PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 390/2013
(2013. gada 3. maijs),
ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2), un jo īpaši tās 11. pantu,
tā kā:
(1)
Regula (EK) Nr. 549/2004 nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmas izveidi. Darbības uzlabošanas sistēmas detalizētas funkcionēšanas vajadzībām Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas noteikumi.
(2)
Darbības uzlabošanas sistēmai būtu jāveicina aviotransporta sistēmas ilgtspējīga attīstība, uzlabojot aeronavigācijas pakalpojumu kopējo efektivitāti galvenajās darbības jomās, proti, attiecībā uz drošību, vidi, veiktspēju un izmaksu efektivitāti, saskaņā ar Eiropas gaisa satiksmes vadības (ATM) ģenerālplānu, ievērojot, ka primāri ir drošības mērķi.
(3)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (3), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1070/2009, nosaka tarifikācijas sistēmas un kopēju projektu izveidi, lai īstenotu Eiropas ATM ģenerālplānu. Gan tarifikācijas sistēma, gan kopējie projekti ir būtiski veiksmīgai darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanai.
(4)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 1. punktu šai regulai būtu jāattiecas uz gaisa satiksmes vadības tīklu, kas minēts 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula) (4), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1070/2009.
(5)
Darbības izvērtēšanas iestāde var palīdzēt Komisijai īstenot minēto darbības uzlabošanas sistēmu. Šai iestādei būtu jāspēj sniegt Komisijai neatkarīgus ieteikumus visās jomās, kas ietekmē aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbību.
(6)
Ņemot vērā, ka valsts uzraudzības iestādēm ir galvenā loma darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tās spēj efektīvi pildīt savus pienākumus.
(7)
Lai nodrošinātu ilgtermiņa uzlabojumus, kuri vajadzīgi augsta līmeņa sociālo mērķu sasniegšanai, ko atspoguļo Eiropas ATM ģenerālplāns, darbības uzlabošanas sistēma būtu jāizmanto nolūkā aptvert vairāk nekā vienu pārskata periodu.
(8)
Darbības uzlabošanas sistēmai būtu jāietver aeronavigācijas pakalpojumi, izmantojot pieeju “no vārtiem līdz vārtiem”, tostarp maršrutā vai terminālī sniegti aeronavigācijas pakalpojumi ar mērķi uzlabot tīkla kopējo darbību.
(9)
Darbības uzlabošanas sistēmai būtu jānodrošina visu galveno darbības jomu rādītāji un saistošie mērķi, pilnībā sasniedzot un saglabājot pieprasīto drošības līmeni.
(10)
Pieņemot Savienības mēroga darbības mērķus pārskata periodam, Komisijai būtu jāņem vērā darbības līmenis, kas sasniegts iepriekšējā(-os) pārskata periodā(-os).
(11)
Tā kā pastāv spēcīgas saiknes starp dažādām galvenajām darbības jomām, tad, sagatavojot un pārraugot darbības uzlabošanas sistēmu, būtu pienācīgi jāņem vērā darbības uzlabošanas mērķu savstarpējo atkarību, ievērojot, ka primāri ir drošības mērķi.
(12)
Darbības uzlabošanas plāni būtu jāizveido funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī, pārredzamības nolūkā atspoguļojot katra aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja ieguldījumu funkcionālajā gaisa telpas blokā attiecībā uz mērķu sasniegšanu, ko pārrauga vispiemērotākajā līmenī.
(13)
Darbības uzlabošanas plānos būtu jāapraksta pasākumi, piemēram, veicināšanas pasākumu sistēmas, kas paredzētas ieinteresētājām personām, lai uzlabotu darbību visos līmeņos. Tā kā drošība ir primāra, tā nebūtu jāparedz kā veicināšanas pasākums.
(14)
Lai uzzinātu ieinteresēto personu viedokļus, būtu jānotiek rezultatīvām konsultācijām valsts, funkcionālā gaisa telpas bloka un Savienības līmenī.
(15)
Nosakot atbilstošus brīdinājuma mehānismus, apstākļos, kas nebija paredzami darbības uzlabošanas plānu pieņemšanas laikā un kas ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu un to struktūrvienību gribas, uz kurām attiecas darbības mērķi, būtu jāparedz iespēja īstenot atbilstošas darbības, kas vērstas uz drošības prasību saglabāšanu, kā arī pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību un kas var ietvert Savienības mēroga vai vietēju darbības uzlabošanas mērķu pārskatīšanu.
(16)
Civilajai un militārajai sadarbībai un koordinācijai ir ļoti liela nozīme darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanā, pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti.
(17)
Darbības uzlabošanas sistēmai nevajadzētu skart Regulas (EK) Nr. 549/2004 noteikumus, kas vērsti uz būtisku drošības un aizsardzības politikas interešu aizsardzību.
(18)
Būtu jāizvēlas specifiski un izmērāmi galvenie darbības rādītāji, pamatojoties uz to, kādu atbildību par darbības mērķu sasniegšanu var uzticēt. Saistītajiem mērķiem būtu jābūt sasniedzamiem, reāliem un ierobežotiem laikā, kā arī jābūt vērstiem uz aeronavigācijas pakalpojumu ilgtspējīgas darbības efektīvu vadību.
(19)
Saistošu darbības uzlabošanas mērķu īstenošanai, ko veicina finansiāli stimuli, jābūt atbilstoši saistītai ar Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 391/2013, ar ko nosaka kopīgu tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (5).
(20)
Galvenie darbības uzlabošanas rādītāji un darbības mērķi jānosaka un jāīsteno saskaņā ar drošības mērķiem un standartiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 216/2008 (6) un tās īstenošanas noteikumos, kopā ar Savienības veiktajiem pasākumiem, kuri vērsti uz šo mērķu sasniegšanu un saglabāšanu.
(21)
Komisijai būtu jānovērtē darbības uzlabošanas plāni un mērķi un jānodrošina to atbilstība Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un atbilstīgs ieguldījums tajos un Eiropas ATM tīkla kopējās darbībās. Ja šo atbilstību un atbilstīgu ieguldījumu nevar nodrošināt, Komisijai būtu jālūdz pārskatīt darbības uzlabošanas plānu(-us) un mērķi(-us) un/vai veikt koriģējošus pasākumus.
(22)
Pārskata periodos būtu jāīsteno efektīvs darbības rezultātu kontroles process, tostarp datu apkopošana un izplatīšana, lai iegūtie rezultāti ļautu sasniegt mērķus un vajadzības gadījumā ieviest koriģējošus pasākumus.
(23)
Ja, pamatojoties uz pārraudzības rezultātiem, Komisijai ir būtiski pierādījumi tam, ka sākotnējie dati, pieņēmumi un pamatojumi, kas izmantoti, lai izvirzītu sākotnējos mērķus, vairs nav spēkā, Komisija var izlemt pārskatīt Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus vai pēc dalībvalsts pieprasījuma atļaut vietējo mērķu pārskatīšanu.
(24)
Darbības mērķiem būtu jāattiecas uz tīkla funkciju izpildi. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro tīkla vadītājam, kas izveidots saskaņā ar 3. pantu Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulā (ES) Nr. 677/2011, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (7). Komisijas Regula (ES) Nr. 677/2011 būtu attiecīgi jāgroza.
(25)
Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (8), Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 26. pants un Komisijas 2011. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1216/2011, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (9), būtu jāatceļ ar 2015. gada 1. janvāri.
(26)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šī regula nosaka pasākumus, lai uzlabotu aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju kopējo darbību vispārējai gaisa satiksmei Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Eiropas (EUR) un Āfrikas (AFI) reģionos, kuros par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu atbild dalībvalstis, ievērojot visu gaisa telpas izmantotāju prasības.
