PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 897/2014
ze dne 18. srpna 2014
kterým se stanoví zvláštní ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 291 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (2), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedna ze složek nařízení (EU) č. 232/2014 zahrnuje spolupráci mezi jedním či více členskými státy Evropské unie na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi stanovenými v příloze I uvedeného nařízení a/nebo Ruskou federací na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie s cílem posílit přeshraniční spolupráci.
(2)
Nařízení (EU) č. 236/2014 stanoví pravidla pro provádění pomoci, která jsou společná pro všechny nástroje pro vnější činnost.
(3)
Nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví, že se přijmou prováděcí pravidla obsahující specifická ustanovení o provádění programů přeshraniční spolupráce. Tato pravidla mají zahrnovat mimo jiné ustanovení týkající se míry a způsobů spolufinancování; obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů; úlohy a funkce struktur programu, včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie; postupů pro zpětné získávání prostředků ve všech zúčastněných zemích; monitorování a hodnocení; propagačních a informačních činností; sdíleného a nepřímého řízení.
(4)
Programový dokument podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a tematické cíle a očekávané orientační výsledky této spolupráce a obsahuje seznam společných operačních programů, které mají být zavedeny.
(5)
Přeshraniční spolupráce by se měla provádět prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceleté priority, které jsou zaměřeny na jednotný soubor tematických cílů a mohou být prováděny za podpory Unie.
(6)
Je nezbytné vypracovat prováděcí pravidla, která stanoví podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení (EU) č. 232/2014, a ponechat při tom zúčastněným zemím určitou míru flexibility, co se týče podrobných ujednání ohledně organizace a provádění konkrétních programů, s přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám každého programu. Podle této zásady a v souladu s tímto nařízením by zúčastněné země měly společně předložit Komisi návrhy společných operačních programů k přijetí v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
(7)
S ohledem na skutečnost, že všechny zúčastněné země mají být zapojeny do rozhodovacích struktur programu, zatímco úkoly spojené s prováděním jsou obvykle svěřovány řídícímu orgánu se sídlem v členském státě, jsou zapotřebí pravidla upravující organizační strukturu vztahující se na funkce řídícího orgánu a rozdělení funkcí mezi orgány, které jsou součástí programových struktur, jakož i v rámci těchto orgánů.
(8)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 neponese Komise automaticky konečnou odpovědnost za zpětné získávání prostředků v partnerských zemích. Součástí prováděcích pravidel jsou proto nová ustanovení, která dávají zúčastněným zemím větší odpovědnost v oblasti řízení, kontroly a auditu. Programy budou muset na základě těchto pravidel vymezit své vlastní systémy řízení a kontroly. Partnerské země budou muset řídícím orgánům při provádění programů pomáhat tím, že zřídí vnitrostátní orgány, kontrolní kontaktní místa a skupiny auditorů.
(9)
V souladu s čl. 10 odst. 8 nařízení (EU) č. 232/2014 se v případě potřeby podepíší dohody mezi zúčastněnými zeměmi a řídícím orgánem s cílem vymezit ustanovení, která nejsou součástí dohod o financování podepsaných s partnerskými zeměmi nebo s Ruskou federací.
(10)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 nebudou postupy a pravidla udělování grantů vypracované Komisí pro vnější činnost nadále povinné. Za předpokladu, že budou splněny určité podmínky stanovené v tomto nařízení, by mělo být umožněno uplatňovat v programech postupy vypracované zúčastněnými zeměmi.
(11)
V souladu s čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 232/2014 lze financování podle uvedeného nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie. To umožní převést finanční prostředky z nařízení (EU) č. 232/2014 na programy financované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3). Stejné pravidlo existuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pro převod finančních prostředků do nařízení (EU) č. 232/2014 tak, aby pokrývaly účast příjemců podle druhého uvedeného nařízení v programech přeshraniční spolupráce, na něž se vztahuje toto nařízení. Tato nová pravidla zjednoduší řídící postupy pro účast těchto zemí v uvedených programech.
(12)
Vzhledem k tomu, že se programy obvykle provádějí prostřednictvím sdíleného řízení, měly by být systémy řízení a kontroly v souladu s pravidly Unie, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6) a rovněž s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky Unie byly při provádění programů využívány v souladu s platnými pravidly.
(13)
Tato opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014.
(14)
Aby bylo možné včasné plánování a provádění programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vymezují podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (EU) č. 232/2014 a v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„programem“ společný operační program ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 232/2014;
b)
„zúčastněnými zeměmi“ všechny členské státy, partnerské země v rámci přeshraniční spolupráce a kterákoli země Evropského hospodářského prostoru, která se účastní některého programu;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který zmiňuje čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a který stanoví strategické cíle, seznam programů, orientační víceletý příděl pro tyto programy a zeměpisnou způsobilost programů;
d)
„programovou oblastí“ hlavní regiony, přilehlé regiony, významná společenská, hospodářská či kulturní střediska zmíněná v čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014 a územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014;
e)
„hlavními regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a hraniční oblasti v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru vymezených v programovém dokumentu;
f)
„přilehlými regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 232/2014 a zeměpisné jednotky přiléhající k hlavním regionům v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru;
g)
„společným monitorovacím výborem“ společný výbor, který odpovídá za monitorování provádění programu;
h)
„řídícím orgánem“ orgán nebo subjekt určený zúčastněnými zeměmi, který odpovídá za řízení programu;
i)
„národním orgánem“ subjekt určený každou ze zúčastněných zemí, který nese konečnou odpovědnost za podporu řídícího orgánu při provádění programu na vlastním území;
j)
„společným technickým sekretariátem“ subjekt zřízený zúčastněnými zeměmi na podporu programových orgánů;
k)
„finančními nástroji“ opatření Unie pro finanční podporu poskytovaná na doplňkovém základě za účelem plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů pro sdílení rizik a v patřičných případech mohou být kombinovány s granty;
l)
„partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce“ země a území uvedená v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014, Ruská federace a příjemci uvedení v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 v případě spolufinancování podle nařízení (EU) č. 231/2014;
m)
„nesrovnalostmi“ jakékoli porušení finanční dohody, smlouvy nebo platného právního předpisu, které je výsledkem určitého jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění programu a které poškozuje nebo by mohlo poškodit rozpočet Unie tím, že by v jeho důsledku byl na vrub rozpočtu Unie účtován neoprávněný výdaj;
n)
„příspěvkem Unie“ část způsobilých výdajů programu nebo projektu, která je financována Unií;
o)
„smlouvou“ jakákoli smlouva o veřejné zakázce nebo grantová smlouva uzavřená v rámci programu;
p)
„velkými infrastrukturními projekty“ projekty sestávající ze souboru prací, činností nebo služeb, které mají plnit nedělitelnou přesně danou funkci, která sleduje jasně stanovené cíle společného zájmu pro účely provádění investic, jež mají přeshraniční dopad a přínos, a pro něž je z rozpočtu vyčleněna částka nejméně 2,5 milionu EUR na získání infrastruktury;
q)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící orgán nebo který z pověření tohoto orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím projekty;
r)
„dodavatelem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena smlouva o veřejné zakázce;
s)
„příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena grantová smlouva;
t)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, které je obdobím od data zahájení způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Konečným účetním obdobím je období od 1. července 2023 do 30. září 2024. V případě nepřímého řízení mezinárodní organizací podle článku 80 je účetním obdobím rozpočtový rok;
u)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna a do 31. prosince.
ČÁST DRUHÁ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA 1
Programy
Článek 3
Příprava
Každý program je připravován na základě společné dohody všech zúčastněných zemí v souladu s nařízením (EU) č. 232/2014, programovým dokumentem a tímto nařízením.
Článek 4
Obsah
Každý program obsahuje zejména tyto údaje:
1.
Úvod: stručný popis přípravných kroků programu včetně informací o konzultacích a krocích, které byly podniknuty za účelem zapojení zúčastněných zemí a dalších zainteresovaných stran do přípravy programu.
2.
Popis programové oblasti:
a)
hlavní regiony: seznam způsobilých územních jednotek tak, jak jsou uvedeny v programovém dokumentu, případně jakákoli rozšíření podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014 a v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu;
b)
v relevantních případech přilehlé regiony: seznam přilehlých regionů, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
c)
v relevantních případech významná společenská, hospodářská či kulturní střediska podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014: seznam určených středisek podle priority, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
d)
mapa programové oblasti s uvedením názvu každé územní jednotky, v relevantních případech s rozlišením územních jednotek zmíněných v písmenech a), b) a c);
e)
v relevantních případech se v programu kromě popisu programové oblasti uvede úmysl využít čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 232/2014 za podmínek stanovených v programovém dokumentu.
3.
Strategie programu:
a)
popis strategie programu včetně volby tematických cílů a odpovídajících priorit v souladu s ustanoveními programového dokumentu;
b)
odůvodnění zvolené strategie na základě:
-
analýzy společensko-hospodářské situace a stavu životního prostředí v dané programové oblasti, pokud jde o silné a slabé stránky, a střednědobých potřeb vyplývajících z této analýzy,
-
popisu poznatků získaných z předchozích zkušeností z přeshraničních programů,
-
informací o soudržnosti s dalšími programy financovanými Unií v dotčených zemích a regionech, získaných prostřednictvím širších konzultací se zainteresovanými stranami, společně s analýzou soudržnosti s národními a regionálními strategiemi a politikami,
-
analýzy rizik a opatření k jejich zmírnění;
c)
popis objektivně ověřitelných ukazatelů, zejména:
-
očekávaných výsledků u každé priority a příslušných ukazatelů výsledků společně se základní hodnotou a s cílovou hodnotou,
-
ukazatelů výstupů u každé priority, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by měly přispět k výsledkům;
d)
popis způsobů, jak v náležitých případech začlenit následující průřezové otázky: demokracii a lidská práva, udržitelnost životního prostředí, rovnost žen a mužů a HIV/AIDS.
4.
Struktury a určení příslušných orgánů a řídících orgánů:
a)
složení společného monitorovacího výboru a jeho úkoly;
b)
řídící orgán a postup jeho jmenování;
c)
národní orgány všech zúčastněných zemí, zejména orgán v každé zúčastněné zemi zmíněný v článcích 20 a 31, a v relevantních případech potřeby jiné podpůrné struktury než ty, které jsou uvedeny v písmenech e) a f);
d)
postup zřízení společného technického sekretariátu a v relevantních případech postup zřízení jeho poboček a stanovení jeho úkolů;
e)
auditní orgán a členové skupiny auditorů;
f)
orgán nebo orgány určené jako kontrolní kontaktní místa ve všech zúčastněných zemích a jejich úkoly podle článku 32.
5.
Provádění programu:
a)
souhrnný popis systémů řízení a kontroly podle článku 30;
b)
časový rámec pro provádění programu;
c)
popis postupů pro výběr projektů podle článku 30;
d)
popis povahy podpory podle jednotlivých priorit v souladu s článkem 38, včetně seznamu projektů, které mají být vybrány postupem přímého zadání, nebo příspěvků na finanční nástroje. Obsahuje rovněž orientační harmonogram výběru projektů, které mají být financovány podle článku 41;
e)
popis plánovaného využití technické pomoci a použitelné postupy zadávání zakázek;
f)
popis systémů monitorování a hodnocení společně s orientačním plánem monitorování a hodnocení pro celou dobu trvání programu;
g)
komunikační strategie pro celé programové období a orientační informační a komunikační plán pro první rok;
h)
informace o plnění regulačních požadavků stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientační finanční plán obsahující dvě tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných zemí):
-
tabulku předpokládaných ročních finančních prostředků na závazky a platby na podporu Unie pro každý tematický cíl a na technickou pomoc. Prostředky na první rok zahrnují náklady na přípravné kroky podle článku 16,
-
tabulku uvádějící předběžnou výši finančních prostředků na pomoc Unie a spolufinancování na celé programové období pro každý tematický cíl a technickou pomoc.
j)
pravidla pro způsobilost výdajů podle článků 48 a 49;
k)
rozdělení závazků mezi zúčastněné země v souladu s článkem 74;
l)
pravidla převádění, používání a monitorování spolufinancování;
m)
popis systémů informačních technologií pro podávání zpráv a výměnu počítačově zpracovaných údajů mezi řídícím orgánem a Komisí;
n)
jazyk (jazyky) zvolený (zvolené) pro program podle článku 7.
Článek 5
Přijetí
1. Zúčastněné země do jednoho roku po schválení programového dokumentu společně Komisi předloží návrh programu obsahující všechny prvky uvedené v článku 4. Před předložením programu Komisi zúčastněné země písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem.
2. Komise zkontroluje, zda program obsahuje všechny prvky uvedené v článku 4. Komise posoudí soulad programu s nařízením (EU) č. 232/2014, s programovým dokumentem, s tímto nařízením a s jakýmikoli dalšími příslušnými právními předpisy Unie. V tomto posouzení se zaměří především na:
b)
kvalitu analýzy, její konzistentnost s navrhovanými prioritami a s dalšími programy financovanými Unií;
c)
správnost finančního plánu;
d)
soulad se směrnicí 2001/42/ES.
3. Komise do tří měsíců ode dne předložení programu vznese připomínky a vyžádá si nezbytné změny. Zúčastněné země předloží veškeré nezbytné informace do dvou měsíců od žádosti Komise. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise program do šesti měsíců od jeho předložení. Komise může v závislosti na povaze požadovaných změn tyto lhůty prodloužit.
4. Každý program se přijímá rozhodnutím Komise na celou dobu jeho trvání podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 6
Úpravy a revize
1. Úpravy programu, které nemají významný vliv na povahu a cíle programu, nejsou považovány za podstatné. Konkrétně:
a)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo technickou pomoc nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu mezi tematickými cíli nebo přesunu z technické pomoci na tematické cíle;
b)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu z tematických cílů na technickou pomoc.
Změny finančního plánu programu uvedené v písmeni a) může provádět přímo řídící orgán s předchozím souhlasem společného monitorovacího výboru. Řídící orgán informuje Komisi o každé takové změně, a to nejpozději v následující výroční zprávě, a poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace.
V případě změn finančního plánu programu uvedených v písmeni b) požádá řídící orgán o předchozí souhlas jak společný monitorovací výbor, tak Komisi.
2. Na základě odůvodněné žádosti společného monitorovacího výboru nebo z podnětu Komise po konzultaci se společným monitorovacím výborem mohou být programy změněny v důsledku:
a)
revize programového dokumentu;
b)
významných společensko-hospodářských změn nebo podstatných změn v programové oblasti;
c)
obtíží při provádění;
d)
změn ve finančním plánu nad rámec flexibility podle odstavce 1 nebo jakýchkoli změn, které podstatně ovlivňují povahu a cíle programu;
e)
auditů, monitorování a hodnocení.
3. Žádosti o revizi programů musí být řádně odůvodněny a musí odrážet očekávaný dopad změn na program.
4. Komise posoudí informace předložené podle odstavců 2 a 3. Má-li Komise připomínky, poskytne řídící orgán Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise žádost o revizi do pěti měsíců od jejího předložení.
5. Veškeré revize programu v případech uvedených v odstavci 2 a v čl. 66 odst. 5 se přijímají rozhodnutím Komise a mohou vyžadovat změnu finančních dohod uvedených v článcích 8 a 9.
Článek 7
Používání jazyků
1. Každý program používá jako svůj pracovní jazyk jeden nebo více úředních jazyků Unie. Zúčastněné země se navíc mohou rozhodnout používat jako pracovní i jiné jazyky, které nejsou úředními jazyky Unie. Volba pracovního jazyka/pracovních jazyků se popíše v programu v souladu s článkem 4.
2. Aby byla zohledněna partnerská povaha programů, mohou příjemci předkládat řídícímu orgánu dokumenty týkající se jejich projektu ve svém národním jazyce za předpokladu, že je tato možnost výslovně uvedena v programu a že společný monitorovací výbor zajistí prostřednictvím řídícího orgánu potřebné tlumočení a překlady.
3. Náklady na tlumočení a překlady ze všech zvolených jazyků programu se hradí buď z rozpočtu na technickou pomoc na úrovni programu, nebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektu.
KAPITOLA 2
Dohody o financování
Článek 8
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce
1. Komise uzavře dohody o financování s každou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce. Dohody o financování mohou podepsat rovněž ostatní zúčastněné země a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Dohody o financování se podepíší nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu. Pokud je však do programu zapojena více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování ještě před tímto datem. Ostatní partnerské země přeshraniční spolupráce mohou podepsat své příslušné dohody o financování později. Vnější složka programu s danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nemůže být zahájena, dokud nevstoupí v platnost dohoda o financování s touto zemí. Je-li program spolufinancován podle nařízení (EU) č. 231/2014 a účastní-li se více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování s jednou zúčastněnou partnerskou zemí uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo s Ruskou federací, a to nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu.
Článek 9
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce, které poskytují spolufinancování
1. Je-li spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce převedeno na řídící orgán, dohodu o financování podle článku 8 podepíší rovněž ostatní zúčastněné členské státy a partnerské země přeshraniční spolupráce a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Uvedená dohoda o financování obsahuje ustanovení týkající se spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce, jako například:
a)
částku;
b)
zamýšlené použití a podmínky použití, včetně podmínek pro žádosti;
c)
způsoby plateb;
d)
finanční řízení;
e)
vedení záznamů;
f)
povinností předkládání zpráv;
g)
ověřování a kontroly;
h)
nesrovnalosti a zpětné získávání prostředků.
KAPITOLA 3
Jiné dohody nebo memoranda o porozumění
Článek 10
Obsah
Řídící orgán může se zúčastněnými zeměmi uzavřít memoranda o porozumění nebo jakoukoli jinou dohodu, která nastiňuje ustanovení programu, zejména vnitrostátní spolufinancování, konkrétní finanční odpovědnost, audity a zpětné získávání prostředků.
Obsah těchto memorand o porozumění nebo jakékoli jiné dohody musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v tomto nařízení a v dohodě (dohodách) o financování.
KAPITOLA 4
Provádění
Článek 11
Způsoby provádění
Programy se obvykle provádějí v rámci sdíleného řízení s členskými státy podle článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zúčastněné země mohou navrhnout provádění v rámci nepřímého řízení partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizací podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Programy prováděné v rámci nepřímého řízení se řídí částí třetí tohoto nařízení.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVÁNÍ
Článek 12
Míra spolufinancování
1. Spolufinancování musí dosahovat výše alespoň 10 % příspěvku Unie.
2. Je-li to možné, spolufinancování se rozloží rovnoměrně na celou dobu trvání programu tak, aby bylo zajištěno dosažení minimálního cíle ve výši 10 % do konce programu.
