ROZHODNUTÍ RADY 2013/189/SZBP
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) a zrušuje společná akce 2008/550/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 18. července 2005 přijala Rada společnou akci 2005/575/SZBP, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (1). Tuto společnou akci nahradila společná akce Rady 2008/550/SZBP ze dne 23. června 2008, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (2).
(2)
Dne 1. prosince 2008 se řídící výbor EBOŠ (dále jen „výbor“) dohodl v souladu s článkem 13 společné akce 2008/550/SZBP na doporučeních týkajících se perspektiv EBOŠ.
(3)
Rada v závěrech ze dne 8. prosince 2008 doporučení výboru schválila. Společná akce 2008/550/SZBP by tudíž měla být nahrazena novým právním aktem zohledňujícím tato doporučení.
(4)
Odborná příprava v rámci EBOŠ by měla probíhat v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), a to i v oblasti řešení konfliktů a stabilizace.
(5)
Je vhodné, aby v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, EBOŠ využívala pouze vyslaný personál.
(6)
Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (3) (ESVČ) by ESVČ měla EBOŠ poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ).
Článek 2
Poslání
EBOŠ poskytuje na strategické úrovni odbornou přípravu v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky Unie (SBOP) v kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) s cílem vytvořit a podporovat jednotný výklad SBOP mezi civilním a vojenským personálem a prostřednictvím této odborné přípravy (dále jen „odborná příprava EBOŠ“) zjišťovat a šířit osvědčené postupy týkající se různých otázek této politiky.
Článek 3
Cíle
Cílem EBOŠ je:
a)
dále posilovat společnou evropskou bezpečnostní a obrannou kulturu v rámci SBOP;
b)
podporovat lepší pochopení SBOP jako důležité součásti SZBP;
c)
poskytovat subjektům Unie personál s potřebnými znalostmi, který je schopen efektivně pracovat ve všech oblastech týkajících se SBOP;
d)
poskytovat správním orgánům a zaměstnancům členských států personál s potřebnými znalostmi o politikách, orgánech a postupech Unie souvisejících se SZBP;
e)
podporovat partnerství Unie v oblasti SBOP, zejména partnerství se zeměmi účastnícími se misí SBOP;
f)
pomáhat v rozvoji profesionálních vztahů a styků mezi účastníky odborné přípravy EBOŠ (dále jen „účastníci“).
V případě potřeby je věnována pozornost zajištění slučitelnosti s ostatními činnostmi Unie.
Článek 4
Úkoly
1. Hlavním úkolem EBOŠ je v souladu s jejím posláním a cíli organizovat a poskytovat odbornou přípravu EBOŠ v oblasti SBOP.
2. Odborná příprava EBOŠ zahrnuje:
a)
vyšší kurz o SBOP;
b)
orientační kurzy o SBOP;
c)
kurzy o SBOP pro odborné publikum nebo se speciálním zaměřením.
O další činnosti v oblasti odborné přípravy rozhoduje řídící výbor uvedený v článku 8 (dále jen „výbor“).
3. Navíc k činnostem uvedeným v odstavci 2 EBOŠ zejména:
a)
podporuje vztahy, které mají být navázány mezi ústavy uvedenými v čl. 5 odst. 1 a začleněnými do sítě uvedené v témže odstavci (dále jen „síť“);
b)
provozuje a dále rozvíjí internetový systém distančního učení k podpoře odborné přípravy v oblasti SBOP;
c)
navrhuje a vytváří materiály pro odbornou přípravu Unie v oblasti SBOP, přičemž rovněž vychází z již existujících příslušných materiálů;
d)
umožňuje fungování sítě absolventů pro bývalé účastníky odborné přípravy;
e)
podporuje výměnné programy v oblasti SBOP mezi ústavy odborné přípravy v jednotlivých členských státech;
f)
poskytuje příspěvky k ročnímu programu odborné přípravy Unie v oblasti SBOP;
g)
poskytuje podporu řízení odborné přípravy v oblasti předcházení konfliktům a civilního řešení krizí;
h)
pořádá a řídí výroční konferenci, která sdružuje civilní i vojenské odborníky na odbornou přípravu v oblasti SBOP z ústavů odborné přípravy a ministerstev členských států a případně též významné vnější subjekty činné v oblasti odborné přípravy, a
i)
každoročně přezkoumává svou schopnost dosahovat cílů stanovených v článku 3.
4. Odborná příprava EBOŠ je prováděna prostřednictvím sítě.
5. Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (EU ISS) jako součást sítě podporuje odbornou přípravu EBOŠ zejména prostřednictvím svých publikací a přednášek svých badatelů a poskytováním příspěvků do internetového systému distančního učení EBOŠ.
KAPITOLA II
ORGANIZACE
Článek 5
Síť
1. EBOŠ je organizována jako síť spojující civilní a vojenské ústavy, vysoké školy, akademie, univerzity, instituce a jiné subjekty zabývající se otázkami bezpečnostní a obranné politiky v rámci Unie, určené členskými státy, a EU ISS (dále jen „ústavy“) na podporu provádění odborné přípravy v oblasti SBOP.
