotājs ir galvenais ražotājs Brazīlijas tirgū, tam šajā tirgū nav monopolstāvokļa. Ir konkurence vismaz ar diviem vietējiem ražotājiem un ievērojama līmeņa importu, un analogās valsts ražotāja peļņas norma atbilst peļņas normai atvērtā tirgū.
(39)
Kā norādīts iepriekš 36. apsvērumā, pēc piezīmēm pret Brazīlijas izmantošanu par analogo valsti procedūras sākotnējā posmā Komisija sazinājās ar 45 ražotājiem četrās dažādās valstīs, tostarp ar Noblelift ieteiktajiem uzņēmumiem. Neraugoties uz atkārtotu saziņu ar šiem uzņēmumiem pa tālruni un e-pastu, tikai viens ražotājs Brazīlijā iesniedza prasīto informāciju un sadarbojās izmeklēšanā.
(40)
Par minētajiem trūkumiem jānorāda, ka izmeklēšanā sadarbojās tikai viens ražotājs analogajā valstī. Šāda situācija nav reta, taču tā rada problēmas saistībā ar datu izpaušanu. Tā kā Komisija bieži sastopas ar grūtībām, cenšoties panākt analogās valsts ražotāju sadarbību, tai ir jāgarantē augsta konfidenciālas informācijas aizsardzība. Šajā gadījumā nekonfidenciālo datu izklāsts radīja dažus pārpratumus attiecībā uz iespējamiem trūkumiem, taču šis jautājums tika ar attiecīgajām personām atrisināts. Piemēram, kāda persona apgalvoja, ka trūkumu dēļ analogās valsts ražotāja atbildē nevajadzētu Brazīliju izmantot par analogo valsti un ka izmeklēšana būtu jābeidz, jo Komisija nevar noteikt normālo vērtību. Attiecībā uz to tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā Komisijai nebija visas vajadzīgās informācijas, lai veiktu dempinga aprēķinu.
(41)
Tādējādi apgalvojumi par to, vai Brazīlija ir piemērota analogā valsts, nav pieņemami.
(42)
Attiecībā uz prasībām veikt korekcijas tiek norādīts, ka, veicot tirdzniecības līmeņa korekciju, ir ņemts vērā tirdzniecības atšķirības līmenis starp Brazīlijas ražotāju un Ķīnas ražotāju eksportētāju (sk. 59. apsvērumu turpmāk).
(43)
Visbeidzot, kāda persona apgalvoja, ka būtu jāveic korekcija, lai ņemtu vērā iespējamo kropļojošo ietekmi, ko rada 14 % importa nodoklis analogajā valstī. Šis apgalvojums nav pieņemams, jo nav iespējams noteikt saistību starp importa nodokli kā tādu un cenu līmeni iekšzemes tirgū.
(44)
Tādējādi Brazīlija tiek uzskatīta par piemērotu analogo valsti, jo tajā ir pietiekama konkurence vismaz ar diviem ražotājiem un ievērojams importa līmenis.
(45)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai Paletrans līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem bijis reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka šīs pārdošanas kopējais apjoms bija vismaz 5 % no Noblelift pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību.
(46)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai ir tādi līdzīgā ražojuma veidi, ko Paletrans pārdod iekšējā tirgū un kas funkciju un izmantoto materiālu ziņā ir pietiekami salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus Noblelift pārdod eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka virkne ražojuma veidu, ko Paletrans pārdod iekšējā tirgū, ir pietiekami salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus Noblelift pārdod eksportam uz Savienību.
(47)
Tad Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai katru līdzīgā ražojuma veidu, kas pārdots iekšzemes tirgū, var uzskatīt par pārdotu parastā tirdzniecības apritē. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū PIP laikā.
(48)
Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Tas tā bija visiem salīdzināmajiem ražojuma veidiem, un normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto vērtību no tām cenām, kas tika prasītas, pārdodot katru salīdzināmā ražojuma veidu iekšzemē PIP laikā.