3. Pomoc poskytnutá v rámci programu musí být v souladu s platnými pravidly Unie pro státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 13
Zdroje spolufinancování
1. Spolufinancování musí pocházet z jiných zdrojů než z Unie.
2. V rámci každého programu si zúčastněné země mohou určit zdroj, výši a rozdělení spolufinancování.
3. Pokud se partnerská země přeshraniční spolupráce zaváže, že své spolufinancování převede na řídící orgán, jsou ujednání týkající se poskytování spolufinancování, jeho využívání a jeho monitorování stanovena v dohodě o financování podle článku 9 a v patřičných případech v dohodách podle článku 10.
4. Ve všech ostatních případech mohou být ujednání týkající se spolufinancování stanovena v dohodách podle článku 10.
Článek 14
Příspěvky ve formě věcného plnění příspěvky
1. Každé bezplatné poskytnutí nefinančních zdrojů třetí stranou se považuje za věcný příspěvek na úrovni programu nebo projektu. Náklady na pracovníky přidělené na projekt nebo program se za věcný příspěvek nepovažují, ale jsou-li hrazeny příjemci nebo zúčastněnými zeměmi, mohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
2. Příspěvky ve formě věcného plnění nejsou způsobilými náklady a nemohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
HLAVA III
OBDOBÍ PROVÁDĚNÍ
Článek 15
Období provádění
Období provádění každého programu začíná nejdříve dnem přijetí programu Komisí a končí nejpozději dne 31. prosince 2024.
Článek 16
Zahajovací fáze programu
1. Při sdíleném řízení je program v zúčastněných členských státech zahájen po přijetí oznámení podle čl. 25 odst. 4, jímž Komise informuje, že nemá v úmyslu vyžadovat dokumenty zmíněné v tomto článku nebo že nemá žádné připomínky. Zúčastněné země mohou již před tím zahájit přípravné kroky, které jsou nutné pro vybudování systémů řízení a kontroly. Související náklady jsou způsobilé podle článku 36.
2. Při nepřímém řízení podle článků 80 a 82 je program v zúčastněných členských státech zahájen poté, co vstoupí v platnost příslušná dohoda, jíž provádění rozpočtu svěřuje mezinárodní organizaci nebo partnerské zemi přeshraniční spolupráce.
3. Kromě toho mohou být provedeny i následující přípravné kroky potřebné k zahájení programu:
a)
zřízení řídícího orgánu a v relevantních případech společného technického sekretariátu;
b)
první zasedání společného monitorovacího výboru s účastí zástupců partnerských zemí přeshraniční spolupráce, které ještě nepodepsaly dohodu o financování nebo v nichž dohoda o financování dosud nevstoupila v platnost;
c)
příprava a zahájení výběru projektu nebo postupů zadávání veřejné zakázky s doložkou o pozastavení v souvislosti se vstupem dohod o financování v platnost.
4. Dokud příslušné dohody o financování nevstoupí v platnost, mohou být s příslušnou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce zahájeny pouze přípravné kroky uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 17
Přerušení programu
1. Pokud žádná z partnerských zemí přeshraniční spolupráce nepodepíše příslušnou dohodu o financování do dne uvedeného v čl. 8 odst. 2, program je přerušen.
Již vyčleněné roční splátky Evropského fondu pro regionální rozvoj zůstanou po celou dobu svého obvyklého trvání k dispozici, ale mohou být použity pouze na činnosti, které probíhají výhradně v dotčených členských státech a na něž byla uzavřena dohoda dříve, než Komise vydala rozhodnutí o přerušení. Řídící orgán předloží Komisi do tří měsíců po ukončení dohod konečnou zprávu a Komise postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Nemůže-li být program prováděn v důsledku problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu vydat po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnutí o přerušení programu.
3. Dojde-li k přerušení programu, předloží řídící orgán konečnou zprávu do šesti měsíců po rozhodnutí Komise. Po vypořádání předchozích předběžných plateb Komise vyplatí konečný zůstatek, nebo v patřičných případech vydá příkaz k zpětnému získání prostředků. Komise rovněž zruší zůstatek závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částky přidělené do rozpočtu programu v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. c).
4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na jiný program ze stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na programy vnitřní přeshraniční spolupráce podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Podpora podle nařízení (EU) č. 232/2014 odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých podle nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 18
Projekty
1. Smlouvy na velké infrastrukturní projekty vybrané přímým zadáním musí být podepsány a příspěvky na finanční nástroje poskytnuty do 30. června 2019.
2. Všechny ostatní smlouvy musí být podepsány do 31. prosince 2021.
3. Všechny činnosti v rámci projektu financované z programu musí být ukončeny nejpozději 31. prosince 2022.
Článek 19
Ukončení programu
1. V období od 1. ledna 2023 do 30. září 2024 mohou být prováděny pouze činnosti související s ukončením programu.
2. Program je považován za ukončený, pokud:
a)
všechny smlouvy uzavřené v rámci programu byly ukončeny;
b)
konečný zůstatek byl vyplacen nebo nahrazen;
c)
Komise zrušila zbývající prostředky.
3. Musí-li být konečná částka programu nebo projektů upravena na základě kontrol či auditů provedených po datu ukončení, není ukončením programu dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční opravy vůči řídícímu orgánu nebo příjemcům.
HLAVA IV
PROGRAMOVÉ STRUKTURY
Článek 20
Jmenování řídících a dalších subjektů
1. Zúčastněné země zvolí jako řídící orgán vnitrostátní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán nebo soukromoprávní subjekt pověřený výkonem veřejné služby. Tentýž řídící orgán může být určen pro více programů.
2. Zúčastněné země určí národní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán, jenž je nezávislý na řídícím orgánu, jako jediný auditní orgán. Auditní orgán musí sídlit v členském státě, v němž se nachází sídlo řídícího orgánu. Tentýž auditní orgán může být určen pro více programů.
3. Pro provádění určitých úkolů řídícího orgánu na jeho odpovědnost může být určen jeden nebo více zprostředkujících subjektů. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem a zprostředkujícími subjekty se oficiálně písemně zaznamenají. Zprostředkující subjekt zaručí svou solventnost a způsobilost v příslušné oblasti, jakož i způsobilost v oblasti správy a finančního řízení.
4. Zúčastněné země stanoví v systémech řízení a kontroly, a v relevantních případech v dohodách o financování uvedených v článcích 8 a 9 a/nebo v dohodách zmíněných v článku 10, pravidla, jimiž se řídí jejich vztahy s řídícím orgánem a s auditním orgánem, vztahy mezi těmito orgány a vztahy mezi těmito orgány a Komisí.
5. Členský stát, v němž má sídlo řídící orgán, může z vlastního podnětu určit koordinační subjekt, jehož úkolem je úzce spolupracovat s Komisí, informovat ji, koordinovat činnosti dalších příslušných určených subjektů a podporovat harmonizované uplatňování použitelných právních předpisů.
6. Každá zúčastněná země určí:
a)
národní subjekt na podporu řídícího orgánu při řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
kontrolní kontaktní místo na podporu řídícího orgánu při kontrole povinností vyplývajících z programu;
c)
zástupce do skupiny auditorů zmíněné v čl. 28 odst. 2;
d)
zástupce do společného monitorovacího výboru podle článku 21.
KAPITOLA 1
Společný monitorovací výbor
Článek 21
Společný monitorovací výbor
Do tří měsíců ode dne přijetí programu Komisí zřídí zúčastněné země společný monitorovací výbor.
Článek 22
Složení společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor se skládá z jednoho nebo více zástupců jmenovaných každou zúčastněnou zemí. Zástupci jsou jmenováni na základě funkce, nikoli na osobním základě. Další osoby mohou být společným monitorovacím výborem jmenovány jako pozorovatelé.
2. Je-li to možné a vhodné, zajistí zúčastněné země odpovídající účast všech dotčených aktérů, zejména místních zainteresovaných subjektů, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, aby byla zajištěna jejich účast na provádění programu.
3. Komise je zapojena do činnosti společného monitorovacího výboru jako pozorovatel. Společně se zástupci zúčastněných zemí je zvána na každé zasedání společného monitorovacího výboru. Komise se může rozhodnout, zda se celého zasedání společného monitorovacího výboru nebo jeho části zúčastní, anebo nezúčastní.
4. Společnému monitorovacímu výboru předsedá v souladu s ustanoveními jednacího řádu jeden z jeho členů, zástupce řídícího orgánu nebo jiná osoba.
5. Jako tajemník společného monitorovacího výboru je jmenován zástupce řídícího orgánu, společného technického sekretariátu nebo zprostředkujícího subjektu podle čl. 20 odst. 3.
Článek 23
Fungování
1. Společný monitorovací výbor vypracuje a jednomyslně přijme svůj jednací řád.
2. Společný monitorovací výbor usiluje o přijímání rozhodnutí na základě konsenzu. O některých rozhodnutích může v souladu se svým jednacím řádem hlasovat, zejména o těch, která se týkají konečného výběru projektů a částek přidělených jako granty na tyto projekty.
3. Všechny zúčastněné země mají stejná hlasovací práva bez ohledu na počet zástupců, které jmenovaly.
4. Tajemník, Komise ani žádný jiný pozorovatel nemá hlasovací právo.
5. Předseda společného monitorovacího výboru plní funkci moderátora a vede jednání. Je-li předsedou zástupce zúčastněné země, má hlasovací právo.
6. Společný monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně. Zasedání svolává předseda na žádost řídícího orgánu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti kterékoli zúčastněné země či Komise. V souladu se svým jednacím řádem může přijímat rozhodnutí i písemným postupem z podnětu svého předsedy, řídícího orgánu nebo kterékoli zúčastněné země.
7. Po každém zasedání společného monitorovacího výboru je vypracován zápis, který podepíše předseda a tajemník. Kopii tohoto zápisu obdrží zástupci zúčastněných zemí, Komise a všichni ostatní pozorovatelé.
Článek 24
Funkce společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor sleduje provádění programu a jeho pokrok při plnění jeho priorit a používá k tomu objektivně ověřitelné ukazatele a související cílové hodnoty stanovené v programu. Společný monitorovací výbor zkoumá všechny otázky, které mají vliv na provádění programu.
2. Společný monitorovací výbor může vydávat doporučení pro řídící orgán, která se týkají provádění programu a jeho hodnocení. Kroky, které jsou prováděny na základě jeho doporučení, následně monitoruje.
3. Společný monitorovací výbor zejména:
a)
schvaluje pracovní program a finanční plán řídícího orgánu, včetně plánovaného využití technické pomoci;
b)
sleduje, jak řídící orgán provádí pracovní program a finanční plán;
c)
schvaluje kritéria pro výběr projektů, které mají být financovány z programu;
d)
odpovídá za hodnocení a výběr projektů, jež mají být financovány z programu;
e)
schvaluje veškeré návrhy na revizi programu;
f)
přezkoumává veškeré zprávy předkládané řídícím orgánem a v případě potřeby přijímá příslušná opatření;
g)
přezkoumává všechny sporné případy, na které ho upozorní řídící orgán;
h)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávu podle článku 77;
i)
přezkoumává a schvaluje roční plán monitorování a hodnocení podle článku 78;
j)
přezkoumává a schvaluje roční informační a komunikační plány podle článku 79.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. d) může společný monitorovací výbor zřídit výbor pro výběr projektů, který jedná na jeho odpovědnost.
KAPITOLA 2
Řídící orgán
Článek 25
Určení
1. Řídící orgán, jenž byl vybrán zeměmi, které se účastní programu, se v členském státě, v němž má z rozhodnutí na příslušné úrovni sídlo, podrobí postupu určení.
2. Základem postupu určení je zpráva a stanovisko nezávislého auditního orgánu, který posoudí soulad systémů řízení a kontroly, včetně úlohy zprostředkujících subjektů, s kritérii pro určení stanovenými v příloze I tohoto nařízení. Tento auditní orgán v relevantních případech přihlíží k tomu, zda jsou systémy řízení a kontroly programu podobné systémům, které existovaly v předchozím programovém období, a k údajům prokazujícím jejich účinného fungování.
Nezávislým auditním orgánem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt s nezbytnou způsobilostí provádět audit, který je funkčně nezávislý na řídícím orgánu. Svou práci vykonává v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
3. Členský stát předloží Komisi formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1 co nejdříve poté, co Komise schválí příslušný program.
4. Do dvou měsíců poté, co obdrží formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1, si Komise může vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního orgánu a popis systému řízení a kontroly, zejména co se týče těch částí, které se týkají výběru projektů. Nemá-li Komise v úmyslu si tyto dokumenty vyžádat, informuje o tom příslušný členský stát co nejdříve. Vyžádá-li si Komise tyto dokumenty, může do dvou měsíců od jejich obdržení předložit připomínky, na jejichž základě jsou dokumenty revidovány. Nemá-li Komise žádné počáteční ani další připomínky, uvědomí o tom příslušný členský stát co nejdříve.
5. Pokud ze stávajících výsledků provedeného auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, příslušný členský stát na odpovídající úrovni a v závislosti na závažnosti problému stanoví nezbytná nápravná opatření a zkušební dobu, během níž mají být tato nápravná opatření provedena.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni pověření tohoto orgánu ukončí.
Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud:
-
je pro určený orgán stanovena zkušební doba, a informuje o nápravných opatřeních a příslušné zkušební době, nebo
-
je zkušební doba po provedení nápravných opatření ukončena, nebo
-
je ukončeno pověření orgánu.
Aniž je dotčeno použití článku 61, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o platby.
Je-li určení řídícího orgánu ukončeno, zúčastněné země určí nový orgán nebo subjekt podle čl. 20 odst. 1, který převezme funkce řídícího orgánu. Tento subjekt nebo orgán je podroben procesu určení podle odstavce 2 a Komise je o tom informována podle odstavce 4. Tato změna vyžaduje revizi programu podle článku 6.
Článek 26
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán odpovídá za řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za to, že rozhodnutí společného monitorovacího výboru jsou v souladu s platným právními předpisy a ustanoveními.
2. Co se týče řízení programu, řídící orgán:
a)
podporuje práci společného monitorovacího výboru a poskytuje výboru informace potřebné k plnění jeho úkolů, zejména údaje týkající se pokroku při plnění programu a dosahování jeho očekávaných výsledků a cílů;
b)
vypracovává a po schválení společným monitorovacím výborem předkládá Komisi výroční zprávu a konečnou zprávu;
c)
se zprostředkujícími subjekty, se společným technickým sekretariátem, s auditním orgánem a s příjemci sdílí informace, které jsou důležité pro výkon jejich funkcí nebo pro provádění projektu;
d)
zřizuje a udržuje počítačový systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů o každém projektu, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, kontrolu a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících projektů. Zaznamenává a uchovává především technické a finanční zprávy pro každý projekt. Systém poskytuje veškeré údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a roční účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách snížených z důvodu zrušení celého příspěvku na projekt či program nebo části tohoto příspěvku;
e)
v případě potřeby provádí na úrovni programu studie posuzující dopad na životní prostředí;
f)
provádí informační a komunikační plány v souladu s článkem 79;
g)
provádí plány monitorování a hodnocení v souladu s článkem 78.
3. Co se týče výběru a řízení projektů, řídící orgán:
a)
vypracovává a zahajuje postupy výběru;
b)
řídí postupy výběru projektů;
c)
hlavnímu příjemci předává dokument, v němž jsou stanoveny podmínky pro podporu každého projektu, včetně finančního plánu a lhůt pro provedení;
d)
podepisuje smlouvy s příjemci;
e)
řídí projekty.
4. Co se týče technické pomoci, řídící orgán:
a)
řídí postupy zadávání veřejných zakázek;
b)
podepisuje smlouvy s dodavateli;
c)
spravuje smlouvy.
5. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu programu, řídící orgán:
a)
ověří, že služby, dodávky nebo stavební práce byly provedeny, dodány a/nebo instalovány a že výdaje, které příjemci vykázali, byly příjemci uhrazeny, a že je to v souladu s platnými právními předpisy, pravidly programu a podmínkami pro podporu projektů;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění projektu měli buď samostatný systém účetnictví, nebo vhodný účetní kód pro všechny operace týkající se projektu;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům, která odpovídají zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny dokumenty týkající se výdajů a auditů nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy byly uchovávány v souladu s požadavky článku 30;
e)
vypracovává prohlášení řídícího orgánu a roční souhrn uvedený v článku 68;
f)
vypracovává a předkládá Komisi žádosti o platby v souladu s článkem 60;
g)
vypracovává roční účetní závěrky;
h)
při vypracovávání a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo na jeho odpovědnost;
i)
vede počítačově zpracované účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisí a o platbách příjemcům;
j)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách snížených z důvodu zrušení celého grantu nebo jeho části.
6. Ověření podle odst. 5 písm. a) zahrnuje následující postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o platbu předložené příjemci;
b)
ověření projektů na místě.
Frekvence a rozsah ověření na místě jsou úměrné výši grantu poskytnutého na daný projekt a úrovni rizika zjištěného při těchto ověřeních a při auditech prováděných auditním orgánem u systémů řízení a kontroly jako celku.
7. Ověření projektů na místě podle odst. 6 písm. b) mohou být prováděna na vzorku.
8. Pokud je v rámci programu subjekt, v němž má sídlo řídící orgán, rovněž příjemcem, je třeba pro ověření uvedená v odst. 5 písm. a) přijmout taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
Článek 27
Společný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastněné země se mohou rozhodnout, že zřídí společný technický sekretariát, který je popsán v programu v souladu s článkem 4.
2. Společný technický sekretariát pomáhá řídícímu orgánu, společnému monitorovacímu výboru a v případě potřeby auditnímu orgánu vykonávat jejich příslušné funkce. Informuje především případné příjemce o možnostech financování v rámci programů a pomáhá příjemcům při provádění projektů. Může být jmenován i jako zprostředkující subjekt uvedený v čl. 20 odst. 3.
3. Na základě rozhodnutí zúčastněných zemí mohou být v zúčastněných zemích zřízeny pobočky. Jejich úloha je popsána v programu a může zahrnovat komunikaci, poskytování informací, pomoc řídícímu orgánu při hodnocení projektů a následné kroky po provedení programu. Pobočka nemůže být v žádném případě pověřena úkolem, který zahrnuje výkon veřejné moci nebo použití diskrečních pravomocí při posuzování projektů.
4. Provoz společného technického sekretariátu a poboček je financován z rozpočtu na technickou pomoc.
KAPITOLA 3
Auditní orgán
Článek 28
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán programu zajistí, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly u odpovídajícího vzorku projektů a u účetních závěrek programu.