2. Mērķa noteikšanai un darbības pārraudzībai šī regula attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumiem, kurus nodrošina:
a)
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 8. pantu izraudzītie gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji;
b)
meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēji, ja tie izraudzīti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 9. panta 1. punktu;
c)
saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 3. pantu izveidots tīkla vadītājs.
Lai noteiktu mērķi un uzraudzītu darbību attiecībā uz izmaksu efektivitāti, tā attiecas arī uz iestādēm vai subjektiem, kuri rada attaisnojamas izmaksas, ko atgūst ar lietotāja maksu starpniecību, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 6. panta 2. punktā.
3. Neskarot 4. punktu, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šo regulu attiecībā uz termināla aeronavigācijas pakalpojumiem dažās vai visās lidostās, kurās gada laikā veic mazāk nekā 70 000 IFR aviotransporta kustību. Tās sniedz Komisijai attiecīgu informāciju.
4. Ja neviena kādas dalībvalsts lidosta nesasniedz 70 000IFR aviotransporta kustību slieksni gadā, šī regula obligāti attiecas uz lidostu ar augstāko IFR aviotransporta kustību skaitu.
5. Mērķu noteikšana saistībā ar izmaksu efektivitāti attiecas uz aprēķinātajām izmaksām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā.
6. Dalībvalstis var piemērot šo regulu arī:
a)
to atbildībā esošajā gaisa telpā citos ICAO reģionos ar nosacījumu, ka dalībvalstis par to informē Komisiju un atbilstīgi pārējās dalībvalstis un neierobežo dalībvalstu tiesības un pienākumus attiecībā uz 1944. gada Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (turpmāk Čikāgas konvencija);
b)
aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 5. punktu ir saņēmuši atļauju sniegt aeronavigācijas pakalpojumus bez sertifikācijas.
7. Neskatoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK (10) un tās īstenošanas regulu - Komisijas Regulas (EK) Nr. 1321/2007 (11) un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1330/2007 (12) - noteikumiem par informācijas aizsardzību, prasības saistībā ar datu sniegšanu, kā noteikts V nodaļā, attiecas uz valsts iestādēm, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
“lidostas operators” ir lidostas vadības dienests, kam saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem ir uzdevums, apvienojumā ar citām darbībām vai citādi, vadīt un pārvaldīt lidostas infrastruktūras, kā arī koordinēt un kontrolēt dažādo attiecīgajā lidostā vai lidostu sistēmā esošo operatoru darbību;
2)
“dati” ir kvalitatīva, kvantitatīva un cita atbilstoša informācija par aeronavigācijas darbību, ko apkopojusi un sistemātiski apstrādājusi Komisija vai kas ir apkopota un sistemātiski apstrādāta tās vārdā, lai īstenotu darbības uzlabošanas sistēmu;
3)
“darbības rādītāji” ir rādītāji, ko izmanto darbības uzraudzībai, salīdzināšanai un pārskatīšanai;
4)
“galvenie darbības rādītāji” ir darbības rādītāji, ko izmanto, lai noteiktu darbības mērķus;
5)
“IFR aviotransporta kustības” iegūst, saskaitot pacelšanās un nolaišanās saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, un aprēķina kā gada vidējo rādītāju trīs kalendāro gadu laikā pēc darbības uzlabošanas plānu iesniegšanas;
6)
“saistošs mērķis” ir darbības mērķis, kuru dalībvalstis pieņēmušas darbības uzlabošanas plānā un uz kuru attiecas veicināšanas pasākumu sistēma un/vai koriģējošo pasākumu plāni;
7)
“gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadājumu uzņēmums, kam ir derīga darbības licence, kuru dalībvalsts izsniegusi saskaņā ar Eiropas Savienības tiesībām;
8)
“aprēķinātās izmaksas” ir izmaksas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā;
9)
“valsts iestāde” ir regulatīvā un/vai uzraudzības iestāde valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, kuru izmaksas var segt gaisa telpas izmantotāji, ja tās radušās saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, piemērojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 6. panta 2. punktu;
10)
“taisnīguma kultūra” ir kultūra, kurā galvenos operatorus un pārējos operatorus nesoda par veiktajām darbībām, bezdarbību vai pieņemtajiem lēmumiem, kas ir atbilstoši viņu pieredzei un apmācībai, tomēr rupja nolaidība, tīši pārkāpumi un destruktīvas darbības netiek pieļautas;
11)
“lidostas koordinators” ir dalībvalsts iecelta fiziska vai juridiska persona, kas veic koordinēšanas pienākumus koordinētās lidostās, kā noteikts Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulas (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienu lidostās (13) 4. pantā.
12)
“darbības uzraudzība” ir nepārtraukts datu apkopošanas un analīzes process, lai novērtētu sistēmas faktiskos rezultātus attiecībā pret atbilstošiem (galvenajiem) darbības mērķiem un darbības plāniem, izmantojot (galvenos) darbības rādītājus, kas noteikti 9. pantā un I pielikumā;
13)
“pārskata periods” ir Savienības mēroga darbības mērķu un darbības plānu derīguma un piemērošanas ilgums, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā;
14)
“sadursmes uz skrejceļa” ir jebkurš negadījums lidostā, kas saistīts ar gaisa kuģa, transportlīdzekļa vai personas nepareizu atrašanās vietu aizsargājamā teritorijā, kas paredzēta, lai nodrošinātu gaisa kuģu nolaišanos un pacelšanos;
15)
“gaisa satiksmes pakalpojumu vienība" (ATS vienība) ir civila vai militāra vienība, kas ir atbildīga par gaisa satiksmes pakalpojumu nodrošināšanu;
16)
“CNS, MET un AIS pakalpojumi” ir komunikācijas, navigācijas un uzraudzības pakalpojumi, meteoroloģiskie pakalpojumi aeronavigācijai un aeronavigācijas informācijas pakalpojumi;
17)
“izņēmuma gadījums” ir apstākļi, kuros ATM kapacitāte ir ārkārtīgi samazināta, ārkārtīgi paaugstinot ATFM kavējumu līmeni, ko ir izraisījuši plānoti ierobežojumi darbības vai tehnisku pārmaiņu, nelabvēlīgu laikapstākļu, lielas gaisa telpas daļas nepieejamības (kas saistīta ar dabas vai politiskiem iemesliem), protesta akcijas dēļ un EACCC iesaistīšanās ar tīkla vadītāja starpniecību dēļ, kurai ir viens vai vairāki no minētajiem iemesliem;
18)
“pārstrukturēšanas izmaksas” ir būtiskas vienreizējas izmaksas, kas radušās aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem pārstrukturēšanas procesa laikā, ieviešot jaunas tehnoloģijas un procedūras un saistītus uzņēmējdarbības modeļus, lai veicinātu integrētu pakalpojumu sniegšanu, ja dalībvalsts vēlas atgūt izmaksas vienā vai vairākos pārskata periodos. Tās var ietvert izmaksas, kas radušās, izmaksājot kompensācijas darbiniekiem, slēdzot gaisa satiksmes vadības centrus, pārceļot darbību uz jaunām vietām un norakstot aktīvus un/vai iegūstot citu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu daļas ar stratēģisku nozīmi.
3. pants
Darbības izvērtēšanas iestāde
1. Ja Komisija nolemj izraudzīties darbības izvērtēšanas iestādi, kas sniegtu tai palīdzību darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, iestāde tiek izraudzīta tikai uz noteiktu laiku, kurš atbilst pārskata periodiem. Komisija ieceļ darbības izvērtēšanas iestādes priekšsēdētāju un locekļus.