2. EBOŠ naváže úzké vztahy s orgány Unie a příslušnými subjekty Unie, zejména s Evropskou policejní akademií (EPA).
3. EBOŠ plní své úkoly pod obecným vedením vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
Článek 6
Způsobilost k právům a právním úkonům
1. Aby mohla EBOŠ plnit své úkoly a cíle, má nezbytnou způsobilost k právům a právním úkonům, k uzavírání smluv a správních ujednání nezbytných pro své fungování, včetně řízení vyslaných pracovníků, k pořizování zařízení zejména pro výuku, k vlastnictví bankovních účtů a k vystupování před soudem.
2. Veškeré závazky, které mohou vyplynout ze smluv uzavřených EBOŠ, jsou pokryty z finančních prostředků dostupných podle článků 14, 15 a 16.
Článek 7
Organizační struktura
V rámci EBOŠ se zřizuje tato organizační struktura:
a)
výbor, který odpovídá za celkovou koordinaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
b)
výkonná akademická rada (dále jen „rada“), která odpovídá za zajištění kvality a soudržnosti odborné přípravy EBOŠ;
c)
vedoucí EBOŠ, který odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ a napomáhá výboru a radě, pokud jde o organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
d)
sekretariát EBOŠ (dále jen „sekretariát“), který je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem EBOŠ je výbor, do kterého každý členský stát jmenuje jednoho zástupce. Každý člen výboru může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem.
2. Členy výboru mohou na zasedání výboru doprovázet odborníci.
3. Výboru předsedá zástupce vysokého představitele s odpovídající zkušeností. Výbor zasedá nejméně dvakrát ročně.
4. Zástupci zemí přistupujících k Unii se mohou zasedání výboru účastnit jako aktivní pozorovatelé.
5. Zasedání výboru se bez hlasovacího práva zúčastní vedoucí EBOŠ, předseda rady a případně předseda jednotlivých složení této rady, jakož i zástupce Komise.
6. Výbor má tyto úkoly:
a)
na základě koncepce odborné přípravy EBOŠ stanovovat roční učební plán EBOŠ;
b)
poskytovat obecné pokyny k práci rady;
c)
schvalovat a pravidelně přezkoumávat koncepci odborné přípravy EBOŠ a zohledňovat přitom dohodnuté požadavky na odbornou přípravu EBOŠ;
d)
vybírat hostitelský členský stát nebo státy, v nichž se bude odborná příprava EBOŠ konat, a ústavy, které tuto přípravu povedou;
e)
vypracovávat a schvalovat rámcové učební osnovy pro veškerou odbornou přípravu EBOŠ;
f)
zohledňovat zprávy hodnotící kurzy a schvalovat souhrnnou výroční zprávu o odborné přípravě EBOŠ, které budou předloženy příslušným orgánům Rady;
g)
jmenovat předsedu rady a předsedy jednotlivých složení této rady na období alespoň dvou akademických roků;
h)
přijímat nezbytná rozhodnutí týkající se fungování EBOŠ, nepříslušejí-li tato rozhodnutí jiným orgánům;
i)
na návrh vedoucího EBOŠ schvalovat roční rozpočet a případné opravné rozpočty;
j)
schvalovat roční účetní závěrky a udělovat vedoucímu EBOŠ absolutorium;
k)
schvalovat další pravidla týkající se výdajů spravovaných EBOŠ;
l)
schvalovat případné finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
m)
schvalovat pravidla týkající se personálu vyslaného k EBOŠ;
n)
rozhodovat o otevření konkrétních činností odborné přípravy EBOŠ účasti třetích zemí v obecném politickém rámci vymezeném Politickým a bezpečnostním výborem.
7. Výbor schválí svůj jednací řád.
8. Výbor rozhoduje kvalifikovanou většinou, jak je vymezena v hlavě II Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Výkonná akademická rada
1. Rada je složena z vyšších představitelů civilních a vojenských ústavů a jiných subjektů určených členskými státy na podporu provádění odborné přípravy EBOŠ. Je-li několik zástupců z jednoho členského státu, tvoří jednu delegaci.
2. Předsedu rady jmenuje výbor z řad členů rady.
3. K účasti na zasedáních rady jsou zváni zástupci Komise a ESVČ.
4. Na zasedání mohou být zváni také akademičtí odborníci a vyšší úředníci z vnitrostátních institucí a orgánů Unie.
5. Rada má tyto úkoly:
a)
poskytovat výboru akademické poradenství a doporučení;
b)
prostřednictvím sítě provádět schválený roční učební plán;
c)
dohlížet na internetový systém distančního učení;
d)
na základě schválených návrhů učebních osnov vypracovat podrobné učební osnovy odborné přípravy EBOŠ;
e)
zajišťovat celkovou koordinaci odborné přípravy EBOŠ mezi všemi ústavy;
f)
hodnotit úroveň odborné přípravy EBOŠ uskutečněné v předchozím akademickém roce;
g)
předkládat výboru návrhy na odbornou přípravu EBOŠ pro následující akademický rok;
h)
zajišťovat systematické hodnocení veškeré odborné přípravy EBOŠ a schvalovat zprávy hodnotící kurzy;
i)
přispívat k návrhu výroční zprávy o činnosti EBOŠ.