2. Auditnímu orgánu je nápomocna skupina auditorů, která se skládá ze zástupců všech zemí, jež se účastní programu.
3. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl tento subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
4. Auditní orgán zajistí, aby auditní činnost splňovala mezinárodně uznávané auditorské standardy.
5. Do devíti měsíců od podepsání první dohody o financování podle čl. 8 odst. 2 předloží auditní orgán Komisi auditní strategii pro výkon auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditů ročních účetních závěrek a projektů, způsob výběru vzorků pro audity projektů a plán auditů pro aktuální účetní rok a dva následující účetní roky. Auditní strategie se aktualizuje každoročně od roku 2017 do konce roku 2024. Vztahují-li se společné systémy řízení a kontroly na více než jeden program, může být pro dotčené programy vypracována jediná auditní strategie. Aktualizovaná auditní strategie se předkládá Komisi společně s výroční zprávou o programu.
6. Auditní orgán vypracuje v souladu s článkem 68:
a)
výrok auditora k účetním závěrkám za předchozí účetní rok;
b)
výroční auditní zprávu.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na více než jeden program, lze informace požadované podle písmene b) uvést v jediné zprávě.
Článek 29
Spolupráce s auditním orgánem
Komise spolupracuje s auditním orgánem na koordinaci jeho auditních plánů a postupů a sdílí s ním výsledky auditů systémů řízení a kontroly dotčeného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 30
Obecné zásady pro systémy řízení a kontroly
1. Systémy řízení a kontroly zahrnují:
a)
funkce každého subjektu zapojeného do řízení a kontroly, včetně rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů, jejich vnitřní organizace v souladu se zásadou rozdělení funkcí mezi těmito subjekty a v rámci nich;
b)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
c)
elektronické datové systémy pro účetnictví, uchovávání údajů, monitorování a podávání zpráv;
d)
systémy monitorování a podávání zpráv, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
e)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
f)
systémy a postupy pro zajištění odpovídající auditní stopy;
g)
postupy pro předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a nápravu a vymáhání neoprávněně vyplacených částek včetně veškerých úroků;
h)
postupy pro zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc a postupy pro výběr projektů;
i)
úlohu vnitrostátních orgánů a povinnosti zúčastněných zemí podle článku 31.
2. Řídící orgán zajistí, aby systémy řízení a kontroly programu byly zavedeny v souladu s pravidly tohoto nařízení a aby tyto systémy účinně fungovaly.
Článek 31
Vnitrostátní orgány a povinnosti zúčastněných zemí
1. Národní orgán určený podle čl. 20 odst. 6 písm. a), mimo jiné:
a)
zodpovídá za zřízení účinně fungujících systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni;
b)
zajišťuje celkovou koordinaci orgánů zapojených do provádění programu na vnitrostátní úrovni, včetně, mimo jiné, orgánů, které působí jako kontrolní kontaktní místa a jako členové skupiny auditorů;
c)
zastupuje svoji zemi ve společném monitorovacím výboru.
Pro partnerské země přeshraniční spolupráce je národní orgán subjektem, který nese konečnou odpovědnost za provádění opatření stanovených v dohodě o financování podle článků 8 a 9.
2. Zúčastněné země podporují řídící orgán při výkonu jeho povinností uvedených v čl. 30 odst. 2.
3. Zúčastněné země na svém území předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vymáhají neoprávněně vyplacené částky včetně případných úroků podle článku 74. Tyto nesrovnalosti neprodleně oznámí řídícímu orgánu a Komisi a průběžně je informují o vývoji souvisejících správních a právních postupů.
4. V článku 74 jsou stanoveny povinnosti zúčastněných zemí, pokud jde o částky neoprávněně vyplacené příjemci.
5. Finanční opravou Komise není dotčena povinnost řídícího orgánu vymáhat neoprávněně vyplacené částky podle článků 74 a 75 ani povinnosti členských států vymáhat neoprávněně vyplacenou státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článek 32
Auditní a kontrolní struktury
1. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy nezávislý na příjemci přezkoumá výdaje vykázané příjemcem na podporu žádosti o platbu. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy přezkoumá, zda výdaje vykázané příjemcem a příjmy související s projektem jsou skutečné, přesně zaznamenané a způsobilé v souladu se smlouvou.
Tento přezkum se vykonává na základě dohodnutého postupu, který se provádí v souladu s:
a)
mezinárodním standardem pro související služby 4400 - dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi, jak byly schváleny Mezinárodní federací účetních (IFAC);
b)
etickým kodexem IFAC pro profesionální účetní, který vypracovala a vydala Rada IFAC pro mezinárodní etické standardy účetních.
Pro úředníky veřejné správy jsou tyto postupy a standardy stanoveny na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k mezinárodním standardům.
Auditor splňuje alespoň jeden z následujících požadavků:
a)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditorského subjektu nebo orgánu, který je členem IFAC;
b)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditního subjektu nebo orgánu. Není-li tato organizace členem IFAC, auditor se zaváže, že bude práci vykonávat v souladu se standardy a etickými požadavky IFAC;
c)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v členském státě v souladu se zásadami veřejného dohledu stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v partnerské zemi přeshraniční spolupráce za předpokladu, že se tento rejstřík řídí zásadami veřejného dohledu, jak jsou stanoveny v právních předpisech dotčené země.
Úředník veřejné správy má nezbytnou odbornou kvalifikaci pro provádění přezkumů.
2. Řídící orgán provádí kromě toho svá vlastní ověření podle čl. 26 odst. 5 písm. a) a čl. 26 odst. 6. Řídícímu orgánu mohou být při provádění ověřování v celé programové oblasti nápomocny kontrolní kontaktní místa.
Zúčastněné země přijmou veškerá možná opatření na podporu řídícího orgánu při výkonu kontrolních úkolů.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly prováděny audity systémů řízení a kontroly na vhodném vzorku projektů a na ročních účetních závěrkách programu, jak je uvedeno v článku 28. Do tří měsíců od ustanovení řídícího orgánu se zřídí skupina auditorů uvedená v čl. 28 odst. 2. Vypracuje svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá řídící orgán, který je jmenován pro program.
Každá zúčastněná země může pověřit auditní orgán, aby vykonával své povinnosti přímo na jejím území.
4. Je zaručena nezávislost subjektu (subjektů) uvedeného (uvedených) v odstavcích 1, 2 a 3.
Článek 33
Kontroly ze strany Unie
1. Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Evropský účetní dvůr a každý externí auditor s povolením těchto orgánů a subjektů může přezkoumávat dokumenty a/nebo provádět kontroly na místě, a tak ověřovat, jak řídící orgán, příjemci, dodavatelé, subdodavatelé a třetí strany, kteří získávají finanční podporu, používají finanční prostředky Unie. V každé smlouvě je výslovně uvedeno, že tyto orgány a subjekty mohou vykonávat své kontrolní pravomoci, pokud jde o prostory, dokumenty a informace, bez ohledu na nosič, na němž jsou informace uloženy.
2. Komise se přesvědčí o tom, že na základě dostupných informací, včetně rozhodnutí o určení, každoročního prohlášení řídícího orgánu, výročních kontrolních zpráv, každoročního výroku auditora, výroční zprávy a auditů provedených vnitrostátními orgány a orgány Unie, jsou systémy řízení a kontroly v souladu s tímto nařízením a že účinně fungují.
3. Komise může požádat řídící orgán, aby podnikl nezbytné kroky a zajistil účinnost systémů řízení a kontroly a správnost výdajů.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článek 34
Rozpočet na technickou pomoc
1. Na technickou pomoc může být přiděleno nejvýše 10 % celkového příspěvku Unie. V řádně odůvodněných případech může být po dohodě s Komisí přidělena vyšší částka.
2. Výše technické pomoci by měla odrážet skutečné potřeby programu, zejména by měla zohledňovat takové faktory, jako je celkový rozpočet programu, velikost územní oblasti, na niž se program vztahuje, a počet zúčastněných zemí.
Článek 35
Účel
1. Mezi činnosti v rámci technické pomoci patří příprava, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikace, tvorba sítí, řešení stížností, činnosti v rámci kontroly a auditu související s prováděním programu a činnosti zaměřené na posílení správních kapacit pro provádění programu.
2. Technická pomoc pro činnosti uvedené v odstavci 1 by měla být používána na potřeby programových struktur i příjemců.
3. Výdaje na činnosti týkající se podpory a budování kapacit, které vzniknou mimo programovou oblast, mohou být kryty v rámci limitu uvedeného v čl. 39 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v tomto článku.
Článek 36
Způsobilost
1. Požadavky na způsobilost stanovené v článku 48 se obdobně použijí na náklady na technickou pomoc. Náklady týkající se úředníků zúčastněných zemí, kteří jsou přiděleni na program, mohou být považovány za způsobilé jako náklady na technickou pomoc. Je třeba vyvarovat se systémů paralelního a doplňkového odměňování. Náklady uvedené v článku 49 se nepovažují za způsobilé jako náklady na technickou pomoc.
2. Náklady na přípravné kroky uvedené v článku 16 jsou způsobilé, je-li Komisi předložen program podle článku 4, a to nejdříve dne 1. ledna 2014, za předpokladu, že Komise program schválí podle článku 5.
Článek 37
Pravidla zadávání veřejných zakázek
1. Vyžaduje-li provádění ročního plánu využití rozpočtu na technickou pomoc zadávání veřejných zakázek, zakázka je zadána podle následujících pravidel:
a)
má-li subjekt sídlo v členském státě, použije buď právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy Unie vztahujícími se na zadávání veřejných zakázek, nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená v hlavě IV druhé části nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v hlavě II druhé části nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
ve všech ostatních případech jsou příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek popsána v dohodě o financování uvedené v článcích 8 a 9, nebo v dohodách uvedených v článcích 81 a 82.
2. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
3. Zadávání veřejných zakázek pobočkami je omezeno na obvyklé běžné náklady a náklady na činnosti v oblasti komunikace a propagace.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 38
Povaha podpory
1. Projekt je řadou činností vymezených a řízených ve vztahu k cílům, výstupům, výsledkům a dopadům, jichž má být dosaženo ve stanovené lhůtě a se stanoveným rozpočtem. Cíle, výstupy, výsledky a dopady přispějí k prioritám stanoveným k programu.
2. Finanční příspěvky na projekty z programu se poskytují formou grantů a výjimečně převodem prostředků na finanční nástroje. Projekty financované prostřednictvím grantů se řídí kapitolami 2 až 4.
3. Granty se poskytují na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel stanovených v programu s výjimkou řádně odůvodněných případů podle článku 41.
4. Podíl příspěvku Unie přiděleného na velké infrastrukturní projekty a příspěvky na finanční nástroje uvedené v článku 42 nesmí přesáhnout 30 %.
Článek 39
Podmínky pro financování
1. Projekty mohou získat finanční příspěvek z programu za předpokladu, že splňují všechny následující podmínky:
a)
mají zřejmý dopad na přeshraniční spolupráci, přinášejí výhody popsané v programovém dokumentu a vykazují přidanou hodnotu ke strategiím a programům Unie;
b)
jsou prováděny v programové oblasti;
c)
spadají do některé z těchto kategorií:
i)
integrované projekty, v nichž každý příjemce provádí na svém území část činností souvisejících s projektem;
ii)
symetrické projekty, v nichž jsou podobné činnosti prováděny v zúčastněných zemích souběžně;
iii)
projekty pro jedinou zemi, v nichž se projekty provádí převážně nebo úplně v jedné ze zúčastněných zemí, avšak ve prospěch všech nebo některých ze zúčastněných zemí, a v nichž lze nalézt přeshraniční dopady a výhody.
2. Projekty splňující kritéria uvedená v odstavci 1 mohou být prováděny částečně mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
projekty jsou nezbytné k dosažení cílů programu a přínosné pro programovou oblast;
b)
celková výše prostředků přidělených v rámci programu na činnosti mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % příspěvku Unie na úrovni programu;
c)
závazky řídících orgánů a auditních orgánů související s řízením, kontrolou a auditem týkajícím se projektů jsou plněny buď orgány provádějícími program, nebo prostřednictvím dohod uzavřených s orgány v zemích, v nichž jsou činnosti prováděny.
3. Dojde-li u projektu, který má infrastrukturní složku, do pěti let od jeho dokončení, nebo případně ve lhůtě stanovené v pravidlech pro státní podporu, k zásadní změně, která má vliv na povahu projektu, jeho cíle nebo podmínky provádění, které by ohrozily původní cíle projektu, vrátí se příspěvek Unie, poskytnutý na projekt. Částky neoprávněně vyplacené v souvislosti s projektem řídící orgán vymáhá zpět v poměrné výši vzhledem k období, po něž požadavek nebyl splněn.
4. Řídící orgán usiluje o vyloučení zdvojování činností mezi projekty financovanými Unií. Za tímto účelem může řídící orgán vést konzultace, které považuje za vhodné, a subjekty, s nimiž vede konzultace, včetně Komise, poskytnou nezbytnou podporu.
5. Řídící orgán předá hlavnímu příjemci každého vybraného projektu dokument, v němž jsou stanoveny podmínky podpory projektu, včetně konkrétních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež má projekt přinést, finančního plánu a harmonogramu provádění.
Článek 40
Výzvy k předkládání návrhů
V souvislosti s každou výzvou k předkládání návrhů poskytne řídící orgán uchazečům dokument, v němž jsou stanoveny podmínky účasti ve výzvě, výběru a provádění projektu. Součástí tohoto dokumentu jsou i konkrétní požadavky týkající se výsledků, jichž má být v rámci projektu dosaženo, finanční plán a lhůta pro provádění.
Článek 41
Přímé zadání
1. Projekty mohou být zadány bez výzvy k předkládání návrhů pouze v následujících případech a za předpokladu, že v rozhodnutí o zadání je uvedeno řádné odůvodnění:
a)
subjekt, kterému se projekt zadává, má de iure nebo de facto monopol;
b)
projekt se týká činností zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní druh subjektu na základě technické způsobilosti, vysokého stupně specializace nebo správních pravomocí.
2. Do programu se zahrne konečný seznam velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Po přijetí programu, avšak nejpozději 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi úplné projektové žádosti, včetně informací uvedených v článku 43, společně s odůvodněním pro přímé zadání.
3. Do programu se zahrne orientační seznam jiných než velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Společný monitorovací výbor může kdykoli po přijetí programu rozhodnout o výběru dalších projektů bez výzvy k předkládání návrhů. V obou případech je třeba získat předchozí souhlas Komise. Řídící orgán za tímto účelem poskytne Komisi informace uvedené v článku 43 společně s odůvodněním pro přímé zadání.
4. Projekty navrhované pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů schvaluje Komise postupem sestávajícím ze dvou kroků, který spočívá v předložení shrnutí projektu a následně úplné projektové žádosti. U každého z kroků Komise oznámí své rozhodnutí řídícímu orgánu do dvou měsíců ode dne předložení dokumentu. V případě potřeby lze tuto lhůtu prodloužit. Jestliže Komise navrhovaný projekt zamítne, sdělí řídícímu orgánu důvody tohoto zamítnutí.
Článek 42
Příspěvky na finanční nástroje
1. Program může přispět na finanční nástroj za předpokladu, že finanční nástroj je v souladu s prioritami programu.
2. Konečný seznam příspěvků na finanční nástroje je popsán v programu. Po přijetí programu, avšak nejpozději dne 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi informace uvedené v článku 43.
3. Komise přezkoumá navržený příspěvek s cílem stanovit jeho přidanou hodnotu a jeho soulad s programem.
4. Postup schvalování se řídí pravidly těchto finančních nástrojů. Jestliže Komise zamítne navrhovaný příspěvek, oznámí řídícímu orgánu své důvody.
5. Příspěvky na tyto finanční nástroje se řídí pravidly platnými pro tyto finanční nástroje.
Článek 43
Obsah projektů
1. Dokumentace projektové žádosti obsahuje přinejmenším:
a)
analýzu problémů a potřeb zdůvodňujících projekt, která zohledňuje strategii programu a její očekávaný příspěvek k řešení příslušné priority;
b)
posouzení přeshraničního dopadu;
c)
logický rámec;
d)
posouzení udržitelnosti očekávaných výsledků projektu po jeho dokončení;
e)
objektivně ověřitelné ukazatele;
f)
informace o zeměpisném pokrytí a cílových skupinách projektu;
g)
očekávanou dobu provádění projektu a podrobný plán činnosti;
h)
v případě potřeby analýzu dopadů projektu na průřezové problémy uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. d);
i)
požadavky na provádění projektu, včetně:
i)
stanovení příjemců a určení hlavního příjemce s poskytnutím záruk jeho způsobilosti v dotčené oblasti a jeho způsobilosti v oblasti správy a finančního řízení;
ii)
popisu struktury řízení a provádění projektu;
iii)
ujednání mezi příjemci podle článku 46;
iv)
ujednání o monitorování a hodnocení;
v)
informačních a komunikačních plánů a zejména opatření, jímž se uznává podpora projektu ze strany Unie;
j)
podrobného finančního plánu a rozpočtu.
2. Projektové žádosti pro projekty obsahující infrastrukturní složku ve výši nejméně 1 milion EUR dále obsahují:
a)
podrobný popis investice do infrastruktury a jejího umístění;
b)
s výjimkou řádně odůvodněných případů podrobný popis složky projektu, jež zajišťuje budování kapacit;
c)
úplnou studii proveditelnosti nebo rovnocennou provedenou studii, včetně analýzy možností, výsledků a nezávislého posouzení kvality;
d)
posouzení dopadu projektu na životní prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (11) a s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahující hranice států podepsanou v Espoo dne 25. února 1991 u zúčastněných zemí, které jsou jejími smluvními stranami;
e)
potvrzení příjemců o vlastnictví nebo o přístupu k pozemku;
f)
stavební povolení.
3. Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může řídící orgán souhlasit s pozdějším předložením dokumentů uvedených v písmeni f).
Článek 44
Zveřejnění seznamu projektů
1. V zájmu zajištění transparentnosti projektů podporovaných v rámci programu vede řídící orgán seznam zadaných projektů v tabulkovém formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, čerpání, srovnávání a snadné zveřejňování údajů na internetu. Seznam projektů je přístupný na internetových stránkách programu a je aktualizován nejméně každých šest měsíců. Za účelem podpory následného využívání seznamu projektů soukromým sektorem, občanskou společností nebo vnitrostátními orgány veřejné správy mohou internetové stránky jasně uvádět odkaz na platná licenční pravidla, jimiž se řídí zveřejnění údajů.