(49)
Nesalīdzināmajiem ražojuma veidiem normālo vērtību varēja aprēķināt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pieskaitot pēc vajadzības koriģētas ražošanas izmaksas, samērīgu iekšzemes pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu procentu un samērīgu iekšzemes peļņas normu. Pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņa balstās uz faktiskajiem datiem par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, ko veic ražotājs analogajā valstī. Būtu jānorāda, ka šādi aprēķinātā cena tika koriģēta, kā aprakstīts 59. apsvērumā, jo īpaši - lai ņemtu vērā tirdzniecības līmeņa atšķirību starp Noblelift veikto pārdošanu eksportam un analogās valsts ražotāja veikto iekšzemes pārdošanu.
(50)
Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Komisija ir veikusi dempinga aprēķinus, pamatojoties uz saīsinātiem ražojuma kontroles numuriem, un ka nav sniegti paskaidrojumi par salīdzinājumā izmantotajiem parametriem.
(51)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību parasti nosaka, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto cenu visiem eksporta darījumiem, kuriem piemēro attiecīgos noteikumus par godīgu salīdzinājumu.
(52)
Attiecībā uz godīgu salīdzinājumu tiek norādīts, ka ražojuma kontroles numurs ir rīks, ko izmanto izmeklēšanā, lai strukturētu un organizētu ievērojamu apjomu ļoti detalizētu datu, kurus iesnieguši uzņēmumi. Tas ir palīglīdzeklis sīkākas analīzes veikšanai par dažādiem ražojumu raksturlielumiem attiecīgā ražojuma un līdzīgo ražojumu kategorijā.
(53)
Komisija savāca informāciju par virkni parametru (šasijas materiāls, vai šasija ir krāsota, celtspēja, hidrauliskās sistēmas tips, darba garums, dakša, platums virs dakšas, stūres materiāls, slodzes riteņa materiāls, slodzes riteņa tips, bremzes tips), taču, lai ņemtu vērā visus eksporta darījumus, tika uzskatīts par saprātīgu un bija iespējams šajā gadījumā veikt salīdzinājumu, izmantojot dažus no šiem parametriem, kuri bija vissvarīgākie (šasijas materiāls, vai šasija ir krāsota, stūres materiāls, slodzes riteņa materiāls, slodzes riteņa tips).
(54)
Tādēļ, lai palielinātu atbilstību un nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, salīdzināšana notika, ņemot vērā vissvarīgākās īpašības. Jāuzsver, ka Komisija ņēma vērā visu informāciju. Tomēr nav nekas neparasts, ka atsevišķi parametri, kurus izmanto ražojuma kontroles numurā, ir maznozīmīgāki un ka dažus parametrus godīgas salīdzināšanas veikšanā var izmantot lietderīgāk nekā citus. Neviens ražojums no salīdzinājuma netika izslēgts, pamatojoties uz fiziskām atšķirībām vai citiem iemesliem, un netika arī izveidoti jauni ražojuma veidi. Gluži pretēji - salīdzinājumā tika ietverti visi pārdotie apjomi. Lai gan tika atzīts, ka cenas zināmā mērā ietekmē arī citi parametri, tika uzskatīts par piemērotu balstīt aprēķinus uz pieciem vissvarīgākajiem parametriem, jo tas nodrošināja visaugstāko atbilstību.
(55)
Attiecībā uz salīdzināšanas procesuāliem aspektiem jānorāda, ka ražotājam eksportētājam tika nodrošinātas visas iespējas sniegt piezīmes par šajā lietā veiktajiem aprēķiniem. Detalizēta informācija par aprēķiniem tika izpausta arī atkārtoti.
(56)
Tādēļ minētās prasības tika noraidītas.
c) Eksporta cena
(57)
Visa Ķīnas ražotāja eksportētāja veiktā pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu.