2. Darbības izvērtēšanas iestādei ir atbilstoša kompetence, un tā ir pietiekami objektīva, lai neatkarīgi veiktu Komisijas uzticētos uzdevumus, jo īpaši galvenajās piemērojamās darbības jomās.
3. Darbības izvērtēšanas iestāde palīdz Komisijai īstenot darbības uzlabošanas sistēmu, jo īpaši attiecībā uz:
a)
ar darbības rādītājiem saistītu datu vākšanu, pārbaudi, validēšanu un izplatīšanu;
b)
galveno darbības jomu pieņemšanu vai noteikšanu saskaņā ar jomām, kas noteiktas ATM ģenerālplāna darbībā, kā minēts 9. panta 1. punktā, un saistīto galveno darbības rādītāju pieņemšanu vai jaunu noteikšanu;
c)
atbilstošo galveno rādītāju noteikšanu, kas attiecas visās galvenajās darbības jomās uz tīkla funkciju un aeronavigācijas pakalpojumu darbību gan maršrutā, gan termināla pakalpojumos;
d)
Savienības darbības mērķu noteikšanu un pārskatīšanu;
e)
brīdinājuma robežvērtības(-u) noteikšanu, kas minēta 10. panta 4. punktā, brīdinājuma mehānismu iedarbināšanai, kā noteikts 19. pantā;
f)
pieņemto darbības plānu, tostarp darbības mērķu, atbilstības Savienības mērķiem novērtējumu;
g)
vajadzības gadījumā - novērtējumu par to brīdinājuma robežvērtību, kas pieņemtas, piemērojot 19. panta 3. punktu, atbilstību Eiropas Savienības brīdinājuma robežvērtībām, kuras minētas 10. panta 4. punktā;
h)
vajadzības gadījumā - pārskatīto darbības mērķu novērtējumu vai attiecīgo dalībvalstu koriģējošiem pasākumiem;
i)
aeronavigācijas pakalpojumu darbību, tostarp ieguldījumu un kapitālizdevumu, uzraudzību, salīdzināšanu un pārskatīšanu vietējā un Savienības līmenī;
j)
tīkla funkciju darbību uzraudzību, salīdzināšanu un pārskatīšanu;
k)
Eiropas ATM tīkla kopējās darbības uzraudzību, tostarp gada pārskatu sagatavošanu Vienotās gaisa telpas komitejai;
l)
darbības mērķu sasniegšanas novērtējumu katra pārskata perioda beigās nolūkā sagatavoties nākamajam periodam;
m)
tīkla vadītāja darbības plāna novērtējumu, ietverot šā plāna atbilstības Savienības darbības mērķiem novērtējumu;
n)
tehnisko apkopi un atbalstu, koordinējot apspriešanās ar ieinteresētajām personām kalendāru attiecībā uz darbības plāniem un apspriešanās pienākumiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 9. panta 1. punktā.
4. Pēc Komisijas pieprasījuma darbības izvērtēšanas iestāde sniedz ad hoc informāciju vai pārskatus par jautājumiem, kas saistīti ar darbību.
5. Darbības izvērtēšanas iestāde var ziņot un sniegt Komisijai ieteikumus par sistēmas uzlabošanu.
6. Attiecībā uz valstu uzraudzības iestādēm:
a)
lai uzraudzītu Eiropas ATM tīkla kopējo darbību, darbības izvērtēšanas iestāde iegūst no valstu uzraudzības iestādēm vajadzīgo informāciju saistībā ar darbības uzlabošanas plāniem;
b)
darbības izvērtēšanas iestāde palīdz valstu uzraudzības iestādēm, pēc to pieprasījuma sniedzot neatkarīgu skatījumu uz darbības jautājumiem, piemēram, faktu salīdzinājumu starp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas strādā līdzīgos nosacījumos (salīdzināšana), darbības izmaiņu analīzi pēdējos piecos gados vai prognožu analīzi;
c)
valstu uzraudzības iestādes var pieprasīt darbības izvērtēšanas iestādes palīdzību, lai noteiktu indikatīvo vērtību diapazonu mērķu noteikšanai, ņemot vērā Savienības mēroga mērķus. Šīs vērtības ir pieejamas valstu uzraudzības iestādēm, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem un gaisa telpas izmantotājiem.
7. Nodrošinot atbilstību mērķiem un standartiem, kas noteikti un īstenoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, darbības izvērtēšanas iestāde vajadzības gadījumā sadarbojas ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA), lai veiktu uzdevumus, kuri minēti 3. punktā saistībā ar drošību.
8. Lai veiktu Eiropas ATM tīkla kopējās darbības nepārtrauktu uzraudzību, darbības izvērtēšanas iestāde izstrādā darba nosacījumus ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem.
4. pants
Valstu uzraudzības iestādes
1. Valstu uzraudzības iestādes ir atbildīgas par darbības uzlabošanas plānu, darbības pārskatu izstrādi un darbības uzlabošanas plānu un mērķu uzraudzību. Lai veiktu šos uzdevumus, tās darbojas objektīvi, neatkarīgi un pārredzami.
2. Dalībvalstis nodrošina valstu uzraudzības iestādēm vajadzīgos resursus un iespējas vai pieeju resursiem un iespējām visās galvenajās darbības jomās, lai veiktu uzdevumus, kas paredzēti šajā regulā, tostarp pārbaudes pilnvaras, lai izpildītu 20. pantā minētos uzdevumus.
3. Ja dalībvalstij ir vairāk nekā viena valsts uzraudzības iestāde, tā paziņo Komisijai, kura valsts uzraudzības iestāde ir atbildīga par valsts koordināciju saistībā ar šīs regulas īstenošanu.
5. pants
Funkcionālie gaisa telpas bloki
1. Dalībvalstis nosaka darbības uzlabošanas plānus funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.
2. Lai izpildītu 1. pantā noteikto pienākumu, dalībvalstis:
a)
nodrošina darbības uzlabošanas plāna atbilstību II pielikumā pievienotajam paraugam;
b)
paziņo Komisijai, kura valsts uzraudzības iestāde vai struktūra ir atbildīga par koordināciju funkcionālajā gaisa telpas blokā, un par attiecībām ar Komisiju saistībā ar darbības uzlabošanas plāna īstenošanu;
c)
izstrādā atbilstošus noteikumus, lai nodrošinātu, ka:
i)
attiecībā uz e) apakšpunkta un I pielikuma nosacījumiem katram galvenajam darbības rādītājam tiek noteikts vienots mērķis;
ii)
darbības uzlabošanas plānā pārredzamības nolūkā tiek norādīts katra aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja ieguldījums funkcionālajā gaisa telpas blokā (ko uzrauga visatbilstošākajā līmenī), lai sasniegtu darbības uzlabošanas mērķus, kuri noteikti funkcionālajam gaisa telpas blokam;
iii)
ja mērķus nesasniedz, pasākumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā, tiek noteikti un piemēroti pārskata periodā; šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības;
d)
ir atbildīgas par to darbības mērķu noteikšanu un sasniegšanu, kas izvirzīti vietējos līmeņos, piemēram, funkcionālā gaisa telpas bloka, valsts, tarifikācijas zonas un lidostas līmenī;
e)
ja nav noteikta kopējā maršruta tarifikācijas zona Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 4. panta nozīmē un ja tā rezultātā maršruta izmaksu efektivitātes mērķus izvirza attiecībā uz vairāk nekā vienu tarifikācijas zonu funkcionālajā gaisa telpas blokā, apkopo šos mērķus līdz vienai vērtībai apkopotā veidā par maršruta aeronavigācijas pakalpojumiem un informatīvā nolūkā nodrošina kopējus rādītājus, atspoguļojot izmaksu efektivitāti funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī;
f)
ja pārskata perioda laikā tarifikācijas zona ir mainīta, pierāda, ka šī tarifikācija vēl joprojām atļauj sasniegt darbības uzlabošanas mērķus, kas izvirzīti konkrētajam periodam;
g)
nodrošina, ka darbības uzlabošanas plāns atbilst šīs regulas darbības jomai saskaņā ar šīs regulas 1. panta 6. punktu un Regulas (EK) Nr. 549/2004 7. pantu.