2. V seznamu jsou obsaženy přinejmenším tyto údaje:
-
název příjemce (pouze právnické osoby; neuvádějí se jména fyzických osob),
-
název projektu,
-
shrnutí projektu,
-
období provádění projektu,
-
celkové způsobilé výdaje,
-
míru spolufinancování Unie,
-
PSČ projektu nebo jiný vhodný ukazatel místa,
-
územní pokrytí,
-
datum poslední aktualizace seznamu projektů.
3. Seznam projektů se předává Komisi nejpozději 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly projekty vybrány. Tato informace se zveřejní na internetových stránkách orgánů Unie.
KAPITOLA 2
Příjemci
Článek 45
Účast na projektech
1. Do projektů jsou zapojeni příjemci nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a jedné ze zúčastněných partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo z Ruské federace.
2. Příjemci jsou fyzické nebo právnické osoby, jimž byl udělen grant na projekt. Příjemci mohou být fyzické osoby, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem. O účasti fyzických osob se rozhoduje na úrovni programu.
3. Příjemci uvedení v odstavci 1 musí splňovat následující podmínky:
a)
jsou státními příslušníky kterékoli ze zúčastněných zemí nebo právnickými osobami, které mají skutečné sídlo v programové oblasti, nebo mezinárodními organizacemi s provozní základnou v programové oblasti. Evropské seskupení pro územní spolupráci může být příjemcem bez ohledu na to, kde má sídlo, za předpokladu, že jeho územní pokrytí se nachází v programové oblasti;
b)
splňují kritéria způsobilosti stanovená pro každý postup výběru;
c)
nespadají pod žádnou z výjimek stanovených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Kromě příjemců uvedených v odstavci 1 se mohou účastnit i příjemci, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), za předpokladu, že jsou splněny veškeré následující podmínky:
a)
mohou se účastnit v souladu s články 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014;
b)
jejich účast vyžaduje povaha nebo cíle projektu a je nezbytná pro jeho účinné provádění;
c)
celková částka přidělená v rámci programu příjemcům, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), nepřesahuje limit stanovený v čl. 39 odst. 2 písm. b).
Článek 46
Povinnosti příjemců
1. V každém projektu je určen jeden hlavní příjemce, který zastupuje dané partnerství.
2. Všichni příjemci aktivně spolupracují na rozvoji a provádění projektů. Kromě toho spolupracují na poskytování zaměstnanců a/nebo na financování projektů. Každý příjemce má právní a finanční odpovědnost za činnosti, které provádí, a za část finančních prostředků Unie, které dostává. Konkrétní povinnosti a finanční odpovědnost příjemců jsou stanoveny v dohodě uvedené v odst. 3 písm. c).
3. Hlavní příjemce:
a)
od řídícího orgánu dostává finanční příspěvky na provádění činností souvisejících s projektem;
b)
zajišťuje, aby příjemci co nejrychleji a v plném souladu s ujednáními uvedenými v písmeni c) obdrželi celkový objem grantu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek určených příjemcům;
c)
v dohodě, která obsahuje ujednání, jež zaručují mimo jiné řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na projekt, včetně ujednání o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků, stanoví partnerská ujednání s příjemci;
d)
přijímá odpovědnost za zajištění provádění celého projektu;
e)
zajišťuje, aby výdaje vykázané příjemci byly vynakládány na provádění projektu a aby odpovídaly činnostem stanoveným ve smlouvě a dohodnutým se všemi příjemci;
f)
ověřuje, zda výdaje vykazované příjemci byly přezkoumány podle čl. 32 odst. 1.
KAPITOLA 3
Způsobilost výdajů
Článek 47
Formy grantů
1. Granty mohou mít kteroukoli z následujících forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 48;
b)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo několika stanovených kategorií nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d) pouze v případech, kdy každá z forem pokrývá odlišné kategorie nákladů.
2. Granty ve formě uvedené v odst. 1 písm. a) se vypočítají na základě způsobilých nákladů skutečně vynaložených příjemcem, přičemž se přihlíží k předběžnému odhadu rozpočtu předloženému společně s návrhem a zahrnutému do smlouvy. Financování paušální sazbou uvedené v odst. 1 písm. b) se týká konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem při uplatnění procentní sazby. Jednorázové částky uvedené v odst. 1 písm. c) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem. Jednotkové náklady uvedené v odst. 1 písm. d) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem, a určí se jako částka za jednotku.
3. Účelem ani výsledkem grantů není vytvářet v rámci projektu zisk. Použijí se výjimky stanovené v čl. 125 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Způsobilost nákladů
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou procentní a absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů. Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
jsou vynaloženy v průběhu období provádění projektu. Konkrétně:
i)
Náklady související se službami a stavebními pracemi se týkají činností vykonávaných v průběhu období provádění. Náklady související s dodávkami se týkají dodávek a montáže položek v průběhu období provádění. Tento požadavek nesplňuje podpis smlouvy, vytvoření objednávky nebo uzavření jakéhokoli závazku v období provádění k výdajům za budoucí dodávky služeb, stavebních prací nebo dodávek po ukončení období provádění. Za vzniklé náklady nelze považovat převody hotovosti mezi hlavním příjemcem a ostatními příjemci.
ii)
Vzniklé náklady by měly být uhrazeny před předložením závěrečných zpráv. Jsou-li uvedeny v závěrečné zprávě společně s předpokládaným datem úhrady, mohou být zaplaceny později.
iii)
Výjimkou jsou náklady týkající se závěrečných zpráv, včetně ověření výdajů, auditu a konečného hodnocení projektu, které mohou vzniknout po období provádění projektu.
iv)
Jsou-li dodržena ustanovení článku 52 a násl., mohou být zahájeny postupy zadávání veřejných zakázek uvedené v článku 52 a násl. a příjemce (příjemci) může (mohou) uzavřít smlouvy před zahájením období provádění projektu.
b)
jsou uvedeny v odhadu celkového rozpočtu projektu;
c)
jsou nezbytné pro provádění projektu;
d)
lze je zjistit a ověřit, neboť jsou zaneseny zejména v účetních záznamech příjemce a jsou uvedeny v souladu s účetními standardy a obvyklými postupy pro účtování nákladů vztahujícími se příjemce;
e)
splňují požadavky platných právních předpisů v daňové a sociální oblasti;
f)
jde o přiměřené, odůvodněné náklady, které splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti;
g)
jsou doloženy fakturami nebo doklady s rovnocennou průkazní hodnotou.
3. V následujících případech může být grant poskytnut zpětně:
a)
může-li žadatel prokázat nutnost zahájit projekt před podepsáním smlouvy. Náklady způsobilé pro financování však nesmí vzniknout před datem podání žádosti o grant, nebo
b)
na náklady související se studiemi a dokumentací týkající se projektů, jež zahrnují infrastrukturní složku.
Grant nemůže být zpětně udělen na již ukončené projekty.
4. Jsou-li splněny následující podmínky, jsou za způsobilé náklady považovány náklady vzniklé před podáním žádosti o grant u projektů, jimž byl grant udělen, s cílem umožnit vytváření pevných partnerství:
a)
náklady vzniknou po uveřejnění výzvy k předkládání návrhů;
b)
náklady se omezují na cestovné a diety pro zaměstnance příjemců za předpokladu, že splňují podmínky odst. 5 písm. b);
c)
náklady nepřekročí nejvyšší částku stanovenou na úrovni programu.
5. S výhradou odstavců 1 a 2 se za způsobilé považují následující přímé náklady příjemce:
a)
náklady na zaměstnance přidělené na projekt při splnění následujících kumulativních podmínek:
-
týkají se nákladů na činnosti, které by příjemce nevykonával, pokud by nebyl prováděn projekt,
-
náklady nepřekročí obvyklé náklady příjemce, neprokáže-li se, že je to nezbytné k provádění projektu,
-
náklady se týkají skutečných hrubých mezd, včetně nákladů na sociální pojištění a dalších nákladů spojených s odměňováním.
b)
cestovní náklady a diety zaměstnanců a dalších osob podílejících se na projektu za předpokladu, že nepřekročí náklady obvykle hrazené příjemcem v souladu s jeho pravidly a předpisy, ani sazby zveřejněné Komisí v době mise, jsou-li hrazeny na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušální sazby;
c)
náklady na nákup nebo pronájem vybavení (nového nebo použitého) a na dodávky speciálně pro účely projektu, odpovídají-li tržním cenám;
d)
náklady na spotřební zboží nakoupené speciálně pro projekt;
e)
náklady vyplývající ze smluv, které příjemce uzavřel pro účely projektu;
f)
náklady vyplývající přímo z požadavků, které ukládá toto nařízení a projekt (například informační kampaně a zviditelnění, hodnocení, externí audity, překlady), včetně nákladů na finanční služby (například náklady na bankovní převody a finanční záruky).
6. Podle článku 4 mohou být v rámci programu stanovena další pravidla způsobilosti pro program jako celek.
Článek 49
Nezpůsobilé náklady
1. Za nezpůsobilé jsou pokládány následující náklady související s prováděním projektu:
a)
dluhy a poplatky za dluhovou službu (úroky);
b)
rezervy na krytí ztrát či závazků;
c)
náklady vykázané příjemcem, které jsou již financovány z rozpočtu Unie;
d)
nákup pozemků nebo budov v objemu přesahujícím 10 % způsobilých výdajů dotčeného projektu;
e)
kurzové ztráty;
f)
cla, daně a poplatky včetně DPH, kromě případů, kdy podle příslušných vnitrostátních předpisů neexistuje nárok na vrácení, není-li v příslušných opatřeních ujednaných s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce stanoveno jinak;
g)
půjčky třetím stranám;
h)
pokuty, finanční postihy a výlohy spojené s vedením sporů;
i)
věcné příspěvky tak, jak jsou definovány v čl. 14 odst. 1.
2. Podle článku 4 mohou být za nezpůsobilé stanoveny další kategorie nákladů v rámci programu.
Článek 50
Jednorázové částky, jednotkové náklady a financování paušální sazbou
1. Celkový objem financování na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou nepřekročí 60 000 EUR na jednoho příjemce a na projekt, není-li v programu stanoveno jinak podle článku 4, avšak nepřekročí 100 000 EUR.
2. Používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou je podloženo alespoň:
a)
zdůvodněním vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu projektů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou, čímž se vyloučí nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49;
c)
popisem metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou a podmínek, které v rozumné míře zajistí, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a vyloučí se dvojí financování. Tyto metody se opírají o:
i)
statistické údaje nebo obdobné objektivní ukazatele, nebo
ii)
individuální přístup k příjemcům grantu na základě certifikovaných nebo auditem ověřitelných historických údajů o příjemci nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Poté, co řídící orgán jednotlivé částky posoudí a schválí, nejsou dále předmětem následných kontrol.
Článek 51
Nepřímé náklady
1. Nepřímé náklady mohou být vypočteny paušální sazbou až do výše 7 % způsobilých přímých nákladů s vyloučením nákladů vzniklých v souvislosti s poskytováním infrastruktury za předpokladu, že se tato sazba vypočte na základě spravedlivé, přiměřené a ověřitelné metody výpočtu.
2. Za nepřímé náklady projektu se považují ty způsobilé náklady, které nelze na základě podmínek pro způsobilost stanovených v článku 48 označit za zvláštní náklady přímo spojené s prováděním projektu a které k němu nemohou být přímo zaúčtovány. Nemohou zahrnovat nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49 nebo náklady, které jsou již vykázány v jiné nákladové položce nebo kapitole projektového rozpočtu.
KAPITOLA 4
Oddíl 1
Zadávání veřejných zakázek
Článek 52
Platná pravidla
1. Vyžaduje-li provádění projektu, aby příjemce zadal veřejné zakázky na zboží, stavební práce nebo služby, použijí se následující pravidla:
a)
je-li příjemce veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu právních předpisů Unie platných pro postupy zadávání veřejných zakázek, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy nebo pravidly Unie uvedenými v odstavci 2;
b)
je-li příjemce mezinárodní organizací, může uplatnit svá vlastní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám;
c)
je-li příjemce orgánem veřejné moci partnerské země přeshraniční spolupráce, jehož spolufinancování je přeneseno na řídící orgán, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy za předpokladu, že to umožňuje dohoda o financování a jsou dodrženy obecné zásady stanovené v odst. 2 písm. a).
2. Ve všech ostatních případech je třeba splnit následující povinnosti:
a)
zakázka je zadána nejvýhodnější nabídce, nebo podle potřeby nejnižší cenové nabídce, s vyloučením jakéhokoli střetu zájmů;
b)
u zakázek s hodnotou vyšší než 60 000 EUR se použijí rovněž následující pravidla:
i)
je zřízena hodnotící komise pro posuzování žádostí a/nebo nabídek na základě kritérií pro vyloučení, výběr a zadání, která příjemce zveřejní předem v zadávací dokumentaci. Komise musí mít lichý počet členů a veškeré odborné a administrativní kapacity, aby k nabídkám/žádostem mohla vydat informované stanovisko;
ii)
musí být zajištěna dostatečná transparentnost, spravedlivá hospodářská soutěž a odpovídající předběžná propagace;
iii)
je zajištěno rovné zacházení, proporcionalita a zákaz diskriminace;
iv)
zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy;
v)
lhůty pro předkládání žádostí nebo nabídek musí být dostatečně dlouhé, aby zainteresované strany měly přiměřenou dobu na přípravu nabídek;
vi)
zájemci a uchazeči jsou vyloučeni z účasti na zadávacím řízení, pokud se dostanou do některé ze situací popsaných v čl. 106 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné z těchto situací. Zakázky nemohou být dále zadány zájemcům nebo uchazečům, kteří se v průběhu zadávacího řízení dostanou do jedné ze situací uvedených v článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
vii)
použijí se postupy zadávacího řízení uvedené v článcích 53 až 56.
3. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 53
Zadávací řízení na zakázky na služby
1. Zakázky na služby v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce. Oznámení o zakázce se uveřejní ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast, je v něm uveden počet čtyř až osmi zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky, a zajišťuje skutečnou hospodářskou soutěž.
2. Zakázky na služby v hodnotě 60 000 až 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi poskytovateli podle vlastní volby a s jedním nebo více poskytovateli projedná podmínky zakázky.
Článek 54
Zadávací řízení na zakázky na dodávky
1. Zakázky na dodávky v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na dodávky v hodnotě 100 000 a více, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na dodávky v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 100 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi dodavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více dodavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 55
Zadávací řízení na zakázky na stavební práce
1. Zakázky na stavební práce v hodnotě 5 000 000 EUR a více se zadávají prostřednictvím mezinárodního otevřeného výběrového řízení, nebo s ohledem na specifické zvláštnosti některých stavebních prací prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na stavební práce v hodnotě 300 000 a více, avšak méně než 5 000 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na stavební práce v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi zadavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více zadavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 56
Použití jednacího řízení
V případech uvedených v článcích 266, 268 a 270 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se příjemce může rozhodnout použít jednací řízení na základě jediné nabídky.
Oddíl 2
Finanční podpora třetím stranám
Článek 57
Finanční podpora třetím stranám
1. Vyžaduje-li projekt poskytnutí finanční podpory třetím stranám, může být udělena pod podmínkou, že:
a)
každá třetí strana nabídne odpovídající záruky, pokud jde o zpětné získávání prostředků;
b)
jsou dodrženy zásady proporcionality, transparentnosti, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
c)
jsou vyloučeny střety zájmů;
d)
finanční podpora není kumulativní a není poskytována zpětně, v zásadě zahrnuje spolufinancování a jejím účelem nebo účinkem není vytváření zisku pro jednotlivé třetí strany;
e)
podmínky pro poskytování finanční podpory jsou přísně stanoveny ve smlouvě tak, aby příjemce nejednal dle vlastního uvážení. Ve smlouvě jsou především stanoveny kategorie osob, které jsou způsobilé k podpoře, kritéria poskytnutí podpory (včetně kritérií pro stanovení přesné částky) a neměnný seznam typů činností, na něž je možné finanční podporu poskytnout;
f)
maximální objem finanční podpory, který může být vyplacen, nepřesáhne 60 000 EUR na každou třetí stranu s výjimkou případů, kdy je finanční podpora prvořadým cílem projektu.
2. Použijí se pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014. Překračuje-li dílčí grant částku 60 000 EUR, použijí se obdobně pravidla týkající se účasti stanovená v čl. 52 písm. b) bodě vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PŘEDKLÁDÁNÍ A SCHVALOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
KAPITOLA 1
Platby
Článek 58
Roční závazky
1. Při sdíleném řízení Komise učiní prvotní závazky poté, co přijme program podle článku 5.
2. Při nepřímém řízení Komise učiní prvotní závazky po přijetí programu a poté, co vstoupí v platnost dohoda, kterou se úkoly související s prováděním rozpočtu přenášejí na mezinárodní organizaci nebo na partnerskou zemi přeshraniční spolupráce podle článků 81 a 82.
3. Komise následně učiní příslušný závazek v každém rozpočtovém roce nejpozději dne 1. května. Objem ročních závazků se stanoví v souladu s finančním plánem s přihlédnutím k pokroku při provádění programu a dostupnosti finančních prostředků. Jakmile Komise učiní roční závazek, informuje o tom řídící orgán.
Článek 59
Společná pravidla pro platby
1. Platby řídícímu orgánu mohou mít podobu předběžného financování nebo vyplacení konečného zůstatku.
2. Je založen bankovní účet v eurech, který je konkrétně určen pro účely programu. Jsou-li platby Komise směrovány přes jiný bankovní účet, než je účet programu, související částky a jakýkoli vzniklý úrok jsou neprodleně a v plné výši převedeny na bankovní účet programu.
3. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, ani nejsou na tyto částky ani na žádný vzniklý úrok ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem.
Článek 60
Společná pravidla pro výpočet předběžného financování
1. Řídící orgán může poté, co je informován o ročním závazku, požádat každý rozpočtový rok o převod až 80 % příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok jakožto předběžného financování. Počínaje druhým rozpočtovým rokem se k žádosti o předběžné financování přikládá prozatímní rozpočet s podrobnými údaji o závazcích řídícího orgánu a o platbách za obě účetní období následující po posledním výroku auditora zmíněném v článku 68. Komise po přezkoumání tohoto prozatímního rozpočtu, posouzení skutečných finančních potřeb programu a ověření dostupnosti finančních prostředků provede platbu celé částky požadované v rámci předběžného financování nebo její části nejpozději do 60 dnů po datu, k němuž Komise zaregistrovala žádost o platbu.