(58)
Kāda persona apgalvoja, ka aprēķinos būtu vajadzējis iekļaut šasijas un hidrauliskās sistēmas pārdošanu eksportam. Minētais apgalvojums tika pieņemts.
d) Salīdzinājums
(59)
Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzināšana tika veikta, pamatojoties uz EXW cenām un cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Šim nolūkam attiecīgi pamatotos gadījumos tika veikta pienācīga korekcija, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz tirdzniecības līmeni (aplēstā cenu atšķirība pārdošanā dažādiem pircējiem analogās valsts iekšzemes tirgū), transportu (ietverot iekšzemes kravas pārvadājumu izmaksas eksportētājvalstī un jūras pārvadājumu frakti pārvešanai uz Savienību), apdrošināšanu (jūras pārvadājumu apdrošināšanas izmaksas), apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksām, komisijas maksām (par pārdošanu eksportam), banku maksām (par pārdošanu eksportam), kredītu izmaksām (ņemot vērā līgtos maksāšanas noteikumus un spēkā esošo procentu likmi) un iepakošanas izmaksām (izmantoto iepakošanas materiālu izmaksas).
(60)
Kad no vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, tika saņemta prasība, tika veikta normālās vērtības korekcija attiecībā uz tā tērauda biezumu, kuru izmantoja ražotājs analogajā valstī un ražotājs eksportētājs attiecīgajā valstī, jo šāda korekcija tika uzskatīta par pamatotu. Korekcija tika balstīta uz biezuma atšķirību proporcionāli tērauda cenai Brazīlijā analogās valsts ražotāja pārdotā līdzīgā ražojuma cenā. Tas izraisīja izmaiņas dempinga starpībā (sk. 73. apsvērumu turpmāk). Pēc informācijas papildu izpaušanas (kad tika aicināts sniegt piezīmes par tērauda biezuma korekciju) kāda persona apstrīdēja šo korekciju, jo tā neesot pamatota ar faktiem. Šī persona arī norādīja, ka ražotāja eksportētāja iesniegtā nekonfidenciālā informācija, ar ko tas vēlējās panākt šo korekciju, bijusi nepilnīga un tādējādi pārkāpjot citu personu tiesības uz aizsardzību. Komisija pārbaudīja tās rīcībā esošos datus, uz kuriem tika balstīta tērauda biezuma korekcija, un apstiprināja, ka tā ir bijusi pamatota.
(61)
Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pieprasīja vairākas citas korekcijas, lai ņemtu vērā efektivitātes un ražīguma atšķirības, cita starpā norādot, ka ražotājs analogajā valstī bijis mazāk ražīgs (tam bijusi mazāka izlaide uz vienu darbinieku) un tam bijis lielāks izejmateriālu patēriņš uz vienu vienību.
(62)
Jau uzreiz jāatgādina - lai gan starp uzņēmumiem var pastāvēt efektivitātes un ražīguma atšķirības, pamatprincips ir nodrošināt salīdzināmību starp eksporta cenām un normālo vērtību, un tam nav nepieciešams, lai būtu pilnīgi salīdzināmi analogās valsts ražotāja un valstī, kurā nav tirgus ekonomikas, esoša ražotāja eksportētāja apstākļi. Ir jākoriģē tikai atšķirības tādiem faktoriem, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību starp ražotāju analogajā valstī un ražotāju eksportētāju valstī, kurā nav tirgus ekonomikas.
(63)
Tomēr jānorāda, ka izmeklēšanā netika atklāti apstākļi, kas liecinātu, ka ražotājam analogajā valstī nebūtu samērā efektīva ražošanas procesa.
(64)
Izmaksu faktori (piemēram, ražīgums) nebūtu jāatlasa un jānovērtē atsevišķi. Drīzāk būtu jāveic visaptveroša analīze, lai novērtētu, vai priekšrocības vienā izmaksu faktorā (piemēram, ražīgumā), iespējams, kompensē trūkumi citos. Mazāka darbaspēka izmantošana bieži liecina par lielāku automatizāciju, kas savukārt noved pie lielākām izmaksām citās jomās (amortizācija, kapitāls, finansējums, ražošanas pieskaitāmās izmaksas). Tikai visaptveroša analīze var atklāt visas atšķirības izmaksu faktoros un parādīt, vai tiek ietekmētas cenas un cenu salīdzināmība, un tādējādi pamatot korekcijas nepieciešamību. Tāpēc šie iebildumi nav pieņemami.