6. pants
Tīkla vadītājs
Tīkla vadītājs, kas izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantu un Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 3. pantu, veic šādus uzdevumus saistībā ar darbības uzlabošanas sistēmu:
a)
atbalsta Komisiju, nodrošinot attiecīgu ieguldījumu Savienības mēroga darbības mērķu sagatavošanai pirms pārskata periodiem un darbības mērķu sasniegšanas uzraudzībai pārskata perioda laikā; tīkla vadītājs vērš Komisijas uzmanību uz jebkuriem būtiskiem un pastāvīgiem darbības apjoma samazinājumiem;
b)
saskaņā ar 21. panta 5. punktu nodrošina Komisijai piekļuvi visiem datiem, kas minēti V pielikumā;
c)
atbalsta funkcionālos gaisa telpas blokus un to aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanai pārskata periodu laikā, nodrošinot konsekvenci starp darbības uzlabošanas plāniem - tīkla stratēģijas plānu un tīkla darbības plānu;
d)
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 677/2011 5. panta 1. punktu un 16. panta 1. punktu izstrādā darbības uzlabošanas plānu - tīkla darbības uzlabošanas plānu -, ko iesniedz Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms katra pārskata perioda sākuma un ko Komisija pieņem pirms katra pārskata perioda sākuma; šis darbības uzlabošanas plāns ir publisks, un tajā iekļauj:
i)
darbības mērķus visās galvenajās darbības jomās un visos rādītājos, kas atbilst Savienības mēroga darbības mērķiem visam pārskata periodam, uzraudzības nolūkā izmantojot gada vērtības;
ii)
to darbību aprakstu, kuras paredzētas mērķu sasniegšanai;
iii)
ja nepieciešams vai ja tā nolemj Komisija, papildu galvenos darbības rādītājus un mērķus.
7. pants
Koordinācija ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA)
Piemērojot Regulas (EK) Nr. 549/2004 13.a pantu un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 dalībvalstis un Komisija vajadzības gadījumā savu darbu saskaņo ar EASA, lai nodrošinātu šādu aspektu pienācīgu īstenošanu:
a)
darbības uzlabošanas sistēmas drošības aspekti, tostarp galveno drošības darbības rādītāju un Savienības darbības uzlabošanas mērķu noteikšana, pārskatīšana un īstenošana, kā arī priekšlikumu sniegšana par atbilstošajām darbībām un pasākumiem pēc brīdinājuma mehānisma iedarbināšanas;
b)
galveno drošības darbības rādītāju un mērķu saskaņotība ar Eiropas Aviācijas drošības programmas īstenošanu.
8. pants
Pārskata periodu ilgums
1. Darbības uzlabošanas sistēmas pirmais pārskata periods ilgst no 2012. kalendārā gada līdz 2014. kalendārā gada beigām. Otrais pārskata periods ilgst no 2015. kalendārā gada līdz 2019. kalendārā gada beigām. Turpmākie pārskata periodi ilgst piecus kalendāros gadus, ja vien netiek noteikts citādi, izdarot grozījumus šajā regulā.
2. Tāds pats pārskata periods attiecas uz Savienības mēroga darbības mērķiem un darbības uzlabošanas plāniem un mērķiem.
9. pants
Galvenās darbības jomas un darbības rādītāji
1. Lai noteiktu mērķus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par citu galveno darbības jomu iespējamu pievienošanu un pieņemšanu saskaņā ar minētās regulas 11. panta 4. punkta b) apakšpunktu.
2. Lai izvirzītu mērķus, uz katru galveno darbības jomu attiecina vienu vai noteiktu skaitu galveno darbības rādītāju. Aeronavigācijas pakalpojumu darbību novērtē pēc katra galvenā darbības rādītāja saistošajiem mērķiem.
3. Regulas I pielikuma 1. iedaļā izklāstīti galvenie darbības rādītāji mērķu izvirzīšanai un darbības rādītāji Savienības līmenī, kas izraudzīti katrā galvenajā darbības jomā.
4. Regulas I pielikuma 2. iedaļā izklāstīti galvenie vietējie darbības rādītāji vietēju mērķu izvirzīšanai un darbības rādītāji vietējā līmenī darbības mērķu izvirzīšanai. Vietējais līmenis, piemēram, funkcionālā gaisa telpas bloka, valsts, tarifikācijas zonas un lidostas līmenis, ir norādīts I pielikuma 2. iedaļā.
5. Pārskata perioda gaitā nemaina galvenos darbības rādītājus. Izmaiņas pieņem, veicot grozījumus šajā regulā vismaz sešus mēnešus pirms jaunu Savienības mēroga darbības mērķu pieņemšanas.
6. Darbības uzraudzībai un/vai darbības uzlabošanas plāna ietvaros dalībvalsts var lemt par darbības rādītāju un saistīto mērķu noteikšanu papildus galvenajām darbības jomām un galvenajiem darbības rādītājiem, kas minēti šajā pantā un I pielikuma 2. iedaļā. Šie papildu rādītāji un mērķi atbalsta Savienības mēroga mērķu un izrietošo vietēja līmeņa mērķu sasniegšanu. Tie, piemēram, var ietvert un aprakstīt darbības plāna civilo un militāro vai meteoroloģisko dimensiju, un tiem var pievienot atbilstošas veicināšanas pasākumu sistēmas.
7. Lai veicinātu drošības (galveno) darbības rādītāju īstenošanu un noteikšanu, EASA, apspriežoties ar darbības izvērtēšanas iestādi, pieņem attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai un norādes saskaņā ar procedūru, kas noteikta atbilstoši Regulas (EK) Nr. 216/2008 52. pantam, pirms otrā pārskata perioda sākuma.
II NODAĻA
DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU SAGATAVOŠANA
10. pants
Savienības mēroga darbības mērķi
1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru Komisija pieņem Savienības mēroga darbības mērķus, ņemot vērā tīkla vadītāja un valstu uzraudzības iestāžu attiecīgo ieguldījumu un pēc apspriedēm par darbības drošības aspektiem ar ieinteresētajām personām, kā minēts šīs regulas 10. pantā, ar citām atbilstošajām organizācijām un EASA.
2. Ņemot vērā 9. panta 3. punktu, Komisija izvirza Savienības mēroga darbības mērķus ne vēlāk kā piecpadsmit mēnešus pirms pārskata perioda sākuma un pieņem ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pirms pārskata perioda sākuma.
3. Savienības mēroga darbības mērķu izvirzīšana galvenajam darbības rādītājam, kas norādīts I pielikuma 1. iedaļas 4.1. punkta b) apakšpunktā, sākas otrā pārskata perioda trešajā gadā, uz kuru attiecas Komisijas lēmums, ievērojot 1. punktā minēto procedūru.
4. Pieņemot Savienības mēroga darbības mērķus, Komisija nosaka brīdinājuma robežvērtību(-as), pēc kuras(-u) sasniegšanas var iedarbināt 19. pantā minētos brīdinājuma mehānismus.