2. V průběhu rozpočtového roku může řídící orgán požádat o převod veškerých finančních prostředků, které již byly přiděleny, nebo jejich části jako dodatečného předběžného financování. Na podporu této žádosti může řídící orgán předložit průběžnou finanční zprávu, z níž je zřejmé, že skutečně vzniklé výdaje nebo výdaje, které mají vzniknout před koncem rozpočtového roku, překračují objem prostředků již vyplacených jako předběžné financování. Tyto následné převody představují dodatečné předběžné financování za předpokladu, že nejsou podloženy výrokem auditora zmíněným v článku 68.
3. Komise každý rozpočtový rok provádění programu zúčtuje předchozí platby v rámci předběžného financování na základě skutečně vzniklých způsobilých výdajů, které jsou podloženy výrokem auditora uvedeným v článku 68 po schválení účetní závěrky podle čl. 69 odst. 2. Na základě výsledků tohoto zúčtování může Komise provést nezbytné finanční opravy.
Článek 61
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může přerušit platební lhůtu u žádosti o platbu na maximální dobu šesti měsíců v kterémkoli z těchto případů:
a)
informace poskytnuté národním auditním subjektem nebo auditním subjektem Unie jasně ukazují na možné významné nedostatky ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést další ověření na základě informací, které obdržela o tom, že výdaj má spojitost s nedostatkem, který má vážné finanční důsledky;
c)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článku 77;
d)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článků 60 a 64.
Řídící orgán může povolit, aby bylo přerušení platební lhůty prodlouženo o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu dotčená situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba o důvodech přerušení platební lhůty okamžitě informuje členský stát, v němž je sídlo řídícího orgánu, a řídící orgán a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba ukončí přerušení platební lhůty, jakmile jsou přijata nezbytná opatření. Nebyla-li přijata nezbytná opatření, může být toto přerušení prodlouženo na dobu delší než šest měsíců.
Článek 62
Pozastavení plateb
1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část v kterémkoli z následujících případů:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
zúčastněné země závažně porušily své povinnosti podle článku 31;
c)
výdaj má spojitost s nedostatkem, který nebyl napraven a má vážné finanční důsledky;
d)
existuje závažný nedostatek v kvalitě a spolehlivosti systému hodnocení a monitorování;
e)
monitorování, hodnocení nebo audit svědčí o tom, že program se neplní podle časových rámců podle článku 4 a v souladu se zprávami podle článku 77.
2. Poté, co Komise umožní řídícímu orgánu předložit připomínky, může přijmout rozhodnutí o pozastavení všech plateb v rámci předběžného financování nebo jejich části.
3. Komise ukončí pozastavení všech plateb nebo jejich části, pokud řídící orgán přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
Článek 63
Platby hlavním příjemcům
1. Platby hlavním příjemcům mohou mít jednu z následujících forem:
a)
předběžné financování;
b)
prozatímní platba;
c)
platba konečného zůstatku.
2. Řídící orgán zajistí, aby platby hlavním příjemcům byly zpracovány co nejrychleji v souladu s podepsanou smlouvou. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, není-li to stanoveno v podepsané smlouvě, ani se neukládají žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek.
Článek 64
Platba konečného zůstatku
1. Do 30. září 2024 předloží řídící orgán žádost o platbu konečného zůstatku společně s dokumenty uvedenými v čl. 77 odst. 5.
2. Konečný zůstatek je vyplacen do tří měsíců ode dne zúčtování účetní závěrky za poslední účetní rok nebo do jednoho měsíce od data schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
Článek 65
Výjimka při zrušení závazku
1. Částka, které se týká zrušení závazku, se sníží o částky, které řídící orgán nemohl Komisi vykázat z těchto důvodů:
a)
projekty byly pozastaveny soudním řízením nebo správním opravným prostředkem s odkladným účinkem; nebo
b)
důvody vyšší moci závažně ovlivňují provádění celého programu nebo jeho části;
c)
použití článků 61 nebo 62.
2. Řídící orgán, který se odvolává na vyšší moc podle odst. 1 písm. b), musí prokázat její přímé důsledky pro provádění celého programu nebo jeho části. Pro účely odst. 1 písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc trvaly nejdéle jeden rok, nebo vícekrát podle doby trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhly mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění daného projektu a dnem konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
3. Řídící orgán zašle Komisi informace o výjimce podle odstavce 1 týkající se částky, která měla být přiznána do 31. prosince předchozího rozpočtového roku, do 15. února.
Článek 66
Postup zrušení závazku
1. Komise včas informuje řídící orgán vždy, když existuje riziko zrušení závazku podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Komise na základě informací obdržených k 15. únoru informuje řídící orgán o částce, jíž se týká zrušení vyplývající z těchto informací.
3. Řídící orgán má dva měsíce na to, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Řídící orgán předloží do 30. června Komisi revidovaný finanční plán, v němž se zohlední dopad snížení částky podpory na tematické cíle nebo technickou pomoc programu za dotčený rozpočtový rok. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok. Snížení se úměrně dotkne tematických cílů a technické pomoci.
5. Komise pozmění rozhodnutí o přijetí programu.
Článek 67
Používání eura
1. Řídící orgán a příjemce převedou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech na eura měsíčním účetním směnným kurzem Komise:
a)
za měsíc, v němž výdaj vznikl;
b)
za měsíc, v němž byl výdaj předložen k přezkoumání podle čl. 32 odst. 1;
c)
za měsíc, v němž byl výdaj oznámen hlavnímu příjemci.
2. Zvolená metoda se uvede v programu a platí po celou dobu trvání programu. Na technickou pomoc a na projekty mohou být použity odlišné metody.
KAPITOLA 2
Předložení a schválení účetní závěrky
Článek 68
Předložení účetní závěrky
1. Řídící orgán vypracuje účetní závěrku programu. Tato závěrka je nezávislá a samostatná a její součástí jsou pouze operace související s programem. Je vedena tak, aby umožňovala analytické monitorování programu podle priorit a technické pomoci.
2. Řídící orgán předloží Komisi ve své výroční zprávě do 15. února následující finanční informace:
a)
účetní závěrku za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího orgánu podepsané jeho zástupcem, v němž se potvrzuje, že:
i)
informace jsou prezentovány vhodným způsobem a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytují nezbytné záruky legality uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn informací o kontrolách provedených řídícím orgánem, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
d)
výrok auditora k účetní závěrce;
e)
výroční auditní zprávu auditního orgánu přinášející shrnutí provedených auditů, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných jak na úrovni systému, tak na úrovni projektů, a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
f)
odhad nákladů vzniklých v období od 1. července do 31. prosince předchozího roku;
g)
seznam projektů ukončených v průběhu účetního období.
3. Účetní závěrka uvedená v odst. 2 písm. a) se předkládá za každý program a na úrovni každé priority a technické pomoci obsahuje:
a)
vzniklé a zaplacené výdaje a dosažené a přijaté příjmy řídícího orgánu;
b)
částky zproštěné platební povinnosti a částky zpětně získané v průběhu účetního období, částky, které je třeba získat zpět do konce účetního období, a částky, které nelze získat zpět.
4. Výrok auditora zmíněný v odst. 2 písm. d) stanoví, zda závěrka poskytuje pravdivý a věrný obraz, zda jsou související transakce legální a řádné a zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují. V tomto výroku se rovněž uvede, zda audit nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu zmíněném v odst. 2 písm. a).
Článek 69
Schválení účetní závěrky
1. Komise přezkoumá účetní závěrku a do 31. května roku následujícího po skončení účetního období informuje řídící orgán, zda souhlasí s tím, že účetní závěrka je úplná, přesná a pravdivá.
2. Komise na základě vzniklých způsobilých výdajů potvrzených výrokem auditora zmíněným v čl. 68 odst. 2 písm. d) zúčtuje předběžné financování.
3. Přijetím účetní závěrky nejsou dotčeny žádné následné finanční opravy podle článku 72.
Článek 70
Lhůta pro uchovávání dokladů
1. Řídící orgán a příjemci uchovávají veškeré dokumenty týkající se programu nebo projektu po dobu pěti let od data vyplacení zůstatku za program. Uchovávají především zprávy, podklady, účty, účetní doklady a veškeré další dokumenty týkající se financování programu (včetně veškerých dokumentů týkajících se zadání zakázky) a projektů.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění programu nebo projektu uchovávají až do doby, než jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky uzavřeny.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Oddíl 1
Finanční opravy
Článek 71
Finanční opravy prováděné řídícím orgánem
1. Za předcházení nesrovnalostem a jejich vyšetřování, provedení nutných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídá v první řadě řídící orgán. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří řídící orgán své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
Řídící orgán provádí finanční opravy nutné v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u projektů, technické pomoci nebo programu. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku Unie na projekt nebo technickou pomoc nebo jeho části. Řídící orgán přihlédne k povaze a závažnosti nesrovnalostí a k dané finanční ztrátě a uplatní přiměřenou finanční opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán v roční účetní závěrce za účetní rok, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
2. Příspěvek Unie zrušený podle odstavce 1 může být v rámci dotčeného programu opětovně použit s výhradou odstavce 3.
3. Příspěvek zrušený podle odstavce 1 nelze znovu použít na projekt, který byl předmětem finanční opravy ani - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádný projekt ovlivněný touto systémovou nesrovnalostí.
Článek 72
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na program nebo jeho části a získáním příslušných částek od řídícího orgánu zpět tak, aby z financování Unie vyloučila výdaje, které porušují platné právní předpisy nebo jsou spojeny s nedostatky v systémech řízení a kontroly programu, které byly zjištěny Komisí nebo Evropským účetním dvorem.
2. Porušení platných právních předpisů vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr projektu nebo smlouvy na technickou pomoc, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad a z důvodu povahy dotčeného porušení není možné tento dopad stanovit;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů vykázaných v rámci programu, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad, avšak z důvodu povahy dotčeného porušení není možné jeho finanční dopad kvantifikovat.
3. Komise provede finanční opravy zejména v případech, kdy po nutném přezkoumání dospěje k některému z následujících závěrů:
a)
v systémech řízení a kontroly programu existuje zásadní nedostatek, který ohrozil již vyplacený příspěvek Unie;
b)
řídící orgán nesplnil před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 71;
c)
výdaje přiznané ve výroční nebo závěrečné zprávě jsou neoprávněné a řídící orgán je před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce neopravil.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši neoprávněných výdajů, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
4. Při rozhodování o výši finanční opravy podle odstavce 3 Komise dodržuje zásadu proporcionality s ohledem na povahu a závažnost nesrovnalostí a rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
5. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na zprávách jiných auditorů než auditorů vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků poté, co vyslechne řídící orgán a dotyčné auditory.
6. Ukončením programu není dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční úpravy ve vztahu k řídícímu orgánu.
7. Kritérii pro určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritérii pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav jsou kritéria přijatá na základě nařízení (EU) č. 1303/2013 (12), zejména jeho článku 144, a kritéria, jež jsou obsažena v rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2013 (13).
Článek 73
Postup
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě informuje Komise řídící orgán o předběžných závěrech svého přezkumu a požádá řídící orgán, aby do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane řídící orgán příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může řídící orgán omezit rozsah uvedeného přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené řídícím orgánem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li řídící orgán předběžné závěry Komise, pozve jej Komise ke slyšení, aby bylo zaručeno, že má Komise pro vyvození závěru ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. Řídící orgán může v případě dohody, a aniž je dotčen odstavec 6, opětovně použít zrušený příspěvek na dotčený program v souladu s čl. 71 odst. 2.
6. Za účelem uplatnění finančních oprav přijme Komise rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud řídící orgán souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava příspěvek Unie.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů kontroly a řízení, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího orgánu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s článkem 68 nebo v jiných auditních zprávách auditního orgánu předložených Komisi, a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem vhodných nápravných opatření ze strany řídícího orgánu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly vychází z právních předpisů platných v době, kdy byla předložena příslušná prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a rozsah závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již řídící orgán a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich legality a správnosti;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité na výdaje ze strany řídícího orgánu z důvodu jiných závažných nedostatků, které řídící orgán odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Oddíl 2
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Článek 74
Finanční odpovědnost a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. Řídící orgán je odpovědný za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek.
2. Souvisí-li zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek s porušením právních závazků ze strany řídícího orgánu vyplývajícím z tohoto nařízení a nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zodpovídá řídící orgán za vrácení příslušných částek Komisi.
3. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká systémových nedostatků v systémech řízení a kontroly, odpovídá řídící orgán za vrácení dotčených částek Komisi v souladu s rozdělením odpovědnosti mezi zúčastněné země, jak je stanoveno v programu.
4. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některém členském státě a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, zaplatí dlužnou částku řídícímu orgánu členský stát, v němž má příjemce sídlo, a vymáhá ji od příjemce zpět.
5. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některé z partnerských zemí přeshraniční spolupráce a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, nese daná partnerská země přeshraniční spolupráce, v níž má příjemce sídlo, odpovědnost v míře stanovené v příslušných dohodách o financování podle článků 8 a 9.
Článek 75
Vrácení platby řídícímu orgánu
1. Řídící orgán vymáhá neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení od hlavního příjemce. Dotčení příjemci vrátí hlavnímu příjemci neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou o partnerství, kterou spolu podepsali. Nepodaří-li se hlavnímu příjemci zajistit vrácení platby od dotčeného příjemce, řídící orgán tohoto příjemce formálně uvědomí, aby vrátil platbu hlavnímu příjemci. Pokud dotčený příjemce platbu nevrátí, požádá řídící orgán zúčastněnou zemi, v níž má dotčený příjemce sídlo, o vrácení neoprávněně vyplacených částek podle čl. 74 odst. 2 až 5.
2. Řídící orgán postupuje s patřičnou důsledností, aby s podporou zúčastněných zemí zajistil proplacení inkasních příkazů. Řídící orgán zejména zajistí, aby nárok byl určitý, v pevně stanovené výši a splatný. Pokud má řídící orgán v úmyslu vzdát se vrácení zjištěného dluhu, zajistí, aby toto zproštění bylo řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o zproštění musí být předloženo společnému monitorovacímu výboru k předchozímu schválení.
3. Řídící orgán informuje Komisi o všech opatřeních přijatých za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise může kdykoli převzít úkol vymoci částky přímo od příjemce nebo od dotčené zúčastněné země.
4. Spisy předané zúčastněné zemi nebo Komisi musí obsahovat veškeré dokumenty potřebné pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek a doklady o opatřeních, která řídící orgán za účelem vymáhání dlužných částek přijal.
5. Smlouvy uzavřené řídícím orgánem musí obsahovat doložku umožňující Komisi nebo zúčastněné zemi, v níž má daný příjemce sídlo, vymáhat jakékoli částky dlužné řídícímu orgánu, které řídící orgán nebyl schopen získat zpět.
Článek 76
Vrácení platby Komisi
1. Vrácení platby dlužné Komisi se uskuteční přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu. Lhůta splatnosti je 45 dnů ode dne vystavení výzvy k úhradě.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení, počínaje dnem splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o tři a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti. Částky, které mají být vráceny, mohou být započteny vůči jakýmkoli částkám dlužným příjemcům nebo zúčastněné zemi. Tím není dotčeno právo účastníků dohodnout se na splácení ve splátkách.
HLAVA IX
PODÁVÁNÍ ZPRÁV, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 77
Výroční zprávy řídícího orgánu
1. Řídící orgán předloží do 15. února Komisi výroční zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Výroční zpráva se skládá z technické části a finanční části a týká se předchozího účetního období.
2. Technická část popisuje:
a)
pokrok dosažený při provádění programu a jeho priorit;
b)
podrobný seznam uzavřených smluv a seznam vybraných projektů, na něž ještě nebyly uzavřeny smlouvy, včetně seznamů rezerv;
c)
činnosti provedené v rámci technické pomoci;
d)
opatření přijatá za účelem monitorování a hodnocení projektů, jejich výsledky a kroky přijaté k nápravě zjištěných problémů;
e)
uskutečněné informační a komunikační činnosti.
3. Finanční část se vypracuje v souladu s čl. 68 odst. 2.
4. Výroční zpráva kromě toho obsahuje prognózu činností, které mají být provedeny v následujícím účetním období. Zahrnuje:
a)
aktualizovanou auditní strategii;
b)
pracovní program, finanční plán a plánované využití technické pomoci;
c)
roční plán monitorování a hodnocení v souladu s čl. 78 odst. 2;
d)
roční informační a komunikační plán v souladu s čl. 79 odst. 4.
5. Řídící orgán předloží do 30. září 2024 Komisi závěrečnou zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Tato závěrečná zpráva obdobně obsahuje informace požadované podle odstavců 2 a 3 výše za uplynulé účetní období a za celou dobu trvání programu.
Článek 78
Monitorování a hodnocení
1. Cílem monitorování a hodnocení programu je zlepšit kvalitu jeho navržení a provádění a posoudit a zlepšit jeho soudržnost, účelnost, účinnost a dopad. Skutečnosti zjištěné při monitorování a hodnocení se zohlední v cyklu plánování a provádění.
2. Po celou dobu trvání programu je jeho součástí orientační plán monitorování a hodnocení. Ke každému programu je následně vypracován roční plán monitorování a hodnocení, který provádí řídící orgán na základě pokynů a metodiky hodnocení Komise. Roční plán se předloží Komisi nejpozději 15. února.
3. Kromě každodenního monitorování provádí řídící orgán monitorování programu a projektu zaměřené na výsledky.
4. Komise má přístup ke všem zprávám o monitorování a hodnocení.
5. Komise může kdykoli zahájit hodnocení nebo monitorování programu nebo jeho části. Výsledky těchto činností, o nichž je informován společný monitorovací výbor a řídící orgán programu, mohou vést ke změnám v programu.
HLAVA X
VIDITELNOST
Článek 79
Viditelnost
1. Řídící orgán a příjemci jsou odpovědni za odpovídající informování veřejnosti.
2. Řídící orgán a příjemci zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie na programy a projekty s cílem posílit povědomí veřejnosti o činnosti Unie a vytvořit jednotný obraz podpory Unie ve všech zúčastněných zemích.
3. Řídící orgán zajistí, aby jeho propagační strategie a opatření přijatá příjemci za účelem zviditelnění byly v souladu s pokyny Komise.
4. Součástí programu je komunikační strategie na celou dobu jeho trvání a orientační informační a komunikační plán na první rok, včetně opatření za účelem zviditelnění. Ke každému programu je následně vypracován roční informační a komunikační plán, který provádí řídící orgán. Plán je předložen Komisi nejpozději 15. února.