(65)
Papildus iepriekš minētajam nav pamatotas prasības veikt korekciju attiecībā uz vienas vienības enerģijas starpību un vienas vienības amortizācijas un ražošanas pieskaitāmo izmaksu starpību. Īpaši attiecībā uz energoefektivitāti netika paskaidrots, kuri elementi ražošanas procesā padara Brazīlijas ražotāju neefektīvu salīdzinājumā ar vienīgo ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās. Korekcijas apjoms balstījās uz vienas vienības darbaspēka izmaksu starpības attiecību (ņemot vērā ražīguma atšķirību) pret darbaspēka izmaksu daļu kopējās izmaksās. Saikne starp šo attiecību un energoefektivitāti, kā arī amortizācijas un ražošanas pieskaitāmo izmaksu atšķirības netika paskaidrotas un nebija saprotamas. Tādējādi šīs prasības tiek noraidītas.
(66)
Kāda persona arī apgalvoja, ka būtu jāveic korekcijas cita starpā attiecībā uz tādiem parametriem kā celtspēja un dakša. Attiecībā uz to tiek norādīts uz piezīmēm par salīdzinājuma parametriem (sk. 50. apsvērumu iepriekš), kur minēts, ka, lai nodrošinātu visaugstāko atbilstības līmeni, salīdzinājums ir balstīts uz vissvarīgākajiem parametriem. Jebkurā gadījumā apgalvojumi nebija pamatoti.
(67)
Vēl vienā prasībā bija norādīts, ka būtu jāveic korekcija saistībā ar to, ka ražotājs eksportētājs izmanto patentētu tehnoloģiju. Šis apgalvojums nav sīkāk pamatots. Ražotājs eksportētājs nenorādīja iespējamo korekcijas apjomu. Vienīgā sniegtā informācija bija dokuments, par kuru tika apgalvots, ka tas ir patents. Vēlāk sniegtā informācijā korekcijas apjoms tika norādīts daļēji, taču bez pamatojošiem pierādījumiem. Tādēļ šī prasība netika ņemta vērā.
(68)
Turklāt prasība veikt korekciju attiecībā uz izejmateriālu izmantošanas efektivitātes atšķirību jau ir izpildīta, ieviešot korekciju attiecībā uz tērauda biezumu (sk. 60. apsvērumu iepriekš), jo dažāda biezuma tērauda izmantošana var radīt mazāku tērauda patēriņu kopumā.
(69)
Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas pārdošanai ir izmantojis citus kanālus nekā ražotājs analogajā valstī, tas īpaši attiecas uz nezīmola ražojumiem uz OEM (Original Equipment Manufacturer - oriģinālo iekārtu ražotājs) bāzes. Tādēļ tika izvirzīta prasība veikt korekciju, kas atspoguļotu šo atšķirību. Kā norādīts iepriekš (59. apsvērumā), tika veikta korekcija saistībā ar tirdzniecības līmeni. Tā balstījās uz aplēsto cenu atšķirību attiecībā uz pārdošanu dažādiem pircējiem, tostarp OEM ražojumu pārdošanu, analogās valsts iekšzemes tirgū. Konfidencialitātes dēļ šīs korekcijas apjoms nav izpaužams, jo tas atklātu normālo vērtību, kas balstīta uz vienīgā analogās valsts ražotāja datiem. Tādēļ tika secināts, ka atšķirības, kuras bija prasīts koriģēt, jau ir ņemtas vērā.
(70)
Tomēr jānorāda, ka ražotājs eksportētājs nenorādīja prasītās korekcijas apjomu. Tas tikai norādīja, ka citā procedūrā ir veikta 40 % korekcija. Citā procedūrā veikta korekcija (kas ir specifiska konkrētās procedūras apstākļiem) nevar būt standarts korekcijas apjoma noteikšanai šajā lietā.