5. Komisija pamato katru Savienības mēroga darbības mērķi ar to pamatā esošu pieņēmumu aprakstu un pamatojumu, kas izmantots, nosakot šos mērķus, piemēram, tīkla vadītāja, valstu uzraudzības iestāžu ieguldījuma praktiskais rezultāts un citi fakti, prognozes par satiksmi, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju vai funkcionālo gaisa telpas bloku ar līdzīgiem darbības un ekonomiskiem nosacījumiem grupu sastāvs.
11. pants
Darbības uzlabošanas plānu izstrāde
1. Valsts uzraudzības iestādes funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī izstrādā darbības uzlabošanas plānus, kuros ietverti Savienības mēroga darbības mērķiem un IV pielikumā minētajiem vērtēšanas kritērijiem atbilstoši mērķi.
Neskarot II pielikumā pievienoto paraugu, darbības uzlabošanas plāns var ietvert dažādas iedaļas attiecībā uz vietējo līmeni, piemēram, funkcionālā gaisa telpas bloka, valsts, tarifikācijas zonas un lidostas līmeni.
2. Lai atbalstītu darbības uzlabošanas plānu sagatavošanu, valsts uzraudzības iestādes nodrošina, ka:
a)
aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji valsts uzraudzības iestādēm iesniedz savus uzņēmējdarbības plānus;
b)
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 10. pantu ieinteresētās personas apspriežas par darbības uzlabošanas plānu un darbības mērķiem. Vismaz trīs nedēļas pirms apspriedes ieinteresētajām personām nodrošina pietiekamu informāciju.
3. Darbības plānos jo īpaši ietver:
a)
satiksmes prognozi, kura izteikta katrā pārskata perioda gadā apkalpotās pakalpojumu vienībās funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī un par katru tarifikācijas zonu funkcionālajā gaisa telpas blokā, nodrošinot izmantoto rādītāju pamatojumu;
b)
aeronavigācijas pakalpojumu aprēķinātās izmaksas par pārskata perioda katru gadu un par katru tarifikācijas zonu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta noteikumiem;
c)
ieguldījumu aprakstu, tostarp to, kas nepieciešami, lai sasniegtu darbības uzlabošanas mērķus, norādot to piemērojamību saistībā ar Eiropas ATM ģenerālplānu, tīkla stratēģijas plānu un kopējiem projektiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a panta 3. punktā; šis apraksts uzsver ieguvumus un sinerģijas, kas sasniegtas funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī;
d)
darbības mērķus katrā atbilstošajā galvenajā darbības jomā, kuri noteikti, atsaucoties uz katru galveno darbības rādītāju visam pārskata periodam, uzraudzības un veicināšanas nolūkā izmantojot gada vērtības;
e)
apsvērumus par galveno darbības jomu savstarpējo atkarību, tostarp novērtējumu par darbības uzlabošanas plāna ietekmi uz drošību ar jebkāda veida nepieciešamiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, kas vajadzīgi lai saglabātu drošības garantiju;
f)
plāna civilās un militārās dimensijas aprakstu, ietverot darbību aprakstu gaisa telpas elastīgai izmantošanai (turpmāk FUA), lai palielinātu kapacitāti, pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti, un vajadzības gadījumā attiecīgo darbības rādītāju un mērķu aprakstu saskaņā ar citiem darbības uzlabošanas plāna rādītājiem un mērķiem;
g)
aprakstu un pamatojumu tam, kā d) apakšpunktā minētie darbības mērķi saskaņojas ar Savienības mēroga darbības mērķiem un veicina tos un Eiropas ATM tīkla darbību;
h)
katra attiecīgā aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja un tā konkrētā ieguldījuma mērķu sasniegšanā noteikšanu, ko pārredzamības nolūkā uzrauga visatbilstošākajā līmenī, kā norādīts 5. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļā;
i)
veicināšanas pasākumu aprakstu, kas piemērojami attiecīgajiem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lai veicinātu mērķu sasniegšanu pārskata perioda laikā;
j)
valsts uzraudzības iestāžu veiktos pasākumus, lai uzraudzītu darbības mērķu sasniegšanu;
k)
aprakstu apspriežu rezultātiem ar ieinteresētajām personām, tostarp dalībnieku uzdotos jautājumus un darbības, par kurām panākta vienošanās.
4. Darbības uzlabošanas plānus balsta uz II pielikumā pievienoto paraugu, un tajos var, ja dalībvalstis, piemērojot 9. panta 6. punktu, attiecīgi izlemj, ietvert papildu rādītājus un saistītos mērķus.
5. Tīkla vadītājs izstrādā tīkla darbības uzlabošanas plānu, kurā ietverti Savienības mēroga darbības mērķi un mutatis mutandis IV pielikumā minētie vērtēšanas kritēriji.
6. Lai sagatavotu tīkla darbības uzlabošanas plānu, tīkla vadītājs:
a)
nodrošina apspriešanos saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 14. pantu;
b)
izmanto III pielikumā pievienoto paraugu.
12. pants
Veicināšanas pasākumu sistēmas
1. Veicināšanas pasākumu sistēmas, ko darbības uzlabošanas plānos piemēro dalībvalstis, atbilst šiem vispārējiem principiem:
a)
tās ir efektīvas un samērīgas un netiek mainītas pārskata perioda laikā;
b)
tās īsteno nediskriminējoši un pārredzami, lai atbalstītu uzlabojumus pakalpojumu sniegšanā;
c)
tās ir daļa no normatīvās vides, kas ex ante zināma visām ieinteresētajām pusēm un piemērojama visā pārskata perioda laikā;
d)
tās mudina struktūras, uz kurām attiecas mērķu noteikšana, sasniegt augstu darbības līmeni un saistītos mērķus.
2. Izmaksu efektivitātes mērķu stimuli ir finansiāli, un tos regulē attiecīgi noteikumi, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 13. un 14. punktā. Tie jāietver riska dalīšanas mehānismā valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.
3. Kapacitātes mērķu stimuli ir finansiāli, un tos regulē Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 15. panta noteikumi. Tos var papildināt ar cita veida stimuliem, piemēram, korektīviem rīcības plāniem ar termiņiem un saistītajiem pasākumiem, par kuriem lemj valsts uzraudzības iestādes, ņemot vērā vietējos apstākļus.
4. Vides mērķu stimuli var būt finansiāli, un tos regulē Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 15. panta noteikumi. Tos var papildināt ar cita veida stimuliem, piemēram, koriģējošiem rīcības plāniem ar termiņiem un saistītajiem pasākumiem, par kuriem lemj valsts uzraudzības iestādes, ņemot vērā vietējos apstākļus.
5. Turklāt dalībvalstis var vietējā līmenī pielāgot aeronavigācijas maksājumus, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 16. pantā.
III NODAĻA
DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU PIEŅEMŠANA
13. pants
Darbības uzlabošanas plānu sākotnējā pieņemšana
Pēc valsts uzraudzības iestāžu priekšlikuma dalībvalstis pieņem darbības uzlabošanas plānus, kuros ietverti saistošie darbības mērķi, un tos iesniedz Komisijai ne mazāk kā sešus mēnešus pirms pārskata perioda sākuma.
14. pants
Darbības uzlabošanas plānu un mērķu novērtējums un pārskatīšana
1. Komisija novērtē darbības uzlabošanas plānus, to mērķus un jo īpaši to atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, kā arī IV pielikumā minētajiem kritērijiem un atbilstīgo ieguldījumu tajos, ņemot vērā tās situācijas novērtējumu, kas var būt mainījusies laikā no Savienības mēroga mērķu pieņemšanas datuma līdz darbības uzlabošanas plāna novērtējuma datumam. Ja mērķus izvirza vietējā līmenī neatkarīgi no Savienības mēroga darbības mērķiem, novērtējumu pamato ar IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem.