6. Za účelem plnění svých úkolů se rada může scházet v různých složeních zaměřených na různé projekty. Rada vypracuje pravidla a postupy pro vytváření a fungování takových složení a předloží je ke schválení výboru.
7. Jednací řád rady přijímá výbor.
Článek 10
Vedoucí EBOŠ
1. Vedoucí EBOŠ odpovídá za organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ. V této oblasti podporuje činnost výboru a rady a působí jako zástupce EBOŠ pro odbornou přípravu EBOŠ v rámci sítě i mimo ni. Vedoucí EBOŠ zejména:
a)
činí veškeré nezbytné kroky, včetně přijímání interních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil účinnou činnost EBOŠ;
b)
vypracovává předběžný návrh výroční zprávy EBOŠ a na základě návrhů rady i předběžný návrh pracovního programu EBOŠ k předložení výboru;
c)
koordinuje provádění pracovního programu EBOŠ;
d)
udržuje kontakty s příslušnými orgány v členských státech;
e)
udržuje kontakty s příslušnými externími subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
f)
v případě potřeby uzavírá technická ujednání o odborné přípravě s příslušnými orgány a subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
g)
plní jakékoliv další úkoly svěřené výborem.
2. Vedoucí EBOŠ odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ, a zejména:
a)
sestavuje a předkládá výboru veškeré návrhy rozpočtu;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení výborem;
c)
je schvalující osobou pro rozpočet EBOŠ;
d)
jménem EBOŠ zakládá bankovní účty;
e)
sjednává, předkládá výboru a uzavírá veškeré finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
f)
jménem EBOŠ sjednává a podepisuje všechny výměny dopisů týkající se vysílání personálu sekretariátu k EBOŠ;
g)
vystupuje zpravidla jako zástupce EBOŠ pro účely veškerých právních aktů s finančními dopady;
h)
předkládá výboru roční účetní závěrku EBOŠ.
3. Vedoucího EBOŠ jmenuje vysoký představitel po konzultaci s výborem. Na dobu svého jmenování je jmenován jako člen personálu ESVČ. Na funkci vedoucího EBOŠ mohou členské státy navrhovat kandidáty a zaměstnanci orgánů Unie a ESVČ se o tuto funkci mohou ucházet v souladu s platnými pravidly.
4. Vedoucí EBOŠ je odpovědný za svou činnost výboru.
Článek 11
Sekretariát EBOŠ
1. Sekretariát je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
2. Vedoucí EBOŠ, jemuž je nápomocna výběrová komise, odpovídá za výběr personálu pro sekretariát EBOŠ.
3. Sekretariát poskytuje výboru, radě a ústavům podporu při organizaci odborné přípravy EBOŠ.
4. Každý ústav určí kontaktní místo pro styk se sekretariátem, které se bude zabývat organizačními a administrativními otázkami spojenými s organizací odborné přípravy EBOŠ.
5. Sekretariát úzce spolupracuje s Komisí a ESVČ.
Článek 12
Personál EBOŠ
1. Personál EBOŠ tvoří:
a)
zaměstnanci vyslaní k EBOŠ orgány Unie, ESVČ a subjekty EU;
b)
národní odborníci vyslaní k EBOŠ členskými státy.
2. EBOŠ může přijímat stážisty a hostující vědecké pracovníky.
3. Na návrh vysokého představitele výbor vymezí v případě potřeby podmínky pro stážisty a hostující vědecké pracovníky.
4. Na národní odborníky vyslané k EBOŠ se s nezbytnými obměnami použije rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla pro národní odborníky vyslané k Evropské službě pro vnější činnost (4).
KAPITOLA III
FINANCOVÁNÍ
Článek 13
Věcné příspěvky k odborné přípravě EBOŠ
1. Každý členský stát, orgán Unie, subjekt EU, ústav nebo ESVČ nese všechny náklady spojené s účastí na činnostech EBOŠ, včetně platů, denních diet, náhrad cestovních výdajů, nákladů na pobyt a nákladů spojených s organizační a administrativní podporou odborné přípravy EBOŠ.
2. Každý účastník nese náklady spojené se svou účastí.
Článek 14
Podpora ze strany ESVČ
1. ESVČ nese náklady vyplývající z umístění pracoviště vedoucího EBOŠ a sekretariátu ve svých objektech, včetně nákladů na informační technologie, vyslání vedoucího k EBOŠ a vyslání jednoho asistenta do sekretariátu.
2. ESVČ poskytne EBOŠ správní podporu nezbytnou pro přijímání a řízení jejích zaměstnanců a pro plnění jejího rozpočtu.
3. Technické ujednání s ESVČ o podpoře, kterou poskytuje, sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 15
Dobrovolné příspěvky
1. Pro účely financování konkrétních činností může EBOŠ přijímat dobrovolné příspěvky od členských států a ústavů nebo od jiných dárců. Tyto příspěvky spravuje EBOŠ jako účelově vázané příjmy.