ČÁST TŘETÍ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 80
Mezinárodní organizace jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen mezinárodní organizací.
2. Jako řídící orgán mohou být navrženy pouze mezinárodní organizace ve smyslu článku 43 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Mezinárodní organizace musí splňovat požadavky stanovené v článku 60 nařízení (EU) č. 966/2012.
4. Před tím, než Komise program schválí, musí obdržet důkaz, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 3.
Článek 81
Pravidla vztahující se na programy řízené mezinárodní organizací
1. Komise a příslušná mezinárodní organizace uzavřou dohodu, v níž jsou stanovena podrobná ujednání týkající se programu. V případě, že je z programu podle článku 42 poskytován příspěvek na finanční nástroj, musí být splněny podmínky a požadavky na podávání zpráv stanovené v článku 140 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na programy řízené mezinárodní organizací se použijí ustanovení druhé části, nestanoví-li dohoda podle odstavce 1 jinak.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PARTNERSKOU ZEMÍ PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 82
Partnerská země přeshraniční spolupráce jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen partnerskou zemí přeshraniční spolupráce.
2. Povaha úkolů svěřených určené partnerské zemi přeshraniční spolupráce je stanovena v dohodě uzavřené mezi Komisí a danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce podle ustanovení o nepřímém řízení obsažených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Dohoda zmíněná v odstavci 2 stanoví podrobná ujednání týkající se programu. Stanoví zejména, která ustanovení druhé části se použijí s ohledem na povahu úkolů, jimiž je pověřen řídící orgán, a na příslušné částky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Přechodná ustanovení
Nařízení Komise (ES) č. 951/2007 (14) nadále platí pro právní akty a závazky, jimiž se provádí rozpočtové roky před rokem 2014.
Článek 84
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 897/2014
(2014. gada 18. augusts),
ar ko paredz īpašus noteikumus to pārrobežu sadarbības programmu īstenošanai, kuras finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (1), un jo īpaši tās 12. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 236/2014, ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai (2), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Viena no Regulas (ES) Nr. 232/2014 darbības jomām ir sadarbība starp vienu vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām partnervalstīm, kuras definētas Regulas I pielikumā, un/vai Krievijas Federāciju, no otras puses, kas norisinās gar attiecīgo Savienības ārējās robežas kopīgo daļu nolūkā uzlabot pārrobežu sadarbību.
(2)
Regulā (ES) Nr. 236/2014 ietverti noteikumi tādas palīdzības īstenošanai, kas ir kopīga visiem ārējās darbības instrumentiem.
(3)
Regulā (ES) Nr. 232/2014 noteikts, ka jāpieņem īstenošanas noteikumi, ar ko nosaka īpašus noteikumus pārrobežu sadarbības programmu īstenošanai. Šajos noteikumos citu starpā iekļaujami noteikumi par līdzfinansējuma līmeni un metodēm; kopīgu darbības programmu saturu, sagatavošanu, grozīšanu un slēgšanu; par to, kāda nozīme un funkcijas ir programmas struktūrām, tostarp par to stāvokli, efektīvu identifikāciju, pārskatatbildību un atbildību, pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu un nosacījumiem attiecībā uz Savienības atbalsta tehnisko un finanšu pārvaldību; līdzekļu atgūšanas procedūrām visās iesaistītajās valstīs; uzraudzību un novērtēšanu; atpazīstamības veicināšanas un informatīviem pasākumiem; dalītu un tiešu pārvaldību.
(4)
Regulas (ES) Nr. 232/2014 9. panta 1. punktā paredzētajā plānošanas dokumentā nosaka pārrobežu sadarbības stratēģiskos mērķus un prioritātes, un šajā sadarbībā gaidāmos indikatīvos rezultātus; tajā ietverts arī izstrādājamo kopīgo darbības programmu saraksts.
(5)
Pārrobežu sadarbība būtu jāīsteno ar daudzgadu kopīgu darbības programmu palīdzību, ietverot sadarbību attiecībā uz konkrētu robežu vai robežu grupu un nosakot daudzgadu prioritātes, ar ko īsteno saskanīgu tematisku mērķu kopumu un ko var īstenot ar Savienības atbalstu.
(6)
Nepieciešams pieņemt īstenošanas noteikumus, kuros būtu paredzēti sīki izstrādāti noteikumi to pārrobežu sadarbības programmu īstenošanai, ko finansē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014, vienlaikus ļaujot programmā iesaistītām valstīm saglabāt noteiktu elastību attiecībā uz konkrētu programmu organizācijas un īstenošanas sīki izstrādāto kārtību atkarībā no programmas specifiskā rakstura. Pamatojoties uz šo principu, un saskaņā ar regulu iesaistītajām valstīm kopīgi vajadzētu iesniegt Komisijai priekšlikumus par kopīgām darbības programmām pieņemšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta 4. punktu.
(7)
Ņemot vērā, ka programmas lēmumu pieņemšanas struktūrās piedalās visas iesaistītās valstis, bet programmas īstenošana parasti tiek uzticēta vadošai iestādei, kura atrodas vienā no dalībvalstīm, ir jāpieņem noteikumi, ar ko reglamentē organizatorisko struktūru attiecībā uz vadošās iestādes funkcijām un funkciju sadalījumu katrā struktūrā un starp visām struktūrām, kuras veido programmas struktūru.
(8)
Balstoties uz 2007.-2013. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, Komisija automātiski neuzņemsies galīgo atbildību par līdzekļu atgūšanu partnervalstīs. Tāpēc īstenošanas noteikumos ir ietverti jauni noteikumi, ar kuriem iesaistītajām valstīm piešķir lielāku atbildību attiecībā uz pārvaldību, kontroli un revīziju. Programmās būs jānosaka programmu pārvaldības un kontroles sistēmas, balstoties uz šiem noteikumiem. Partnervalstīm būs jāpalīdz vadošajām iestādēm programmu īstenošanā, izveidojot valstu iestādes, kontroles kontaktpunktus un revidentu grupu.
(9)
Ja nepieciešams, iesaistītās valstis un vadošā iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta 8. punktu savstarpēji noslēdz nolīgumus, lai noteiktu noteikumus, kas nav iekļauti ar partnervalstīm vai Krievijas Federāciju parakstītajos finansēšanas nolīgumos.
(10)
Balstoties uz 2007.-2013. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, dotāciju piešķiršanas procedūras un noteikumi, ko izstrādājusi Komisija ārējām darbībām, vairs nebūs obligāti. Programmu īstenošanā būtu jāļauj piemērot procedūras, ko izstrādājušas iesaistītās valstis, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti šajā regulā izvirzītie konkrētie standarti.
(11)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 7. panta 7. punktu regulā noteikto finansējumu var apvienot ar finansējumu, kas noteikts saskaņā ar citām Savienības regulām. Tas ļaus pārvietot saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014 piešķirto finansējumu citām programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 (3). Līdzvērtīgs noteikums ietverts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 231/2014 (4) attiecībā uz finansējuma pārvietošanu programmām, ko finansē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014, lai attiecinātu pēdējās minētās regulas atbalsta saņēmēju piedalīšanos pārrobežu sadarbības programmās, uz kurām attiecas šī regula. Šie jaunie noteikumi vienkāršos pārvaldības procedūras attiecīgo valstu dalībai programmās.
(12)
Tā kā programmas parasti īsteno dalītā pārvaldībā, pārvaldības un kontroles sistēmām būtu jāatbilst Savienības noteikumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES, Euratom) NR. 966/2012 (5), Komisijas Deleģētajai regulai (ES) Nr. 1268/2012 (6), kā arī Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (7). Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami programmu īstenošanas laikā.
(13)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulu (ES) Nr. 232/2014 izveidotā komiteja.
(14)
Lai programmas varētu plānot un īstenot savlaicīgi, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
PIRMĀ DAĻA
PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārrobežu sadarbības programmu īstenošanai, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 232/2014 12. pantā un Regulas (ES) Nr. 236/2014 6. panta 2. punktā.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“programma” ir kopīga darbības programma Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta nozīmē;
b)
“iesaistītās valstis” ir visas ES dalībvalstis, pārrobežu sadarbības partnervalstis un visas tās Eiropas Ekonomikas zona valstis, kas piedalās programmā;
c)
“plānošanas dokuments” ir Regulas (ES) Nr. 232/2014 9. panta 1. punktā minētais dokuments, kurā nosaka stratēģiskos mērķus, programmu sarakstu, to indikatīvo daudzgadu piešķīrumu un ģeogrāfisko attiecināmību;
d)
“programmas darbības teritorija” ir pamatteritorija, tai piekļaujošās teritorijas, lieli sociālas, ekonomiskas vai kultūras nozīmes centri un teritoriālās vienības, kas minēti Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta attiecīgi 3. un 4. punktā;
e)
“pamatteritorijas” ir teritoriālās vienības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta 1. punktā, un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā noteikto ģeogrāfisko vienību un Eiropas Ekonomikas zona valstu pierobežas teritorijas, kā tas noteikts plānošanas dokumentā;
f)
“piekļaujošās teritorijas” ir teritoriālās vienības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta 2. punktā, un tās teritorijas, kas piekļaujas Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā noteikto ģeogrāfisko vienību un Eiropas Ekonomikas zona valstu pamatteritorijai;
g)
“apvienotā uzraudzības komiteja” ir apvienotā komiteja, kas atbild par programmas īstenošanas uzraudzību;
h)
“vadošā iestāde” ir iestāde vai struktūra, ko par programmas pārvaldības atbildīgo pilnvaro iesaistītās valstis;
i)
“valsts iestāde” ir iestāde, ko pilnvaro katra iesaistītā valsts un kam ir galīgā atbildība par vadošās iestādes atbalsta nodrošināšanu programmas īstenošanā savā teritorijā;
j)
“apvienotais tehniskais sekretariāts” ir struktūra, ko izveido iesaistītās valstis, lai palīdzētu programmas struktūrām;
k)
“finanšu instrumenti” ir Savienības pasākumi finanšu atbalstam, ko piešķir kā papildinājumu, lai sasniegtu vienu vai vairākus no Savienības īpašajiem politikas mērķiem. Šādi instrumenti var būt kapitālieguldījumi vai kvazikapitāla ieguldījumi, aizdevumi vai garantijas vai citi riska dalīšanas instrumenti, un attiecīgos gadījumos tos var apvienot ar dotācijām;
l)
“pārrobežu sadarbības partnervalstis” ir valstis un teritorijas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 232/2014 I pielikumā, Krievijas Federācija un atbalsta saņēmēji, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 231/2014 I pielikumā, ja pēdējā minētajā gadījumā ir līdzfinansējums;
m)
“pārkāpums” ir jebkurš finansēšanas nolīguma, līguma vai piemērojama tiesību akta pārkāpums, kas noticis tāda ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kurš ir iesaistīts programmas īstenošanā, un kas rada vai varētu radīt kaitējumu Savienības budžetam, sedzot no Savienības budžeta nepamatotu izdevumu daļu;
n)
“Savienības ieguldījums” ir tā daļa no programmas vai projekta attiecināmajiem izdevumiem, ko finansē Savienība;
o)
“nolīgums” ir jebkurš publiskais iepirkums vai dotāciju līgums, kas noslēgts programmas ietvaros;
p)
“lieli infrastruktūras projekti” ir projekti, kas aptver tādu darbu, pasākumu vai pakalpojumu kopumu, kuri paredzēti nedalāmas konkrēta rakstura funkcijas izpildei ar skaidri noteiktiem kopīgu interešu mērķiem, lai īstenotu ieguldījumus, kas rada pārrobežu ietekmi un ieguvumus, un kuru budžeta daļa vismaz 2,5 miljonu euro apmērā ir piešķirta infrastruktūras iegūšanai;
q)
“starpniekstruktūra” ir jebkura publiska vai privāta struktūra, kas darbojas vadošās iestādes pakļautībā vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus saistībā ar atbalsta saņēmēju projekta īstenošanas darbībām;
r)
“līgumslēdzējs” ir fiziska vai juridiska persona, ar kuru ir noslēgts iepirkuma līgums;
s)
“atbalsta saņēmējs” ir fiziska vai juridiska persona, ar kuru ir parakstīts dotāciju līgums;
t)
“grāmatvedības gads” ir laikposms no 1. jūlija līdz 30. jūnijam, izņemot pirmo grāmatvedības gadu, kad tas ir laikposms no izdevumu attiecināmības sākuma datuma līdz 2015. gada 30. jūnijam. Pēdējais grāmatvedības gads ir no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. septembrim. Ja ir netieša pārvaldība ar starptautisku organizāciju regulas 80. panta nozīmē, tad grāmatvedības gads ir finanšu gads;
u)
“finanšu gads” ir laikposms no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
OTRĀ DAĻA
KOPĪGI NOTEIKUMI
I SADAĻA
VISPĀRĒJĀ ĪSTENOŠANAS SHĒMA
1. NODAĻA
Programmas
3. pants
Sagatavošana
Katru programmu sagatavo, visām iesaistītajām valstīm kopīgi vienojoties saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014, plānošanas dokumentu un šo regulu.
4. pants
Saturs
Katrā programmā jo īpaši iekļauj šādu informāciju:
1.
Ievads. Īss programmas sagatavošanas posmu apraksts, iekļaujot informāciju par pārrunām un darbībām iesaistīto valstu un citu ieinteresēto personu iesaisti programmas sagatavošanā.
2.
Programmas darbības teritorijas apraksts:
a)
pamatteritorijas - to attiecināmo teritoriālo vienību saraksts, kas iekļautas plānošanas dokumentā, un attiecīgos gadījumos jebkurš paplašinājums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta 4. punktu un saskaņā ar plānošanas dokumentā ietvertajām prasībām;
b)
piekļaujošās teritorijas, ja tādas ir - piekļaujošo teritoriju saraksts, pamatojums to iekļaušanai saskaņā ar plānošanas dokumentā ietvertajām prasībām un nosacījumi šo teritoriju dalībai programmā, kā to lēmušas iesaistītās valstis;
c)
lieli sociālas, ekonomiskas vai kultūras nozīmes centri, kas minēti Regulas (ES) Nr. 232/2014 8. panta 3. punktā, ja tādi ir - centru saraksts prioritārā secībā, pamatojums to iekļaušanai saskaņā ar plānošanas dokumentā ietvertajām prasībām un nosacījumi šo centru dalībai programmā, kā to lēmušas iesaistītās valstis;
d)
programmas darbības teritorijas karte, kurā minēts katras teritoriālās vienības nosaukums un attiecīgā gadījumā savstarpēji nošķirtas a), b) un c) apakšpunktā minētās teritoriālās vienības;
e)
papildus programmas darbības teritorijas aprakstam attiecīgā gadījumā programmā jānorāda nodoms izmantot Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta 5. punktu saskaņā ar plānošanas dokumentā ietvertajiem nosacījumiem.
3.
Programmas stratēģija:
a)
programmas stratēģijas apraksts, tostarp izvēlētie tematiskie mērķi un atbilstošās prioritātes saskaņā ar plānošanas dokumenta noteikumiem;
b)
izvēlētās stratēģijas pamatojums, kas balstīts uz:
-
programmas darbības teritorijas sociāli ekonomiskās un vides situācijas analīzi, norādot stiprās un vājās puses, un no šīs analīzes izrietošajām vidēja termiņa vajadzībām,
-
iepriekšējās pārrobežu programmās gūtās pieredzes aprakstu,
-
informāciju par programmas saskaņotību ar citām Savienības finansētām programmām attiecīgajās valstīs un reģionos un analīzi par programmas saskaņotību ar valstu un reģionālajām stratēģijām un politiku - šai informācijai jābūt balstītai uz konsultācijām ar plašāku ieinteresēto pušu loku,
-
risku analīzi un novēršanas pasākumiem;
c)
objektīvi pārbaudāmu rādītāju apraksts, jo īpaši:
-
paredzamie rezultāti katrai prioritātei un atbilstošie rezultātu rādītāji, norādot atsauces vērtību un mērķvērtību,
-
īstenošanas rādītāji katrai prioritātei, tostarp skaitliski izteikta mērķvērtība, kas, paredzams, veicinās rezultātu sasniegšanu;
d)
attiecīgos gadījumos apraksts par to, kādā veidā iekļaut šādus pārnozaru jautājumus: demokrātija un cilvēktiesības, vides ilgtspēja, dzimumu līdztiesība un HIV/AIDS.
4.
Kompetento un vadošo iestāžu pilnvarošana un struktūra:
a)
apvienotās uzraudzības komitejas sastāvs un uzdevumi;
b)
vadošā iestāde un tās izraudzīšanās process;
c)
visu iesaistīto valstu valsts iestādes, jo īpaši katras iesaistītās valsts iestāde, kas minēta 20. un 31. pantā, un attiecīgos gadījumos atbalsta struktūras, ja tās nav tādas, kas minētas šā panta e) un f) apakšpunktā;
d)
apvienotā tehniskā sekretariāta izveides procedūra, un, ja tādas ir, filiāles un to uzdevumi;
e)
revīzijas iestāde un revidentu grupas locekļi;
f)
struktūra vai struktūras, kas pilnvarotas kā kontroles kontaktpunkti visās iesaistītajās valstīs, un tās/to uzdevumi saskaņā ar 32. pantu.
5.
Programmas īstenošana:
a)
vadības un kontroles sistēmu apraksta kopsavilkums saskaņā ar 30. pantu;
b)
programmas īstenošanas grafiks;
c)
projektu atlases procedūru apraksts saskaņā ar 30. pantu;
d)
katrai prioritātei paredzētā atbalsta būtības apraksts saskaņā ar 38. pantu, tai skaitā to projektu saraksts, kurus atlasa, izmantojot tiešās piešķiršanas procedūru vai ieguldījumus finanšu instrumentos. Iekļaujams ir arī aptuvens grafiks to projektu atlasei, ko finansēs saskaņā ar 41. pantu;
e)
plānotās tehniskās palīdzības izmantošanas apraksts un piemērojamo līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru apraksts;
f)
uzraudzības un novērtēšanas sistēmu apraksts, iekļaujot aptuvenu uzraudzības un novērtēšanas plānu visam programmas darbības laikam;
g)
saziņas stratēģija visam programmas darbības laikposmam un aptuvens informācijas un saziņas plāns pirmajam gadam;
h)
informācija par to, kā tiek izpildītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (8) noteiktās normatīvās prasības;
i)
aptuvens finanšu plāns ar divām tabulām (bez sadalījuma pa iesaistītajām valstīm):
-
tabula, kurā norādītas ikgadējās provizoriskās finanšu apropriācijas saistībām un maksājumi, kas no Savienības prognozēti katra tematiskā mērķa un tehniskās palīdzības atbalstam. Pirmā gada apropriācijās iekļaujamas izmaksas sagatavošanas darbībām saskaņā ar 16. pantu,
-
tabula, kurā norādītas provizoriskās finanšu apropriāciju summas, ko atbalstam sniedz Savienība, un līdzfinansējums visam plānošanas laikposmam katram tematiskajam mērķim un tehniskajai palīdzībai;
j)
noteikumi izdevumu attiecināmībai, kas minēti 48. un 49. pantā;
k)
saistību sadalījums iesaistīto valstu vidū saskaņā ar 74. pantu;
l)
noteikumi par līdzfinansējuma pārvietošanu, izmantošanu un uzraudzību;
m)
to IT sistēmu apraksts, kuras izmantos ziņošanai un datorizētas informācijas apmaiņai starp vadošo iestādi un Komisiju;
n)
valoda(-as), kas pieņemtas programmā saskaņā ar 7. pantu.