(71)
Pēc informācijas papildu izpaušanas (kad tika aicināts sniegt piezīmes par tērauda biezuma korekciju) ražotājs eksportētājs nāca klajā ar jaunām prasībām veikt korekcijas (kas nebija saistītas ar tērauda biezuma korekciju) - korekcijas saistībā ar pārklājumu, rokturi un tērauda cenām Brazīlijā.
(72)
Vispirms tiek norādīts, ka prasības tika iesniegtas pēc piezīmju iesniegšanas termiņa un tādējādi formāli nebija pieņemamas. Jebkurā gadījumā prasības nebija ne konkretizētas pēc apjoma, ne pamatotas. Uzņēmums nesniedza savu prasību pierādījumus un nepaskaidroja, kā ir aprēķinātas vai kā vajadzētu aprēķināt dažādās korekcijas.
e) Dempinga starpība
(73)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, vidējo svērto normālo vērtību katram veidam salīdzināja ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu. Dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 70,8 %.
(74)
Sākotnējā izmeklēšanā dempinga starpības visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, izņemot Noblelift, svārstījās no 28,5 % līdz 46,7 %. Tā kā šajā pārskatīšanā sadarbojās vienīgi Noblelift un sadarbības līmenis ir uzskatāms par augstu, jo pārliecinoši lielāko daļu Ķīnas eksporta veic tieši Noblelift, Komisija pārskatīja valsts mēroga dempinga starpību arī visiem pārējiem eksportētājiem. Tādējādi atlikusī dempinga starpība būtu jānosaka tādā pašā līmenī kā Noblelift, t. i., 70,8 %.
(75)
Kāda persona apgalvoja, ka valsts mēroga maksājums nebūtu jānosaka vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, dempinga starpības līmenī, jo nav pierādījumu, ka pārliecinoši lielāko daļu importa Savienībā veic tieši vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Attiecībā uz to ir apstiprināts, ka saskaņā ar statistikas datiem pārliecinoši lielāko daļu importa Savienībā no ĶTR veic vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.
D. JAUNO APSTĀKĻU ILGLAICĪBA
(76)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgiem.
(77)
Sākotnējā izmeklēšanā netika konstatētas ievērojamas atšķirības starp ĶTR uz vietas iegūto izejmateriālu (kurus izmantoja Ķīnas ražotāji eksportētāji, tostarp Noblelift) cenām un izejmateriālu cenām starptautiskajos tirgos. Apstākļi laikā no 2004. gada (sākotnējā izmeklēšana) līdz 2011. gadam (PIP) ir ievērojami mainījušies, un PIP laikā galvenā izejmateriāla, proti, karsti velmētā tērauda, cenas bija par 24 % līdz 31 % zemākas nekā tā cenas starptautiskajos tirgos. Sakarā ar cenu izkropļojumiem ĶTR tērauda tirgū šīs cenas neatspoguļoja tirgus vērtību (sk. 20. apsvērumu iepriekš). Ķīnas tērauda tirgus šajos septiņos gados ir ievērojami mainījies, un ĶTR šajā laikā no pārliecinošas tērauda importētājas valsts ir kļuvusi par pasaulē ievērojamu tērauda ražotāju un eksportētāju; šo apstākli var pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.
(78)
Turklāt Ķīnas augsto tehnoloģiju uzņēmumi, tostarp Noblelift, kopš 2008. gada saņem tādus atvieglojumus no valsts kā preferenciālu ienākumu nodokli (15 %). Sākotnējās izmeklēšanas periodā uzņēmumiem tika piemērota standarta likme 25 % apmērā. Arī šā apstākļa maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.
(79)
Tāpēc tika uzskatīts, ka apstākļi, uz kuru pamata sākta šī starpposma pārskatīšana, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, ka tie ietekmētu starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tika secināts, ka jaunie apstākļi uzskatāmi par ilglaicīgiem un pasākuma piemērošana pašreizējā apmērā vairs nav pamatota.
E. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(80)
Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus un to, ka jaunā dempinga starpība 70,8 % apmērā ir zemāka nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais kaitējuma novēršanas līmenis (sk. Regulas (EK) Nr. 128/2005 120. līdz 123. apsvērumu), tiek uzskatīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam gan no Noblelift, gan no visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, nosakot to 70,8 % apmērā.
(81)
Kāda persona apgalvoja, ka šo jauno dempinga starpību nevajadzēja salīdzināt ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma novēršanas līmeni. Tā vietā katrā izmeklēšanā, pat daļējā pārskatīšanā saistībā ar dempingu, būtu jānosaka kaitējuma novēršanas līmenis. Šī persona uzskatīja, ka pašreizējā prakse, kad netiek novērtēts kaitējums, nozīmē mazākā maksājuma noteikuma pārkāpumu. Šī persona arī apgalvoja, ka būtu vajadzējis sākt pilnīgu starpposma pārskatīšanu.
(82)
Attiecībā uz to tiek norādīts - tā kā Komisija uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz dempingu, kaitējums šajā procedūrā nav pārskatāms. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pēc Komisijas iniciatīvas vajadzības gadījumā var pārskatīt pasākumu piemērošanas turpināšanu. Tādējādi Komisijai nav pienākuma pēc savas iniciatīvas sākt starpposma pārskatīšanu, kas aptvertu gan dempingu, gan kaitējumu, un tam jebkurā gadījumā būtu jābūt pamatotam. Šajā gadījumā Komisijas rīcībā esošā informācija un pierādījumi bija pietiekami, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz dempingu. Turklāt, ja kaitējumu vajadzētu novērtēt visās starpposma pārskatīšanās, iespējai veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz dempingu, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 3. punktā, zustu jēga. Tāpēc apgalvojums bija jānoraida. Tomēr tiek atgādināts, ka attiecīgā ieinteresētā persona var pieprasīt kaitējuma daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam.
(83)
Mazākā maksājuma noteikums ir pilnībā ievērots, un jaunā dempinga starpība tika salīdzināta ar sākotnējā regulā noteikto kaitējuma novēršanas līmeni (nesenāko konstatējumu par kaitējumu).
(84)
Kāda persona apgalvoja, ka šajā gadījumā piemērotāka būtu minimālā importa cena. Kā alternatīva būtu jāievieš nemainīgs maksājums.
(85)
Attiecībā uz to tiek atgādināts, ka ne minimālā importa cena, ne nemainīgais maksājums nav piemēroti ražojumiem, kuriem ir ļoti daudz atsevišķu veidu ar dažādām cenām un kuri pastāvīgi mainās un tiek modernizēti. Veselu virkni maksājumu līmeņu būtu ļoti grūti pārvaldīt. Vēl kāds ierobežojums šajā gadījumā ir tāds, ka minimālā importa cena būtu jābalsta uz normālo vērtību (jo maksājums ir noteikts sakarā ar dempingu), kas ir balstīta uz viena analogās valsts tirgus uzņēmuma konfidenciāliem datiem. Tādējādi šīs prasības tiek noraidītas.
(86)
Ražotājs eksportētājs noteiktajā termiņā izteica interesi uzņemties saistības. Tomēr netika iesniegts oficiāls piedāvājums, un tādēļ Komisija to nevar izskatīt.
(87)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija plānots grozīt ražotājiem eksportētājiem piemērojamās maksājuma likmes, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes.
(88)
Tika izskatītas attiecīgo personu sniegtās mutvārdu un rakstveida piezīmes.
(89)
Tiek norādīts, ka atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1008/2011 1. panta 3. punktam “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktais antidempinga maksājums 70,8 % apmērā attiecas uz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1008/2011 1. panta 1. punktā definētajiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta šo ražojumu Taizemes izcelsme,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1008/2011 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, kurus ražojuši turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājuma likme, %
Taric papildu kods
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, ĶTR
70,8
A603
Visi pārējie uzņēmumi
70,8
A999”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2013. gada 22. aprīlī