2. Technická ujednání týkající se příspěvků uvedených v odstavci 1 sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 16
Příspěvek z rozpočtu Unie
1. EBOŠ obdrží každoroční příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie. Tento příspěvek může zejména pokrýt náklady na podporu odborné přípravy EBOŠ a na národní odborníky vysílané k EBOŠ členskými státy.
2. Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů EBOŠ během prvních 12 měsíců po uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 činí 535 000 EUR. O finančních referenčních částkách určených k pokrytí výdajů EBOŠ v dalších obdobích rozhodne Rada.
3. V návaznosti na rozhodnutí Rady uvedené v odstavci 2 sjedná vedoucí EBOŠ finanční dohodu s Komisí, kterou schválí výbor.
Článek 17
Finanční pravidla
Na výdaje financované EBOŠ a na financování těchto výdajů se vztahují finanční pravidla uvedená v příloze.
KAPITOLA IV
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Účast na odborné přípravě EBOŠ
1. Odborné přípravy EBOŠ se mohou účastnit státní příslušníci všech členských států a přistupujících států. Ústavy organizující a provádějící odbornou přípravu zajistí, že tato zásada bude uplatněna bez výjimky.
Odborné přípravy EBOŠ se v zásadě mohou rovněž účastnit státní příslušníci zemí, které jsou kandidáty na přistoupení k Unii, a případně jiných třetích zemí.
2. Účastníky odborné přípravy jsou civilní a vojenský personál zabývající se strategickými aspekty SBOP a odborníci, jež mají být nasazeni v misích nebo operacích SBOP.
K účasti na odborné přípravě v rámci EBOŠ mohou být přizváni mezi jinými zástupci mezinárodních organizací, nevládních organizací, akademických institucí a sdělovacích prostředků a zástupci podnikatelů.
3. Po ukončení kurzu EBOŠ obdrží účastníci osvědčení podepsané vysokým představitelem. Podrobnosti týkající se osvědčení přezkoumává výbor. Členské státy a orgány Unie toto osvědčení uznávají.
Článek 19
Spolupráce
EBOŠ spolupracuje s mezinárodními organizacemi a jinými významnými činiteli, například ústavy odborné přípravy ze třetích zemí, a využívá jejich odborných znalostí.
Článek 20
Bezpečnostní předpisy
Na EBOŠ se vztahuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Návaznost
Pravidla a předpisy přijaté k provedení společné akce 2008/550/SZBP zůstanou v platnosti pro účel provádění tohoto rozhodnutí, pokud jsou slučitelné s tímto rozhodnutím a dokud nebudou změněny nebo zrušeny.
Článek 22
Zrušení
Společná akce 2008/550/SZBP se zrušuje.
Článek 23
Přezkum, vstup v platnost a skončení platnosti
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2013. Bude přezkoumáno podle potřeby a v každém případě nejdéle šest měsíců před pozbytím platnosti.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti čtyři roky po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 16 odst. 3.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
PADOMES LĒMUMS 2013/189/KĀDP
(2013. gada 22. aprīlis),
ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) un atceļ Vienoto rīcību 2008/550/KĀDP
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 42. panta 4. punktu, un 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/575/KĀDP, ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) (1). Minēto vienoto rīcību aizstāja ar Padomes Vienoto rīcību 2008/550/KĀDP (2008. gada 23. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) (2).
(2)
EDAK Vadības komiteja (“komiteja”) 2008. gada 1. decembrī saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/550/KĀDP 13. pantu vienojās par ieteikumiem attiecībā uz EDAK nākotnes perspektīvām.
(3)
Padome savos 2008. gada 8. decembra secinājumos apstiprināja komitejas ieteikumus. Tādēļ Vienotā rīcība 2008/550/KĀDP būtu jāaizvieto ar jaunu tiesību aktu, kas atbilstu minētajiem ieteikumiem.
(4)
EDAK sistēmā būtu jāveic apmācību pasākumi kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) jomā, tostarp konfliktu risināšanas un stabilizācijas sfērā.
(5)
Ir piemēroti, ka laikposmā, uz kuru attiecas šis lēmums, EDAK izmanto vienīgi norīkotu personālu.
(6)
Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (3) (EĀDD), EĀDD jāsniedz EDAK atbalsts, ko iepriekš sniedzis Padomes Ģenerālsekretariāts,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
I NODAĻA
IZVEIDE, MISIJA, MĒRĶI UN UZDEVUMI
1. pants
Izveide
Ar šo tiek izveidota Eiropas Drošības un aizsardzības koledža (EDAK).
2. pants
Misija
EDAK nodrošina apmācības Savienības kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) jomā, ņemot vērā kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) stratēģiskā līmenī, lai izstrādātu un veicinātu civilā un militārā personāla vienotu izpratni par KDAP un lai ar saviem apmācību pasākumiem (“EDAK apmācību pasākumi”) noteiktu un izplatītu paraugpraksi saistībā ar dažādiem KDAP jautājumiem.