5. pants
Pieņemšana
1. Viena gada laikā pēc plānošanas dokumenta apstiprināšanas iesaistītās valstis kopīgi iesniedz Komisijai programmas priekšlikumu ar visiem 4. pantā minētajiem elementiem. Pirms iesniegšanas Komisijai iesaistītās valstis rakstveidā apstiprina savu piekrišanu programmas saturam.
2. Komisija pārbauda, ka programmā ir ietverti visi 4. pantā minētie elementi. Komisija novērtē programmas atbilstību Regulas (ES) Nr. 232/2014 prasībām, plānošanas dokumentam, šai regulai un citiem ar programmu saistītajiem Savienības tiesību aktiem. Novērtējumā jo īpaši ņem vērā:
a)
analīzes kvalitāti, tās atbilstību ierosinātajām prioritātēm un citām Savienības finansētām programmām;
b)
finanšu plāna precizitāti;
c)
atbilstību Direktīvas 2001/42/EK prasībām.
3. Trīs mēnešu laikā pēc programmas iesniegšanas datuma Komisija sniedz piezīmes un pieprasa nepieciešamo pārskatīšanu. Divu mēnešu laikā pēc Komisijas pieprasījuma iesaistītās valstis sniedz visu nepieciešamo informāciju. Sešu mēnešu laikā pēc programmas iesniegšanas datuma Komisija apstiprina programmu, ja Komisijas visas piezīmes ir tikušas ņemtas vērā. Komisija var pagarināt minētos termiņus atkarībā no tā, kāda ir pieprasītās pārskatīšanas būtība.
4. Katru programmu Komisija pieņem visam programmas darbības laikam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 232/2014 10. panta 4. punktu.
6. pants
Pielāgojumi un pārskatīšana
1. Programmas pielāgojumus, kas būtiski neietekmē programmas būtību un mērķus, uzskata par nebūtiskiem. Jo īpaši:
a)
kopējās izmaiņas, kas nepārsniedz 20 % no sākotnēji piešķirtā Savienības ieguldījuma katram tematiskajam mērķim vai tehniskajai palīdzībai, vai kas izriet no grozījumiem saskaņā ar 2. punktu un ir saistītas ar pārvietošanu starp tematiskajiem mērķiem vai pārvietošanu no tehniskās palīdzības uz tematiskajiem mērķiem;
b)
kopējās izmaiņas, kas nepārsniedz 20 % no sākotnēji piešķirtā Savienības ieguldījuma katram tematiskajam mērķim, vai kas izriet no grozījumiem saskaņā ar 2. punktu un ir saistītas ar pārvietošanu no tematiskajiem mērķiem uz tehnisko palīdzību;
Šā punkta a) apakšpunktā minētās izmaiņas programmas finanšu plānā tieši var veikt vadošā iestāde, iepriekš saņemot apvienotās uzraudzības komitejas apstiprinājumu. Vadošā iestāde informē Komisiju par visām šādām izmaiņām, vēlākais, nākamajā ikgadējā ziņojumā, un sniedz Komisijai visu nepieciešamo papildinformāciju.
Ja programmas finanšu plānā tiek veiktas b) apakšpunktā minētās izmaiņas, vadošā iestāde iepriekš iegūst gan apvienotās uzraudzības komitejas, gan Komisijas apstiprinājumu.
2. Pamatojoties uz apvienotās uzraudzības komitejas pamatotu prasību vai pēc Komisijas iniciatīvas pēc tam, kad tā ir apspriedusies ar apvienoto uzraudzības komiteju, programmas var pārskatīt šādu apstākļu rezultātā:
a)
plānošanas dokumenta pārskatīšana;
b)
lielas sociāli ekonomiskas izmaiņas vai būtiskas izmaiņas programmas darbības teritorijā;
c)
īstenošanas grūtības;
d)
izmaiņas finanšu plānā, kas pārsniedz 1. punktā minēto pieļaujamo maksimālo robežu, vai jebkuras izmaiņas, kas ievērojami ietekmē programmas būtību un mērķus;
e)
revīzijas, uzraudzības un novērtēšanas gadījumā.
3. Programmu pārskatīšanas pieprasījumi ir pienācīgi pamatoti un atspoguļo prognozēto ietekmi, ko programmā radīs izmaiņas.
4. Komisija novērtē saskaņā ar 2. un 3. punktu sniegto informāciju. Ja Komisija sniedz piezīmes, vadošā iestāde iesniedz Komisijai visu nepieciešamo papildinformāciju. Piecu mēnešu laikā pēc pārskatīšanas pieprasījuma iesniegšanas Komisija to apstiprina, ja visas tās piezīmes ir tikušas pienācīgi ņemtas vērā.
5. Jebkuru programmas pārskatīšanu šā panta 2. punktā vai regulas 66. panta 5. punktā minētajos gadījumos pieņem ar Komisijas lēmumu, un tam var būt nepieciešami grozījumi 8. un 9. pantā minētajos finansēšanas nolīgumos.
7. pants
Valodu lietojums
1. Katrā programmā darba valoda ir viena vai vairākas no Savienības oficiālajām valodām. Iesaistītās valstis papildus var arī lemt kā darba valodu izmantot citas oficiālās valodas, kas nav Savienības oficiālās valodas. Darba valodas izvēli norāda programmā saskaņā ar 4. pantu.
2. Lai ņemtu vērā programmu partnerības aspektu, atbalsta saņēmēji visus dokumentus, kas attiecas uz to projektu, vadošajai iestādei var iesniegt savas valsts valodā, ar nosacījumu, ka šī iespēja programmā ir konkrēti minēta un ka apvienotā uzraudzības komiteja ar vadošās iestādes starpniecību nodrošina vajadzīgo mutisko un rakstisko tulkošanu.
3. Mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksas visām valodām, kas izvēlētas programmā, sedz no tehniskās palīdzības budžeta programmas līmenī, vai no katra atsevišķā projekta budžeta projekta līmenī.
2. NODAĻA
Finansēšanas nolīgumi
8. pants
Finansēšanas nolīgumi ar pārrobežu sadarbības partnervalstīm
1. Komisija noslēdz finansēšanas nolīgumus ar katru no pārrobežu sadarbības partnervalstīm. Finansēšanas nolīgumus var parakstīt arī pārējās iesaistītās valstis un vadošā iestāde vai valsts, kurā darbojas vadošā iestāde.
2. Finansēšanas nolīgumus paraksta ne vēlāk kā līdz tā gada beigām, kas seko gadam, kurā Komisija pieņēmusi lēmumu par programmas pieņemšanu. Tomēr tad, ja programmā iesaistīta vairāk nekā viena pārrobežu sadarbības partnervalsts, līdz minētā termiņa beigām visas puses paraksta vismaz vienu finansēšanas nolīgumu. Pārējās pārrobežu sadarbības partnervalstis var parakstīt savus attiecīgos finansēšanas nolīgumus pēc tam. Kamēr finansēšanas nolīgums nav stājies spēkā, programmas ārējo komponenti ar attiecīgo pārrobežu sadarbības partnervalsti uzsākt nevar. Ja programmu līdzfinansē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 231/2014 noteikumiem un ja ir vairāk nekā viena pārrobežu sadarbības partnervalsts, visas puses paraksta vismaz vienu finansēšanas nolīgumu ar vienu no Regulas (ES) Nr. 232/2014 I pielikuma sarakstā minētajām iesaistītajām partnervalstīm vai Krievijas Federāciju ne vēlāk kā līdz tā gada beigām, kas seko gadam, kurā Komisija pieņēmusi lēmumu par programmas pieņemšanu.
9. pants
Finansēšanas nolīgumi ar pārrobežu sadarbības partnervalstīm, kas nodrošina līdzfinansējumu
1. Ja pārrobežu sadarbības partnervalsts nodrošinātais līdzfinansējums tiek pārvests vadošajai iestādei, tad regulas 8. pantā minēto finansēšanas nolīgumu paraksta arī pārējās iesaistītās dalībvalstis un pārrobežu sadarbības partnervalstis, kā arī vadošā iestāde vai valsts, kurā darbojas vadošā iestāde.
2. Šajā finansēšanas nolīgumā ietver noteikumus, kas attiecas uz pārrobežu sadarbības partnervalsts līdzfinansējumu, tādus kā:
a)
summa;
b)
paredzētais izlietojums un tā nosacījumi, tai skaitā pieteikšanās nosacījumi;
c)
maksājumu veikšanas kārtība;
d)
finanšu pārvaldība;
e)
lietvedība;
f)
ziņošanas pienākumi;
g)
pārbaudes un kontroles;
h)
pārkāpumi un atgūtie līdzekļi.
3. NODAĻA
Citas vienošanās vai saprašanās memorandi
10. pants
Saturs
Vadošā iestāde var noslēgt saprašanās memorandu vai jebkādu citu vienošanos ar iesaistītajām valstīm, norādot programmas noteikumus, jo īpaši attiecībā uz valsts līdzfinansējumu, konkrētām finanšu saistībām, revīzijām un līdzekļu atgūšanu.
Šādu saprašanās memorandu vai citu vienošanos saturs atbilst šīs regulas un finanšu nolīguma(-u) noteikumiem.
4. NODAĻA
Īstenošana
11. pants
Īstenošanas metodes
Programmas parasti īsteno kopā ar dalībvalstīm dalītā pārvaldībā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. pantu. Iesaistītās valstis var ierosināt īstenošanu netiešā pārvaldībā, ko veic pārrobežu sadarbības partnervalsts vai starptautiska organizācija saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. pantu.
Programmām, ko īsteno netiešā pārvaldībā, piemēro šīs regulas trešo daļu.
II SADAĻA
LĪDZFINANSĒJUMS
12. pants
Līdzfinansējuma likme
1. Līdzfinansējuma apjoms ir vismaz 10 % no Savienības ieguldījuma.
2. Līdzfinansējumu, ja iespējams, sadala vienmērīgi visā programmas darbības laikā, lai nodrošinātu, ka programmas darbības beigās ir sasniegts 10 % minimuma mērķis.
3. Saskaņā ar programmu piešķirtais atbalsts atbilst piemērojamiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta nozīmē.
13. pants
Līdzfinansējuma avoti
1. Līdzfinansējums iegūstams no citiem avotiem nekā Savienība.
2. Katras programmas ietvaros iesaistītajām valstīm ir rīcības brīvība noteikt līdzfinansējuma avotu, summu un sadalījumu.
3. Ja pārrobežu sadarbības dalībvalsts apņemas pārvest tās līdzfinansējumu vadošajai iestādei, noteikumus par līdzfinansējuma nodrošināšanu, izlietojumu un uzraudzību nosaka 9. pantā minētajā finansēšanas nolīgumā un attiecīgos gadījumos 10. pantā minētajās vienošanās.
4. Visos pārējos gadījumos noteikumus, kas piemērojami līdzfinansējumam, var ietvert 10. pantā minētajās vienošanās.
14. pants
Ieguldījumi natūrā
1. Jebkurus nefinanšu līdzekļus, ko bez maksas nodrošina trešā puse, uzskata par ieguldījumu natūrā programmas vai projekta līmenī. To darbinieku izmaksas, kas nozīmēti projektam vai programmai, neuzskata par ieguldījumu natūrā, bet to var uzskatīt par daļu no 12. pantā minētā 10 % minimuma līdzfinansējuma, ja šīs izmaksas sedz atbalsta saņēmēji vai iesaistītās valstis.
2. Ieguldījumi natūrā nav attiecināmās izmaksas, un tās nevar uzskatīt par daļu no 12. pantā minētā 10 % minimuma līdzfinansējuma.
III SADAĻA
IZPILDES TERMIŅŠ
15. pants
Izpildes termiņš
Katras programmas izpildes termiņš sākas, agrākais, dienā, kad Komisija pieņem programmu, un beidzas, vēlākais, 2024. gada 31. decembrī.
16. pants
Programmas sākotnējais posms
1. Dalītas pārvaldības gadījumā programma tiek uzsākta iesaistītajās valstīs pēc tam, kad ir saņemts 25. panta 4. punktā minētais paziņojums, ar kuru Komisija informē par to, ka tai nav nolūka pieprasīt attiecīgajā punktā minētos dokumentus vai ka tai nav nekādu piezīmju. Sagatavošanas darbības, kas nepieciešamas pārvaldes un kontroles sistēmu izveidei, iesaistītās valstis var uzsākt agrāk. Ar tām saistītās izmaksas ir attiecināmas saskaņā ar 36. pantu.
2. Regulas 80. un 82. pantā minētās netiešas pārvaldības gadījumā programma iesaistītajās dalībvalstīs tiek uzsākta pēc tam, kad ir stājies spēkā līgums, ar ko budžeta īstenošanas uzdevumi tiek piešķirti starptautiskai organizācijai vai pārrobežu sadarbības partnervalstij.
3. Turklāt var veikt šādas sagatavošanas darbības, kas nepieciešamas programmas uzsākšanai:
a)
vadošās iestādes un attiecīgā gadījumā apvienotā tehniskā sekretariāta izveide;
b)
apvienotās uzraudzības komitejas pirmā sanāksme, iekļaujot arī pārstāvjus no tām pārrobežu sadarbības partnervalstīm, kas vēl nav parakstījušas finansēšanas nolīgumu vai ar kurām noslēgtie finansēšanas nolīgumi vēl nav stājušies spēkā;
c)
projektu atlases vai līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru sagatavošana un uzsākšana, ietverot palīdzības apturēšanas klauzulu saistībā ar finansēšanas nolīgumu stāšanos spēkā.
4. Kamēr nav stājušies spēkā attiecīgie finansēšanas nolīgumi, ar attiecīgajām pārrobežu sadarbības partnervalstīm var uzsākt tikai 1. un 3. punktā minētās sagatavošanas darbības.
17. pants
Programmas pārtraukšana
1. Ja neviena no pārrobežu sadarbības partnervalstīm nav parakstījusi attiecīgo finansēšanas nolīgumu 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā, programmu pārtrauc.
Eiropas Reģionālās attīstības fonda gada maksājumi, kas jau ir piešķirti, paliek pieejami tiem paredzētajā parastajā laikposmā, taču tos var izmantot tikai darbībām, kuras notiek tikai attiecīgajās dalībvalstīs un par kurām noslēgts līgums, pirms Komisija pieņēmusi pārtraukšanas lēmumu. Vadošā iestāde trīs mēnešu laikā pēc līgumu izbeigšanas nosūta galīgo ziņojumu Komisijai, kas rīkojas saskaņā ar 2. un 3. punktu.
2. Ja programmu nevar īstenot iesaistīto valstu attiecībās radušos problēmu dēļ un citos pienācīgi pamatotos gadījumos, Komisija var pieņemt lēmumu pārtraukt programmu pirms izpildes termiņa beigām pēc apvienotās uzraudzības komitejas pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas, iepriekš apspriedusies ar apvienoto uzraudzības komiteju.
3. Ja programma tiek pārtraukta, vadošā iestāde nosūta galīgo ziņojumu sešu mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas. Pēc iepriekšējā priekšfinansējuma dzēšanas Komisija veic galīgo maksājumu vai attiecīgā gadījumā izdod līdzekļu atgūšanas rīkojumu. Komisija arī atceļ atlikušos saistību atlikumus.
Alternatīvi iepriekšminētajam var pieņemt lēmumu samazināt programmas budžeta piešķīrumu saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
4. Šā panta 1. un 2. punktā minētajos gadījumos Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstu, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības, vai gada maksājumiem, par kuriem ir uzņemtas saistības un par kuriem saistības tā paša budžeta gada laikā ir pilnībā vai daļēji atceltas, un kas vēl nav piešķirts citai tās pašas ārējās sadarbības programmu kategorijas programmai, piešķir iekšējās pārrobežu sadarbības programmām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1299/2013 4. pantu.
Atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības, vai gada maksājumiem, par kuriem ir uzņemtas saistības un par kuriem saistības tā paša budžeta gada laikā ir pilnībā vai daļēji atceltas, izmanto, lai finansētu citas programmas vai projektus, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 232/2014.
18. pants
Projekti
1. Līgumus par lieliem infrastruktūras projektiem, ko atlasa, izmantojot tiešās piešķiršanas procedūru, paraksta un ieguldījumus finanšu instrumentos nodrošina līdz 2019. gada 30. jūnijam.
2. Visus pārējos līgumus paraksta līdz 2021. gada 31. decembrim.
3. Visas saskaņā ar programmu finansētās projektu darbības pabeidz, vēlākais, līdz 2022. gada 31. decembrim.
19. pants
Programmas slēgšana
1. No 2023. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 30. septembrim var veikt tikai tās darbības, kas saistītas ar programmas slēgšanu.
2. Programma uzskatāma par slēgtu, kad:
a)
ir pabeigti visi līgumi, kas noslēgti saistībā ar programmu;
b)
tiek veikts galīgā atlikuma maksājums vai līdzekļu atgūšana;
c)
Komisija atceļ atlikušās saistības.
3. Programmas slēgšana neskar Komisijas tiesības vajadzības gadījumā veikt vēlākus finanšu pielāgojumus attiecībā uz kopīgo vadošo iestādi vai atbalsta saņēmējiem, ja programmas vai projektu galīgā summa, par kuru var saņemt finansējumu, bija jāpārskata pēc pārbaudēm vai revīzijām, kas veiktas pēc slēgšanas datuma.
IV SADAĻA
PROGRAMMAS STRUKTŪRAS
20. pants
Iestāžu un pārvaldības struktūru pilnvarošana
1. Iesaistītās valstis par vadošo iestādi izvēlas valsts, reģionālo vai vietējo publisko iestādi vai struktūru vai privāto tiesību subjektu ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Vienu un to pašu vadošo iestādi var izvēlēties vairāk nekā vienai programmai.