2. Ja Komisija uzskata, ka darbības uzlabošanas plāns vai tā daļa un tā mērķi ir atbilstoši Savienības mēroga mērķiem un sniedz atbilstīgu ieguldījumu tajos un ka tie ir atbilstoši visiem IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija piecu mēnešu laikā pēc darbības uzlabošanas plāna saņemšanas par to paziņo attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm).
3. Ja Komisija uzskata, ka darbības uzlabošanas plāns vai tā daļa un daži vai visi tā mērķi nav atbilstoši Savienības mēroga mērķiem un nesniedz atbilstīgu ieguldījumu tajos un/vai ka tie nav atbilstoši vienam vai vairākiem IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija piecu mēnešu laikā pēc darbības uzlabošanas plāna saņemšanas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 2. punktā minēto procedūru sniedz attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm) ieteikumus par pārskatīta(-u) darbības uzlabošanas plāna(-u) pieņemšanu. Šo ieteikumu sniedz pēc apspriedes ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm) un precīzi nosaka, kuras darbības uzlabošanas plāna daļas un/vai kurš(-i) mērķis(-i) ir jāpārskata, un izskaidro Komisijas novērtējuma apsvērumus.
4. Šādā gadījumā attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) pieņem pārskatīto darbības uzlabošanas plānu vai tā daļu un/vai mērķi(-us), ņemot vērā Komisijas viedokli, un atbilstošus pasākumus šo mērķu sasniegšanai un attiecīgi paziņo Komisijai četru mēnešu laikā pēc ieteikuma sniegšanas.
15. pants
Pārskatīto darbības uzlabošanas plānu un darbības mērķu novērtējums un koriģējošo pasākumu pieņemšana
1. Komisija novērtē katru pārskatīto darbības uzlabošanas plānu vai tā daļu un tā darbības mērķus, pamatojoties uz IV pielikumā minētajiem kritērijiem.
2. Ja Komisija uzskata, ka pārskatītais darbības uzlabošanas plāns vai tā daļa un tā darbības mērķi ir atbilstoši Savienības mēroga mērķiem un sniedz atbilstīgu ieguldījumu tajos un ka tie ir atbilstoši visiem IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija piecu mēnešu laikā pēc pārskatītā darbības uzlabošanas plāna saņemšanas par to paziņo attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm).
3. Ja Komisija uzskata, ka pārskatītais darbības uzlabošanas plāns vai tā daļa un daži vai visi tā darbības mērķi vēl joprojām nav atbilstoši Savienības mēroga mērķiem un nesniedz atbilstīgu ieguldījumu tajos un/vai ka tie nav atbilstoši vienam vai vairākiem IV pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija piecu mēnešu laikā pēc pārskatītā darbības uzlabošanas plāna vai tā daļas saņemšanas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru nolemj, ka attiecīgai(-ajām) dalībvalstij(-īm) jāveic koriģējoši pasākumi.
4. Šādā lēmumā, izvērtējot IV pielikumā minētos kritērijus, precīzi noteikts, kura plāna vai mērķa(-u) daļa ir jāpārskata, un izklāstīti Komisijas novērtējuma apsvērumi. Tas var paredzēt šo mērķu darbības rezultātu līmeni, lai ļautu attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm) veikt atbilstošus koriģējošus pasākumus, un/vai ietvert priekšlikumus par šādiem koriģējošiem pasākumiem.
5. Divu mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) paziņo Komisijai par pieņemtajiem koriģējošajiem pasākumiem un elementiem, kas demonstrē to atbilstību Komisijas lēmumam.
16. pants
Darbības plāni vai koriģējošie pasākumi, kas pieņemti pēc pārskata perioda sākuma
Darbības uzlabošanas plānus vai koriģējošos pasākumus, kas pieņemti pēc pārskata perioda sākuma, īstenojot 14. un 15. pantā izklāstītās procedūras, piemēro ar atpakaļejošu spēku no pārskata perioda pirmās dienas.
17. pants
Mērķu pārskatīšana
1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru Komisija var izlemt pārskatīt Savienības mēroga mērķus un/vai pēc dalībvalsts pieprasījuma atļaut viena vai vairāku vietējo mērķu pārskatīšanu:
a)
ja, pamatojoties uz tās ziņojumu, kas minēts 18. panta 4. punktā, tai ir būtiski pierādījumi tam, ka sākotnējie dati, pieņēmumi un pamatojumi, kas izmantoti, lai izvirzītu sākotnējos mērķus, vairs nav spēkā; vai
b)
piemērojot 19. pantā minēto brīdinājuma mehānismu; vai
c)
pēc Komisijas lēmuma saskaņā ar 10. panta 3. punktu saistībā ar galvenajiem darbības rādītājiem, kas izklāstīti I pielikuma 1. iedaļas 4.1. punkta b) apakšpunktā.
2. Ja pārskata Savienības mēroga mērķus, var būt jāveic grozījumi pastāvošajos darbības uzlabošanas plānos. Šādā gadījumā Komisija var izlemt veikt šīs regulas II un III nodaļā noteiktos atbilstošos grafika regulējumus.
IV NODAĻA
DARBĪBAS MĒRĶU IZPILDES UZRAUDZĪBA
18. pants
Nepārtraukta uzraudzība un ziņošana
1. Darbības uzlabošanas plānu īstenošanu uzrauga Komisija un valsts uzraudzības iestādes. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības. Ja pārskata periodā mērķus nesasniedz, attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) nosaka un piemēro koriģējošus pasākumus, kuru mērķis ir labot situāciju, un paziņo par tiem Komisijai. Ja Komisija uzskata, ka šādi koriģējošie pasākumi nav pietiekami, lai labotu situāciju, tā piecu mēnešu laikā pēc pasākumu saņemšanas un saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 549/2004 5. panta 2. punktā minēto procedūru informē par to attiecīgo(-ās) dalībvalsti(-is), kā arī sniedz priekšlikumus par koriģējošiem pasākumiem.
2. Ja Komisija konstatē būtisku un pastāvīgu darbības apjoma samazinājumu vietējā vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, kas ietekmē citas vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanas valstis un/vai visu Eiropas gaisa telpu, tā var attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm) pieprasīt noteikt un piemērot koriģējošos pasākumus, ko izstrādā, lai sasniegtu darbības uzlabošanas plāna mērķus, un paziņot par tiem Komisijai., Ja Komisija uzskata, ka šādi pasākumi nav pietiekami, lai labotu situāciju, tā piecu mēnešu laikā pēc pasākumu saņemšanas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 2. punktā minēto procedūru informē par to attiecīgo(-ās) dalībvalsti(-is), kā arī sniedz priekšlikumus par koriģējošiem pasākumiem.
3. Komisija uzrauga tīkla vadītāja tīkla darbības uzlabošanas plāna īstenošanu. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības. Ja pārskata periodā mērķus nesasniedz, Komisija pieprasa tīkla vadītājam noteikt un piemērot koriģējošos pasākumus, ko izstrādā, lai sasniegtu tīkla darbības uzlabošanas plānā izvirzītos mērķus, un paziņot par tiem Komisijai. Komisija informē valsts uzraudzības iestādes vai struktūras par šādiem koriģējošiem mērķiem, kā noteikts 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā.