3. pants
Mērķi
EDAK mērķi ir šādi:
a)
turpināt uzlabot kopējo Eiropas drošības un aizsardzības kultūru saskaņā ar KDAP;
b)
veicināt labāku izpratni par KDAP kā par KĀDP būtisku sastāvdaļu;
c)
nodrošināt Savienības iestādes un struktūras ar zinošu personālu, kas efektīvi spēj risināt visus ar KDAP saistītos jautājumus;
d)
nodrošināt dalībvalstu administrācijas un personālu ar zinošiem darbiniekiem, kuri pārzina Savienības politiku, iestādes un procedūras KĀDP jomā;
e)
atbalstīt Savienības partnerattiecības KDAP jomā, jo īpaši partnerattiecības ar tām valstīm, kas darbojas KDAP misijās;
f)
palīdzēt nostiprināt profesionālas attiecības un kontaktus starp EDAK apmācību pasākumu dalībniekiem (“dalībnieki”).
Attiecīgā gadījumā uzmanību pievērš konsekvences nodrošināšanai ar citām Savienības darbībām.
4. pants
Uzdevumi
1. Saskaņā ar tās misiju un mērķiem galvenie EDAK uzdevumi ir rīkot un vadīt EDAK apmācību pasākumus KDAP jomā.
2. EDAK apmācību pasākumi ietver:
a)
KDAP augsta līmeņa kursu;
b)
KDAP ievadkursus;
c)
KDAP kursus specializētām auditorijām vai ar īpašu mērķi.
Citus apmācību pasākumus veic saskaņā ar 8. pantā minētās Vadības komitejas (“komiteja”) lēmumu.
3. Papildus 2. punktā minētajām darbībām EDAK jo īpaši:
a)
veicina kontaktu veidošanos starp 5. panta 1. punktā minētajā tīklā (“tīkls”) iesaistītajiem attiecīgajā punktā minētajiem institūtiem;
b)
vada un pilnveido interneta sistēmu tālmācībai (IT), lai atbalstītu KDAP apmācību pasākumus;
c)
izstrādā un izdod mācību materiālus Savienības apmācībām KDAP jomā, balstoties arī uz jau pastāvošiem attiecīgiem materiāliem;
d)
veicina absolventu tīklu bijušajiem dalībniekiem;
e)
atbalsta apmaiņas programmas KDAP jomā, kas notiek starp dalībvalstu apmācību institūtiem;
f)
sniedz ieguldījumu ikgadējā Savienības apmācību programmā KDAP jomā;
g)
sniedz atbalstu apmācību pārvaldībai konfliktu novēršanas un civilo krīžu pārvarēšanas jomā;
h)
rīko un vada ikgadēju tīkla konferenci, apvienojot attiecīgi civilo un militāro apmācību ekspertus KDAP jomā no dalībvalstu apmācību institūtiem un ministrijām, kā arī attiecīgās ārējās apmācībās iesaistītās personas; un
i)
ik gadu pārskata tās darbības sasniegumus attiecībā uz 3. pantā uzskaitītajiem mērķiem.
4. EDAK apmācību pasākumus veic, izmantojot tīklu.
5. Eiropas Savienības Drošības izpētes institūts (EUISS) kā tīkla daļa atbalsta EDAK apmācību pasākumus, it īpaši ar EUISS publikācijām un lekcijām, ko sniedz EUISS pētnieki, un sniedzot ieguldījumu EDAK IT sistēmā.
II NODAĻA
ORGANIZĀCIJA
5. pants
Tīkls
1. EDAK organizē kā tīklu, kas ietver civilus un militārus institūtus, koledžas, akadēmijas, universitātes, iestādes un citas iesaistītās personas, kas Savienībā nodarbojas ar drošības un aizsardzības jautājumiem, ko noteikušas dalībvalstis un EUISS (“institūti”), lai palīdzētu veikt apmācību pasākumus KDAP jomā.
2. EDAK veido ciešas saites ar Savienības iestādēm un attiecīgām Savienības aģentūrām, it īpaši ar Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL).
3. EDAK strādā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) vispārējā vadībā.
6. pants
Tiesībspēja
1. EDAK ir vajadzīgā tiesībspēja, lai pildītu savus uzdevumus un sasniegtu savus mērķus, slēgtu līgumus un administratīvas vienošanās, kas vajadzīgas tās darbībai, tostarp īstenotu personāla norīkošanu, iegūtu iekārtas, jo īpaši mācību iekārtas, turētu bankas kontus un būtu par pusi tiesvedībā.
2. Saistības, ko varētu radīt EDAK noslēgti līgumi, sedz ar finansējumu, kas tai pieejams saskaņā ar 14., 15. un 16. pantu.
7. pants
Struktūra
EDAK struktūra ir šāda:
a)
komiteja, kas ir atbildīga par EDAK apmācību pasākumu vispārējo koordināciju un ievirzi;
b)
Akadēmiskā valde (“valde”), kas ir atbildīga par EDAK apmācību pasākumu kvalitātes un saskaņotības nodrošināšanu;
c)
EDAK vadītājs, kas ir atbildīgs par EDAK finanšu un administratīvo pārvaldību, kā arī komitejas un valdes atbalstu pasākumu organizēšanā un pārvaldībā;
d)
EDAK sekretariāts (“sekretariāts”), kam jāpalīdz EDAK vadītājam veikt tā pienākumus.