4. Ik gadu ne vēlāk kā 1. jūnijā un tad, ja pastāv risks nesasniegt darbības mērķus, valsts uzraudzības iestādes vai struktūras paziņo Komisijai par darbības uzlabošanas plānu un darbības mērķu uzraudzību, kā noteikts 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Ziņojumus pamato uz ieteikumiem, ko pirms pārskata perioda sākuma izstrādā Komisija. Komisija vismaz reizi gadā ziņo Vienotās gaisa telpas komitejai par darbības mērķu izpildi.
19. pants
Brīdinājuma mehānismi
1. Ja darbības uzlabošanas plānu pieņemšanas laikā neparedzamu apstākļu dēļ, kas tajā pašā laikā ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju un tīkla vadītāja gribas, Savienības līmenī kalendārā gada laikā ir sasniegta(-as) 10. panta 4. punktā minētā robežvērtība(-as), Komisija pārskata situāciju, ar Vienotās gaisa telpas komitejas starpniecību apspriežoties ar dalībvalstīm, un četru mēnešu laikā sniedz priekšlikumus par atbilstošām darbībām. Tie var ietvert Savienības mēroga darbības mērķu pārskatīšanu un tādēļ arī vietējo darbības mērķu pārskatīšanu.
2. Ja darbības uzlabošanas plānu pieņemšanas laikā neparedzamo apstākļu dēļ, kas tajā pašā laikā ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju un tīkla vadītāja gribas, vietējā līmenī kalendārā gada laikā ir sasniegta(-as) 10. panta 4. punktā minētā robežvērtība(-as), attiecīgās valstu uzraudzības iestādes pārskata situāciju, sazinoties ar Komisiju, un četru mēnešu laikā sniedz priekšlikumus par atbilstošām darbībām. Tās var ietvert vietējo darbības mērķu pārskatīšanu.
3. Lai ņemtu vērā vietējos apstākļus un specifiku, dalībvalstis var pieņemt brīdinājuma robežvērtības, kas atšķiras no tām, kuras minētas 10. panta 4. punktā. Šādā gadījumā šīs robežvērtības nosaka darbības uzlabošanas plānā un atbilstoši robežvērtībām, kas pieņemtas saskaņā ar 10. panta 4. punktu. Novirzēm vajadzīgs detalizēts pamatojums. Piemērojot šīs robežvērtības, izmanto 1. punktā noteikto procesu.
4. Ja brīdinājuma mehānisma īstenošanas rezultātā pārskata darbības uzlabošanas plānus un mērķus, Komisija veicina šādu pārskatīšanu, atbilstoši pielāgojot grafiku, kas piemērojams saskaņā ar II un III nodaļā minēto procedūru.
20. pants
Atbilstības uzraudzības veicināšana
1. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un tīkla vadītājs sekmē pārbaudes un apsekojumus, tostarp objektu apmeklējumus, ko veic Komisija un attiecīgā valsts uzraudzības iestāde vai kvalificēta struktūra, kura rīkojas šīs valsts uzraudzības iestādes vārdā, vai attiecīgā gadījumā EASA. Neskarot uzraudzības pilnvaras, kas uzticētas valsts uzraudzības iestādēm un EASA, pilnvarotajām personām ir tiesības:
a)
saistībā ar galvenajām darbības jomām pārbaudīt dokumentus un jebkurus citus materiālus, kas attiecas uz darbības uzlabošanas plānu un mērķu noteikšanu;
b)
kopēt pilnībā vai daļēji šādus dokumentus;
c)
lūgt mutiskus paskaidrojumus uz vietas.
2. Pārbaudes un apsekojumus, kas minēti 1. punktā, veic atbilstoši tās dalībvalsts spēkā esošajām procedūrām, kurā šādus pasākumus veic.
3. Šīs regulas īstenošanu attiecībā uz drošību uzrauga valsts uzraudzības iestādes saskaņā ar procedūrām drošības uzraudzībai, ko paredz Komisijas Regula (ES) Nr. 1034/2011 (14).
4. Saistībā ar standartizācijas pārbaudēm EASA uzrauga to, kā dalībvalstis īsteno šo regulu attiecībā uz drošību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 24. panta 5. punktā minētajām darba metodēm.
V NODAĻA
AR AERONAVIGĀCIJAS DARBĪBAS RĀDĪTĀJIEM EIROPAS VIENOTAJĀ GAISA TELPĀ SAISTĪTĀS INFORMĀCIJAS APKOPOŠANA, VALIDĒŠANA, PĀRBAUDE UN IZPLATĪŠANA
21. pants
Datu apkopošana un validēšana darbības pārskatīšanai
1. Papildus datiem, ko Komisija jau apkopojusi, izmantojot citus Savienības instrumentus, un ko var lietot arī darbības pārskatīšanai, valsts iestādes, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, lidostu operatori, lidostu koordinatori un gaisa pārvadātāji nodrošina Komisijai V pielikumā minētos datus saskaņā ar šajā pielikumā noteiktajām prasībām.
2. Valsts iestādes var pilnībā vai daļēji deleģēt vai reorganizēt datu sniegšanas pienākumu valsts uzraudzības iestāžu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, lidostu operatoru un lidostu koordinatoru vidū nolūkā ņemt vērā vietējo specifiku un pastāvošos ziņošanas kanālus.
3. Datu sniedzēji veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu datu kvalitāti, validēšanu un laicīgu nodošanu, tostarp sniedz pierādījumus kvalitātes pārbaužu un validēšanas procesu veikšanai, skaidrojumus konkrētiem Komisijas pieprasījumiem attiecībā uz datu kvalitāti un vajadzības gadījumā rīcības plāniem, lai uzlabotu datu kvalitāti. Datus sniedz bez maksas, vajadzības gadījumā elektroniski, Komisijas norādītā formātā.
4. Komisija novērtē kvalitāti un validē datus, kas nosūtīti saskaņā ar 1. punktu. Ja datus nevar pienācīgi izmantot darbības pārskatā, Komisija var veikt atbilstošus pasākumus, lai novērtētu un uzlabotu datu kvalitāti, sadarbībā ar dalībvalstīm un jo īpaši ar to valsts uzraudzības iestādēm.
5. Šajā regulā dati, kas minēti 1. punktā un kas jau nodrošināti Eurocontrol, uzskatāmi par nodrošinātiem arī Komisijai. Ja dati nav jau nodrošināti Eurocontrol, Komisija un Eurocontrol veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi dati Komisijai pieejami saskaņā ar 3. punktā minētajām prasībām.
6. Ja noteiktas būtiskas jaunu datu prasības vai sagaidāmi nepietiekamas kvalitātes dati, Komisija var veikt eksperimentālus pētījumus, kuri dalībvalstīm vai ieinteresētajām personām jāveic brīvprātīgi, pirms ieviestas prasības attiecībā uz jauniem datiem, izdarot grozījumus šajā regulā. Šādus eksperimentālus pētījumus veic, lai novērtētu attiecīgo datu apkopošanas iespējamību, salīdzinot priekšrocības, ko nodrošina datu pieejamība, ar datu apkopošanas izmaksām un respondentu slogu.
22. pants
Informācijas izplatīšana
1. Komisija izplata informāciju, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (15), jo īpaši tās 4. pantu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 18. pantu.
2. Regulas 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētā informācija ir publiski pieejama, jo īpaši elektroniskā veidā. Šim nolūkam Komisija pieņem lēmumu par politiku attiecībā uz to datu apstrādi, aizsardzību, konfidencialitāti un izplatīšanu, kas apkopoti darbības uzlabošanas mērķiem, piemērojot 21. pantu, un attiecīgajām intelektuālā īpašuma tiesībām.
3. Komisijas ziņojumi, kas minēti 18. panta 4. punktā, ir publiski pieejami, un atsauci uz tiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija var izlemt regulāri sniegt citu vispārēju informāciju attiecīgajām pusēm, jo īpaši elektroniskā veidā.