8. pants
Vadības komiteja
1. EDAK lēmējinstitūcija ir komiteja, kurā no katras dalībvalsts ir iecelts viens pārstāvis. Katru komitejas locekli var pārstāvēt vai pavadīt vietnieks.
2. Kopā ar komitejas locekļiem komitejas sanāksmēs var piedalīties arī eksperti.
3. Komitejas priekšsēdētājs ir Augstā pārstāvja pārstāvis ar atbilstīgu pieredzi. Komiteja sanāk vismaz divreiz gadā.
4. To valstu pārstāvji, kas pievienojas Savienībai, var apmeklēt komitejas sanāksmes kā aktīvi novērotāji.
5. EDAK vadītājs, valdes priekšsēdētājs un attiecīgā gadījumā tās dažādo sastāvu priekšsēdētāji, kā arī Komisijas pārstāvis piedalās komitejas sanāksmēs bez balsstiesībām.
6. Komitejai ir šādi uzdevumi:
a)
izstrādāt EDAK ikgadējo akadēmisko programmu, pamatojoties uz EDAK apmācību koncepciju;
b)
sniegt vispārējas norādes attiecībā uz valdes darbu;
c)
apstiprināt un regulāri pārskatīt EDAK apmācību koncepciju, kas atspoguļo apstiprinātās EDAK apmācību prasības;
d)
izvēlēties dalībvalsti(-is), kurā(-ās) notiek EDAK apmācību pasākumi, un institūtus, kuri tos īsteno;
e)
izstrādāt aptuvenu mācību plānu visiem EDAK apmācību pasākumiem un vienoties par to;
f)
pieņemt zināšanai kursu novērtējuma ziņojumus un apstiprināt vispārīgo gada ziņojumu par EDAK apmācību pasākumiem, kas nosūtāms attiecīgajām Padomes struktūrām;
g)
vismaz uz diviem akadēmiskajiem gadiem iecelt valdes priekšsēdētāju un tās dažādo sastāvu priekšsēdētājus;
h)
pieņemt vajadzīgos lēmumus par EDAK darbību tiktāl, ja vien nav paredzēts, ka tos pieņem citas struktūras;
i)
apstiprināt gada budžetu un visus budžeta grozījumus, pamatojoties uz EDAK vadītāja priekšlikumiem;
j)
apstiprināt gada pārskatus un sniegt EDAK vadītājam apstiprinājumu par budžeta izpildi;
k)
apstiprināt papildu noteikumus, kas piemērojami EDAK pārvaldītajiem izdevumiem;
l)
apstiprināt visus finansēšanas nolīgumus un/vai tehniskas vienošanās ar Komisiju, EĀDD vai kādu no dalībvalstīm attiecībā uz finansēšanu un/vai EDAK izdevumu īstenošanu;
m)
apstiprināt noteikumus, kuri piemērojami personālam, kas norīkots darbam EDAK;
n)
lemt par trešo valstu dalības iespēju attiecībā uz konkrētiem EDAK apmācību pasākumiem Politikas un drošības komitejas noteiktajā vispārējās politikas satvarā.
7. Komiteja apstiprina savu reglamentu.
8. Komiteja lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem II sadaļā.
9. pants
Akadēmiskā valde
1. Valdi veido augsta līmeņa pārstāvji no tiem civiliem un militāriem institūtiem un citām struktūrām, ko dalībvalstis noteikušas, lai palīdzētu veikt EDAK apmācību pasākumus. Ja vienai dalībvalstij ir vairāki pārstāvji, viņi veido vienotu delegāciju.
2. Valdes priekšsēdētāju ieceļ komiteja no valdes locekļiem.
3. Komisijas un EĀDD pārstāvjus aicina piedalīties valdes sanāksmēs.
4. Valdes sanāksmēs drīkst aicināt piedalīties arī akadēmiskos ekspertus un augstākās amatpersonas no valstu un Savienības iestādēm.
5. Valdei ir šādi uzdevumi:
a)
sniegt komitejai akadēmiskas konsultācijas un ieteikumus;
b)
ar tīkla starpniecību īstenot pieņemto gada akadēmisko programmu;
c)
pārraudzīt IT sistēmu;
d)
izstrādāt sīku mācību plānu visiem EDAK apmācību pasākumiem, par pamatu izmantojot pieņemto aptuveno mācību plānu;
e)
nodrošināt EDAK apmācību pasākumu vispārēju koordināciju starp visiem institūtiem;
f)
pārbaudīt iepriekšējā akadēmiskajā gadā īstenoto EDAK apmācību pasākumu līmeni;
g)
iesniegt komitejai ierosinājumus par EDAK apmācību pasākumiem nākamajam akadēmiskajam gadam;
h)
nodrošināt visu EDAK apmācību pasākumu sistemātisku vērtēšanu un apstiprināt kursu novērtējuma ziņojumus;
i)
piedalīties vispārējā gada ziņojuma veidošanā par EDAK darbību.