4. Regulas 10. pantā minētie Savienības mēroga mērķi un atsauce uz pieņemtajiem III nodaļā minētajiem darbības plāniem ir publiski pieejama un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
5. Individuālu pieeju konkrētai informācijai, piemēram, apstiprinātajiem datiem un statistikai, piešķir datu sniedzējam, uz kuru šī informācija un darbības attiecas tieši.
VI NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
23. pants
Atbrīvojumi
Ja saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 3. pantā minētajām procedūrām ir noteikts, ka uz dažiem vai visiem dalībvalsts terminālī sniegtajiem aeronavigācijas pakalpojumiem un/vai CNS, MET un AIS pakalpojumiem attiecas tirgus nosacījumi, un ja saskaņā ar šo regulu dalībvalsts ir nolēmusi šiem pakalpojumiem neaprēķināt šo pakalpojumu noteiktās izmaksas, neaprēķināt un nenoteikt termināla izmaksas un nepiemērot finanšu stimulus, šiem pakalpojumiem nepiemēro izmaksu efektivitātes mērķus.
24. pants
Pārsūdzība
Dalībvalstīm jānodrošina, lai saskaņā ar šo regulu pieņemtie lēmumi ir pienācīgi paskaidroti un uz tiem attiecas efektīva pārskatīšanas un/vai pārsūdzības procedūra.
25. pants
Sistēmas pārskats
Līdz katra pārskata perioda beigām Komisija pārskata darbības uzlabošanas sistēmu un jo īpaši analizē tās ietekmi, efektivitāti un darbības jomu, ņemot vērā ICAO veikto darbu šajā jomā.
26. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 677/2011
Regulu (ES) Nr. 677/2011 groza šādi:
1.
regulas 28. apsvērumu svītro;
2.
regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
“1. Lai tīklu vadītu ilgtermiņa perspektīvā, tīkla vadītājs izstrādā, uztur un īsteno tīkla stratēģijas plānu, kas ir saskaņots ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 (16) 8. pantā noteikto pārskata periodu.
3.
regulas 5. panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
“4. Tīkla stratēģijas plānu regulāri atjaunina vismaz 12 mēnešus pirms katra pārskata perioda sākuma.”;
4.
regulas 20. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
“3. Tīkla vadītājs ik gadu iesniedz ziņojumu Komisijai un Aģentūrai par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu savus uzdevumus. Ziņojumā aplūko atsevišķas tīkla daļas, kā arī tīkla situāciju kopumā, un tas ir cieši saistīts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 6. panta d) apakšpunktā minētā tīkla stratēģijas plāna, tīkla darbības plāna un tīkla darbības uzlabošanas plāna saturu. Komisija informē Vienotās gaisa telpas komiteju.”;
5.
IV pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:
“IV PIELIKUMS
TĪKLA STRATĒĢIJAS PLĀNA PARAUGS
Tīkla stratēģijas plāna pamatā ir turpmāk izklāstītā struktūra.
1. IEVADS
1.1.
Tīkla stratēģijas plāna darbības joma (ģeogrāfiskais apgabals un laikposms).
1.2.
Plāna sagatavošana un apstiprināšanas process.
2. VISPĀRĒJAIS KONTEKSTS UN PRASĪBAS
2.1.
Pašreizējā un plānotā tīkla stāvokļa apraksts, aptverot ERND, ATFM, lidostas un nepietiekamos resursus.
2.2.
Problēmas un iespējas, kas saistītas ar plāna laikposmu (tostarp satiksmes pieprasījuma prognoze un attīstība pasaules mērogā).
2.3.
Darbības mērķi un uzņēmējdarbības prasības, ko paudušas dažādas ieinteresētās personas, un Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi.
3. STRATĒĢISKAIS REDZĒJUMS
3.1.
Darbības uzlabošanas mērķu un uzņēmējdarbības prasību sekmīgai īstenošanai izstrādātās tīkla pilnveides un attīstības stratēģijas apraksts.
3.2.
Atbilstība darbības uzlabošanas sistēmai.
3.3.
Atbilstība Eiropas ATM ģenerālplānam.
4. STRATĒĢISKIE MĒRĶI
4.1.
Tīkla stratēģisko mērķu apraksts:
a)
ietverot iesaistīto ieinteresēto personu sadarbības aspektus lomu un pienākumu izteiksmē;
b)
norādot, kā stratēģiskie mērķi saskanēs ar prasībām;
c)
nosakot, kā tiks mērīti panākumi šo mērķu sasniegšanā;
d)
norādot, kā stratēģiskie mērķi ietekmēs nozari un citas attiecīgā jomas.
5. STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA
5.1.
Īstermiņa / vidēja termiņa plānošanas apraksts:
a)
katra stratēģiskā mērķa prioritātes;
b)
katra stratēģiskā mērķa īstenošana vajadzīgās tehnoloģiju ieviešanas, arhitektoniskās ietekmes, cilvēcisko aspektu, attiecīgo izmaksu, ieguvumu, kā arī nepieciešamās pārvaldības, resursu un regulējuma izteiksmē;
c)
iesaistīto ieinteresēto personu nepieciešamā dalība katra plāna elementa aspektā, tostarp to lomas un pienākumi;
d)
tīkla vadītāja iesaistīšanās saskaņotais līmenis katra plāna elementa īstenošanas atbalstam katrai atsevišķai funkcijai.
5.2.
Ilgtermiņa plānošanas apraksts:
a)
nodoms īstenot katru stratēģisko mērķi vajadzīgo tehnoloģiju un atbilstošo pētniecības un izstrādes aspektu, arhitektoniskās ietekmes, cilvēcisko aspektu, ekonomiskā pamatojuma, nepieciešamās pārvaldības un regulējuma, kā arī šo ieguldījumu attiecīgā drošības un ekonomiskā pamatojuma izteiksmē;
b)
iesaistīto ieinteresēto personu nepieciešamā dalība katra plāna elementa aspektā, tostarp to lomas un pienākumi.
6. RISKA NOVĒRTĒJUMS
6.1.
Ar plāna īstenošanu saistīto risku apraksts.
6.2.
Uzraudzības procesa apraksts (ietverot iespējamo novirzi no sākotnējiem mērķiem).
7. IETEIKUMI
3.4.
Tādu pasākumu apzināšana, kas Savienībai un dalībvalstīm jāveic plāna īstenošanas atbalstam.”
27. pants
Stāšanās spēkā
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. Šo regulu piemēro, sākot ar otro pārskata periodu, kā noteikts 8. pantā, un tā laikā. Attiecībā uz darbības uzlabošanas sistēmas piemērošanu, lai varētu pieņemt Savienības mēroga mērķus, piemērojot 10. panta 2. punktu pirms otrā pārskata perioda sākuma, un darbības uzlabošanas plānu sagatavošanu un pieņemšanu saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, 1. panta 3. un 4. punktu, 3. panta 3. punkta i) un n) apakšpunktu, 5. pantu, 6. pantu, 9. panta 3. punktu un 4. punktu, 26. pantu, II nodaļu, III nodaļu, kā arī I, II, III, IV un V pielikumu piemēro, sākot no šīs regulas stāšanās spēkā datuma.
28. pants
Atcelšana
Komisijas Regulu (ES) Nr. 691/2010, Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 26. pantu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1216/2011 atceļ, sākot no 2015. gada 1. janvāra, neskarot dalībvalstu pienākumu īstenot darbības uzlabošanas sistēmu pirmā pārskata perioda laikā, kā noteikts 8. pantā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 3. maijā