6. Lai izpildītu savus pienākumus, valde var sanākt dažādos noteiktiem projektiem veltītos sastāvos. Valde paredz noteikumus un pasākumus, ar ko reglamentē šādu sastāvu izveidi un darbību, par ko jāvienojas komitejai.
7. Valdes reglamentu pieņem komiteja.
10. pants
EDAK vadītājs
1. EDAK vadītājs ir atbildīgs par EDAK apmācību pasākumu rīkošanu un pārvaldību. EDAK vadītājs atbalsta komitejas un valdes darbu šajā jomā un darbojas kā EDAK pārstāvis EDAK apmācību pasākumos tīkla ietvaros un ārpus tā. EDAK vadītājs jo īpaši:
a)
veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu EDAK pasākumu darbību, tostarp pieņem iekšējas administratīvas instrukcijas un publicē paziņojumus;
b)
pamatojoties uz valdes iesniegtiem priekšlikumiem, sagatavo EDAK gada pārskata sākotnēju projektu un darba programmas sākotnēju projektu, ko iesniedz komitejai;
c)
koordinē EDAK darba programmas īstenošanu;
d)
uztur kontaktus ar attiecīgajām dalībvalstu iestādēm;
e)
uztur kontaktus ar attiecīgiem ārējiem apmācību dalībniekiem KDAP jomā;
f)
vajadzības gadījumā slēdz tehniskas vienošanās par EDAK apmācību pasākumiem ar attiecīgām iestādēm un apmācību dalībniekiem KDAP jomā;
g)
veic jebkādus citus uzdevumus, ko viņam/viņai uzticējusi komiteja.
2. EDAK vadītājs ir atbildīgs par EDAK finanšu un administratīvo pārvaldību un jo īpaši:
a)
izstrādā un iesniedz komitejai visus budžeta projektus;
b)
pieņem budžetus, kad tos apstiprinājusi komiteja;
c)
ir EDAK budžeta kredītrīkotājs;
d)
EDAK vārdā atver vienu vai vairākus bankas kontus;
e)
risina sarunas par jebkādu finansēšanas nolīgumu un/vai tehnisku vienošanos ar Komisiju, EĀDD vai kādu no dalībvalstīm attiecībā uz EDAK izdevumu finansēšanu un/vai īstenošanu, iesniedz minētos nolīgumus komitejai un noslēdz tos;
f)
EDAK vārdā risina sarunas par jebkādu vēstuļu apmaiņu attiecībā uz sekretariāta personāla norīkošanu uz EDAK un paraksta tās;
g)
kopumā - pārstāv EDAK saistībā ar visiem tiesību aktiem, kuriem ir finansiālas sekas;
h)
iesniedz komitejai EDAK gada pārskatus.
3. EDAK vadītāju no EĀDD personāla vidus ieceļ Augstais pārstāvis pēc tam, kad ir apspriedies ar komiteju. To ieceļ kā EĀDD personāla locekli uz tā pilnvaru laikposmu. Dalībvalstis var izvirzīt kandidātus EDAK vadītāja amatam, un ES iestāžu un EĀDD personāls var pieteikties šim amatam saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem.
4. EDAK vadītājs par savām darbībām atbild komitejai.
11. pants
EDAK sekretariāts
1. Sekretariāts palīdz EDAK vadītājam tā uzdevumu izpildē.
2. EDAK vadītājs, kuram palīdz atlases grupa, ir atbildīgs par sekretariāta personāla atlasi.
3. Sekretariāts EDAK apmācības pasākumu organizēšanā sniedz atbalstu komitejai, valdei un institūtiem.
4. Katrs institūts ieceļ kontaktpersonu, ar kuru sekretariāts risina visus organizatoriskos un administratīvos jautājumus, kas saistīti ar EDAK apmācību pasākumu rīkošanu.
5. Sekretariāts cieši sadarbojas ar Komisiju un EĀDD.
12. pants
EDAK personāls
1. EDAK personālu veido:
a)
personāls, kuru darbam EDAK norīkojušas Savienības iestādes, EĀDD un Savienības aģentūras;
b)
valstu eksperti, kurus darbam EDAK norīkojušas dalībvalstis.
2. EDAK var uzņemt praktikantus un vizītēs ieradušos stipendiātus.
3. Komiteja, pamatojoties uz Augstā pārstāvja priekšlikumu, ja vajadzīgs, definē nosacījumus, kas piemērojami praktikantiem un vizītēs esošiem stipendiātiem.
4. Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 23. marta Lēmums, ar kuru paredz noteikumus, kas piemērojami valstu ekspertiem, kuri norīkoti darbam Eiropas Ārējās darbības dienestā (4), mutatis mutandis piemērojams valstu ekspertiem, kurus dalībvalstis norīkojušas darbam EDAK.
III NODAĻA
FINANSĒJUMS
13. pants
Ieguldījums natūrā EDAK apmācību pasākumos
1. Katra dalībvalsts, Savienības iestāde, Savienības aģentūra un institūts, kā arī EĀDD sedz visas izmaksas, kas saistītas ar to dalību EDAK, tostarp algas, pabalstus, ceļa un uzturēšanās izdevumus un izmaksas, kas saistītas ar EDAK apmācību pasākumu organizatorisko un administratīvo nodrošinājumu.
2. Katrs dalībnieks sedz visas izmaksas, kas saistītas ar viņa dalību.
14. pants
EĀDD atbalsts
1. EĀDD sedz visas izmaksas, kas izriet no EDAK vadītāja un sekretariāta izmitināšanas tā telpās, tostarp izdevumus, kas saistīti ar informāciju tehnoloģijām, EDAK vadītāja norīkošanu un viena asistenta norīkošanu darbam sekretariātā.
2. EĀDD sniedz EDAK administratīvu atbalstu, kas vajadzīgs, lai pieņemtu darbā un pārvaldītu tā personālu un īstenotu tā budžetu.
3. Sarunas ar EĀDD par tehniskiem nosacījumiem tā sniegtajam atbalstam risina EDAK vadītājs, un komiteja tos apstiprina.
15. pants
Brīvprātīgas iemaksas
1. Konkrētu darbību finansēšanas nolūkos EDAK var saņemt brīvprātīgas iemaksas no dalībvalstīm un institūtiem vai citiem līdzekļu devējiem. Šādas iemaksas EDAK pārvalda kā īpašam mērķim iezīmētus ieņēmumus.
2. Sarunas par tehniskiem nosacījumiem 1. punktā minētajām iemaksām risina EDAK vadītājs, un komiteja tos apstiprina.
16. pants
Iemaksa no Savienības budžeta
1. EDAK saņem ikgadēju iemaksu no Savienības vispārējā budžeta. Ar šo iemaksu var jo īpaši segt izmaksas saistībā ar atbalstu EDAK apmācību pasākumiem un darbam EDAK norīkotajiem dalībvalstu ekspertiem.
2. Bāzes finansējums EDAK darbības izmaksu segšanai pirmajos 12 mēnešos pēc 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas ir EUR 535 000. Bāzes finansējumu EDAK izdevumu segšanai turpmākajos laikposmos nosaka Padome.
3. Kad Padome pieņēmusi 2. punktā minēto lēmumu, sarunas par finansēšanas nolīgumu ar Komisiju risina EDAK vadītājs un apstiprina komiteja.
17. pants
Finanšu noteikumi
Pielikumā izklāstītos finanšu noteikumus piemēro EDAK finansētajiem izdevumiem un šādu izdevumu finansējumam.
IV NODAĻA
DAŽĀDI NOTEIKUMI
18. pants
Dalība EDAK apmācību pasākumos
1. Visos EDAK apmācību pasākumos drīkst piedalīties visu dalībvalstu un kandidātvalstu valstspiederīgie. Organizējošie un vadošie institūti nodrošina, ka šo principu piemēro bez izņēmumiem.
Principā EDAK apmācību pasākumos drīkst piedalīties arī to valstu valstspiederīgie, kuras kandidē uz pievienošanos Savienībai, un, vajadzības gadījumā, citu trešo valstu valstspiederīgie.
2. Dalībnieki ir civilais un militārais personāls, kas strādā ar KDAP jomas stratēģiskajiem aspektiem, un eksperti, kurus plānots norīkot darbam KDAP misijās vai operācijās.
EDAK apmācību pasākumos var inter alia uzaicināt piedalīties starptautisku organizāciju, nevalstisko organizāciju, akadēmisko institūtu un plašsaziņas līdzekļu, kā arī uzņēmēju aprindu pārstāvjus.
3. Dalībniekam, kurš pabeidzis EDAK kursu, izsniedz Augstā pārstāvja parakstītu sertifikātu. Sertifikāta formu un saturu regulāri pārskata komiteja. Šo sertifikātu atzīst dalībvalstis un Savienības iestādes.
19. pants
Sadarbība
EDAK sadarbojas ar starptautiskām organizācijām un citām atbilstīgām struktūrām, piemēram, trešo valstu valsts mācību institūtiem, kā arī izmanto to speciālās zināšanas.
20. pants
Drošības reglaments
EDAK pasākumiem piemēro Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (5).
V NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
21. pants
Nepārtrauktība
Šā lēmuma īstenošanas nolūkos spēkā paliek normas un noteikumi, kas pieņemti, lai īstenotu Vienoto rīcību 2008/550/KĀDP, tiktāl, ciktāl tie ir saderīgi ar šo lēmumu, un līdz tos groza vai atceļ.
22. pants
Atcelšana
Ar šo atceļ Vienoto rīcību 2008/550/KĀDP.
23. pants
Pārskatīšana, stāšanās spēkā un izbeigšanās
1. Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. aprīlī. To pārskata pēc vajadzības un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā sešus mēnešus, pirms beidzas tā darbība.
2. Šā lēmuma darbība beidzas četrus gadus pēc dienas, kad tiek noslēgts 16. panta 3. punktā minētais finansēšanas nolīgums.
Luksemburgā, 2013. gada 22. aprīlī