2. Iesaistītās valstis par vienīgo revīzijas iestādi pilnvaro valsts, reģionālo vai vietējo publisku iestādi vai struktūru, kas funkcionāli ir neatkarīga no vadošās iestādes. Revīzijas iestāde atrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā darbojas vadošā iestāde. Vienu un to pašu revīzijas iestādi var pilnvarot vairāk nekā vienai programmai.
3. Var pilnvarot vienu vai vairākas starpniekstruktūras, kas veiks konkrētus vadošās iestādes uzdevumus vadošās iestādes pakļautībā. Attiecīgo vienošanos starp vadošo iestādi un starpniekstruktūrām juridiski noformē rakstveidā. Starpniekstruktūra sniedz garantijas par savu maksātspēju un kompetenci attiecīgajā jomā, kā arī par savu administratīvo un finanšu pārvaldības spēju.
4. Iesaistītās valstis pārvaldības un kontroles sistēmās un attiecīgos gadījumos 8. un 9. pantā minētajos finansēšanas nolīgumos un/vai 10. pantā minētajās vienošanās paredz noteikumus, kas reglamentē to attiecības ar vadošo iestādi un revīzijas iestādi, attiecības starp šīm iestādēm un attiecības starp šīm iestādēm un Komisiju.
5. Dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, pēc savas iniciatīvas var izraudzīties koordinācijas struktūru, kuras pienākums ir sazināties ar Komisiju un sniegt tai informāciju, koordinēt citu attiecīgo pilnvaroto iestāžu darbības un veicināt piemērojamo tiesību aktu saskaņotu piemērošanu.
6. Katra iesaistītā valsts pilnvaro:
a)
valsts iestādi, kas atbalsta vadošo iestādi programmas pārvaldībā saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;
b)
kontroles kontaktpunktu, kas atbalsta vadošo iestādi, kura veic programmas saistību pārbaudi;
c)
regulas 28. panta 2. punktā minētās revidentu grupas pārstāvi;
d)
regulas 21. pantā minētās apvienotās uzraudzības komitejas pārstāvjus.
1. NODAĻA
Apvienotā uzraudzības komiteja
21. pants
Apvienotā uzraudzības komiteja
Trīs mēnešu laikā pēc dienas, kad Komisija ir pieņēmusi programmu, iesaistītās valstis izveido apvienoto uzraudzības komiteju.
22. pants
Apvienotās uzraudzības komitejas sastāvs
1. Apvienoto uzraudzības komiteju veido viens vai vairāki katras iesaistītās valsts pilnvaroti pārstāvji. Pārstāvjus pilnvaro kā amatpersonas, nevis personīgi. Apvienotā uzraudzības komiteja var pilnvarot citas personas kā novērotājus.
2. Ja vien tas ir iespējams un piemēroti, iesaistītās valstis nodrošina visu to dalībnieku līdzdalību, uz kuriem programma attiecas, un jo īpaši vietējās ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās iestādes, lai nodrošinātu viņu līdzdalību programmas īstenošanā.
3. Komisija iesaistās apvienotās uzraudzības komitejas darbā kā novērotāja. To uzaicina uz katru apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmi vienlaikus ar iesaistīto valstu pārstāvjiem. Komisija var lemt par to, vai tā piedalīsies vai nepiedalīsies visās apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmēs vai daļā no tām.
4. Apvienoto uzraudzības komiteju vada viens no tās locekļiem, vadošās iestādes pārstāvis vai jebkura cita persona, kā tas noteikts reglamentā.
5. Par apvienotās uzraudzības komitejas sekretāru pilnvaro vadošās iestādes, apvienotā tehniskā sekretariāta vai 20. panta 3. punktā minētās starpniekstruktūras pārstāvi.
23. pants
Darbība
1. Apvienotā uzraudzības komiteja izstrādā un pieņem savu reglamentu vienbalsīgi.
2. Apvienotā uzraudzības komiteja lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties. Konkrētus jautājumus saskaņā ar reglamentu tā var izvirzīt balsošanai, jo īpaši tos, kas attiecas uz projektu galīgo atlasi un tiem piešķirto dotāciju apjomu.
3. Katrai iesaistītajai valstij ir līdzvērtīgas balsstiesības neatkarīgi no tās pilnvaroto pārstāvju skaita.
4. Sekretāram, Komisijai vai jebkuram citam novērotājam balsstiesību nav.
5. Apvienotās uzraudzības komitejas priekšsēdētājs veic moderatora funkcijas un vada debates. Priekšsēdētājam ir balsstiesības, ja viņš vai viņa ir iesaistītās valsts pārstāvis.
6. Apvienotā uzraudzības komiteja sanāk vismaz reizi gadā. To sasauc priekšsēdētājs pēc vadošās iestādes pieprasījuma vai pēc jebkuras iesaistītās valsts pienācīgi pamatota pieprasījuma, vai pēc Komisijas pieprasījuma. Saskaņā ar reglamentu komiteja pēc priekšsēdētāja, vadošās iestādes vai jebkuras iesaistītās valsts iniciatīvas var pieņemt lēmumu, izmantojot rakstisko procedūru.
7. Pēc katras apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmes sagatavo protokolu, ko paraksta priekšsēdētājs un sekretārs. Šā protokola kopiju izsniedz iesaistīto valstu pārstāvjiem, Komisijai un citiem novērotājiem.
24. pants
Apvienotās uzraudzības komitejas funkcijas
1. Apvienotā uzraudzības komiteja seko līdzi programmas īstenošanai un virzībai uz prioritāšu izpildi, izmantojot programmā definētus objektīvi pārbaudāmus rādītājus un attiecīgās mērķa vērtības. Apvienotā uzraudzības komiteja izskata visus jautājumus, kas ietekmē programmas darbību.
2. Apvienotā uzraudzības komiteja var sniegt vadošajai iestādei ieteikumus par programmas īstenošanu un tās novērtēšanu. Tā uzrauga darbības, kas veiktas, pamatojoties uz tās ieteikumiem.
3. Apvienotā uzraudzības komiteja:
a)
apstiprina vadošās iestādes darba programmu un finanšu plānu, tostarp tehniskās palīdzības plānoto izmantošanu;
b)
uzrauga vadošās iestādes darba plāna un finanšu plāna īstenošanu;
c)
apstiprina kritērijus projektiem, kurus finansēs saskaņā ar programmu;
d)
atbild par vērtēšanas un atlases procedūru, ko piemēro projektiem, kurus finansēs saskaņā ar programmu;
e)
apstiprina visus priekšlikumus pārskatīt programmu;
f)
izskata visus vadošās iestādes iesniegtos ziņojumus un, ja nepieciešams, veic atbilstošus pasākumus;
g)
izskata visus strīdīgos gadījumus, uz kuriem komitejas uzmanību vērsusi vadošā iestāde;
h)
izskata un apstiprina 77. pantā minēto ikgadējo ziņojumu;
i)
izskata un apstiprina 78. pantā minēto ikgadējo uzraudzības un novērtēšanas plānu;
j)
izskata un apstiprina 79. pantā minētos ikgadējos informācijas un saziņas plānus.
4. Neskarot 3. punkta d) apakšpunktu, apvienotā uzraudzības komiteja var izveidot projektu atlases komiteju, kas darbojas tās pakļautībā.
2. NODAĻA
Vadošā iestāde
25. pants
Izraudzīšana
1. Vadošajai iestādei, ko izvēlējušās programmā iesaistītās valstis, dalībvalstī, kurā iestāde atrodas, ar atbilstīgā līmeņa lēmumu piemēro izraudzīšanas procedūru.
2. Izraudzīšanas procedūra balstās uz neatkarīgas revīzijas struktūras ziņojumu un atzinumu, kurā novērtēta pārvaldības un kontroles sistēmu, tostarp tajā iekļauto starpniekstruktūru nozīme, atbilstība regulas I pielikumā noteiktajiem izraudzīšanas kritērijiem. Revīzijas struktūra atbilstošos gadījumos ņem vērā, vai programmas pārvaldības un kontroles sistēmas ir līdzīgas tām, kas ir izmantotas iepriekšējam plānošanas periodam, kā arī jebkurus pierādījumus par to efektīvu darbību.
Neatkarīgā revīzijas struktūra ir revīzijas iestāde vai cita publisko tiesību vai privāttiesību struktūra ar nepieciešamo revīzijas spēju, kura ir neatkarīga no vadošās iestādes. Tā veic savu darbību saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.
3. Dalībvalsts iesniedz Komisijai 1. punktā minēto oficiālo lēmumu iespējami drīz pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi programmu.
4. Divu mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā oficiālā lēmuma saņemšanas Komisija var pieprasīt neatkarīgās revīzijas struktūras ziņojumu un atzinumu, kā arī pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu, jo īpaši attiecībā uz daļām, kas saistītas ar projektu atlasi. Ja Komisijai nav nolūka pieprasīt minētos dokumentus, tā iespējami drīz paziņo par to dalībvalstij. Ja Komisija minētos dokumentus pieprasa, tā divu mēnešu laikā pēc to saņemšanas var izteikt piezīmes par šiem dokumentiem, kas ir jāpārskata, ņemot vērā izteiktās piezīmes. Ja Komisijai nav sākotnēju vai papildu piezīmju, tā iespējami drīz paziņo par to dalībvalstij.
5. Ja esošie revīzijas un kontroles rezultāti liecina, ka izraudzītā iestāde vairs neatbilst 2. punktā minētajiem kritērijiem, dalībvalsts attiecīgā līmenī un ņemot vērā problēmas nopietnību, nosaka nepieciešamās korektīvās darbības un pārbaudes laikposmu, kura laikā tiek veiktas šīs korektīvās darbības.
Ja izraudzītā iestāde dalībvalsts noteiktajā pārbaudes laikposmā neīsteno nepieciešamās korektīvās darbības, dalībvalsts attiecīgā līmenī izbeidz iestādes pilnvaras.
Dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai, ja:
-
izraudzītajai iestādei ir noteikts pārbaudes laikposms, un sniedz informāciju par korektīvajām darbībām un attiecīgo pārbaudes laikposmu, vai
-
pēc korektīvo darbību īstenošanas pārbaudes laikposms tiek izbeigts, vai
-
iestādes pilnvaras tiek izbeigtas.
Neskarot 61. panta piemērošanu, paziņojums par to, ka dalībvalsts izraudzītajai iestādei ir noteikusi pārbaudes periodu, nav iemesls pārtraukt maksājumu pieteikumu izskatīšanu.
Ja vadošās iestādes pilnvaras tiek izbeigtas, iesaistītās valstis pilnvaro jaunu iestādi vai struktūru, kā minēts regulas 20. panta 1. punktā, kas pārņemtu vadošās iestādes funkcijas. Minētajai iestādei piemēro šā panta 2. punktā noteikto izraudzīšanās procedūru un par to paziņo Komisijai saskaņā ar 4. punktu. Šādām izmaiņām nepieciešama regulas 6. pantā noteiktā programmas pārskatīšana.
26. pants
Vadošās iestādes funkcijas
1. Vadošā iestāde ir atbildīga par programmas pārvaldību saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un par to, lai tiktu nodrošināta apvienotā uzraudzības komitejas lēmumu atbilstība piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem.
2. Attiecībā uz programmas pārvaldību vadošā iestāde:
a)
atbalsta apvienotās uzraudzības komitejas darbu un sniedz tai informāciju, kas vajadzīga tās uzdevumu izpildei, jo īpaši datus par programmas virzību sagaidāmo mērķu un rezultātu sasniegšanā;
b)
sagatavo un pēc apvienotās uzraudzības komitejas apstiprinājuma iesniedz Komisijai ikgadējo un galīgo ziņojumu;
c)
dalās tādā informācijā ar starpniekstruktūrām, apvienoto tehnisko sekretariātu, revīzijas iestādi un atbalsta saņēmējiem, kas ir nepieciešama viņu uzdevumu pildīšanai vai projekta īstenošanai;
d)
izveido un uztur datorizētu sistēmu, lai ierakstītu un glabātu katra projekta datus, kas vajadzīgi uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, pārbaudei un revīzijai, tostarp attiecīgos gadījumos datus par individuāliem projektu dalībniekiem. Jo īpaši vadošā iestāde ieraksta un glabā tehniskos un finanšu datus par katru projektu. Sistēma nodrošina visus datus, kas nepieciešami, lai sagatavotu maksājuma pieteikumus un gada pārskatus, tostarp datus par atgūstamajām summām, atgūtajām summām un summām, kas samazinātas pēc visa projektam vai programmai piešķirtā ieguldījuma vai tā daļas atcelšanas;
e)
ja nepieciešams, veic ietekmes uz vidi novērtējumu programmas līmenī;
f)
īsteno informācijas un komunikācijas plānus saskaņā ar 79. pantu;
g)
īsteno uzraudzības un novērtēšanas plānus saskaņā ar 78. pantu.
3. Attiecībā uz projektu atlasi un pārvaldību vadošā iestāde:
a)
izstrādā un uzsāk atlases procedūras;
b)
pārvalda projektu atlases procedūras;
c)
nodrošina galveno atbalsta saņēmēju ar dokumentu, kurā izklāstīti nosacījumi katra projekta atbalstam, tostarp finanšu plāns un izpildes termiņi;
d)
paraksta līgumus ar atbalsta saņēmējiem;
e)
pārvalda projektus.
4. Attiecībā uz tehnisko palīdzību vadošā iestāde:
a)
pārvalda līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras;
b)
paraksta līgumus ar līgumslēdzējiem;
c)
pārvalda līgumus.
5. Attiecībā uz programmas finanšu pārvaldību un kontroli vadošā iestāde:
a)
pārbauda, vai pakalpojumi ir sniegti, piegādes veiktas vai būvdarbi ir izpildīti un vai atbalsta saņēmēji ir samaksājuši deklarētos izdevumus, un vai tas atbilst piemērojamiem tiesību aktiem, programmas noteikumiem un nosacījumiem projektu atbalsta saņemšanai;
b)
nodrošina, ka projekta īstenošanā iesaistītie atbalsta saņēmēji visiem ar projektu saistītajiem darījumiem uztur vai nu atsevišķu grāmatvedības sistēmu vai piemērotu grāmatvedības kodu sistēmu;
c)
ievieš efektīvus un samērīgus krāpšanas apkarošanas pasākumus, ņemot vērā apzinātos riskus;
d)
izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka visus dokumentus, kas attiecas uz izdevumiem un revīzijām un kas vajadzīgi atbilstīgas revīzijas izsekojamības nodrošināšanai, glabā saskaņā ar 30. panta prasībām;
e)
izstrādā vadības deklarāciju un gada kopsavilkumu, kas minēti 68. pantā;
f)
sagatavo un iesniedz Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 60. pantu;
g)
sagatavo gada pārskatus;
h)
maksājumu pieteikumu sagatavošanā un iesniegšanā ņem vērā visu revīzijas iestādes veikto vai tās pārraudzībā veikto revīziju rezultātus;
i)
uztur datorizētu grāmatvedības uzskaiti par Komisijai deklarētajiem izdevumiem un atbalsta saņēmējiem izmaksātajām summām;
j)
ved uzskaiti par atgūstamajām summām un summām, kas samazinātas pēc visas piešķirtās dotācijas vai tās daļas atcelšanas.
6. Panta 5. punkta a) apakšpunktā noteiktajās pārbaudēs iekļauj šādas procedūras:
a)
administratīvas pārbaudes attiecībā uz katru atbalsta saņēmēju iesniegto maksājuma pieteikumu;
b)
projekta pārbaudes uz vietas.
Uz vietas veikto projekta pārbaužu biežums un aptvērums ir samērīgs ar projektam piešķirtās dotācijas summu un riska līmeni, ko šādās pārbaudēs un revīzijās konstatējusi revīzijas iestāde attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu kopumā.
7. Projekta pārbaudes uz vietas saskaņā ar šā panta 6. punkta b) apakšpunktu var veikt izlases veidā.
8. Ja institūcija, kuras ietvaros darbojas vadošā iestāde, ir arī programmas atbalsta saņēmējs, 5. punkta a) apakšpunktā minētajās pārbaudēs nodrošina funkciju pienācīgu nošķiršanu.
27. pants
Apvienotais tehniskais sekretariāts un tā filiāles
1. Iesaistītās valstis var izlemt izveidot apvienoto tehnisko sekretariātu, kas programmā aprakstāms saskaņā ar 4. pantu.
2. Apvienotais tehniskais sekretariāts palīdz vadošajai iestādei, apvienotajai uzraudzības komitejai un attiecīgā gadījumā revīzijas iestādei veikt to attiecīgās funkcijas. Proti, tas informē potenciālos atbalsta saņēmējus par finansējuma iespējām saskaņā ar programmām un palīdz atbalsta saņēmējiem īstenot projektu. To var arī pilnvarot kā 20. panta 3. punktā minēto starpniekstruktūru.
3. Pēc iesaistīto valstu lēmuma tajās var izveidot filiāles. To uzdevumus apraksta programmā, un tajos var iekļaut saziņu, informēšanu, palīdzību vadošajai iestādei projekta novērtēšanas un īstenošanas turpmākajās darbībās. Filiāle nekādā gadījumā neveic uzdevumus, kas saistīti ar valsts iestādes uzdevumiem vai lēmumu par projektiem pieņemšanu pēc saviem ieskatiem.
4. Apvienotā tehniskā sekretariāta un tā filiāļu darbību finansē no tehniskās palīdzības budžeta.
3. NODAĻA
Revīzijas iestāde
28. pants
Revīzijas iestādes funkcijas
1. Revīzijas iestāde nodrošina, ka tiek veikta pārvaldības un kontroles sistēmu, atbilstoši atlasītu projektu kopas un programmas gada pārskatu revīzija.
2. Revīzijas iestādei palīdz revidentu grupa, ko veido katras programmā iesaistītās valsts pārstāvji.
3. Ja revīzijas veic cita struktūra, nevis revīzijas iestāde, revīzijas iestāde nodrošina, ka jebkurai šādai struktūrai ir nepieciešamā funkcionālā neatkarība.
4. Revīzijas iestāde nodrošina, ka revīzijas darbs atbilst starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.
5. Deviņu mēnešu laikā pēc pirmā finansēšanas nolīguma parakstīšanas saskaņā ar 8. panta 2. punktu revīzijas iestāde iesniedz Komisijai revīzijas stratēģiju revīziju veikšanai. Revīzijas stratēģijā izklāsta revīzijas metodiku gada pārskatiem un projektiem, metodi revidējamo projektu atlasei un revīziju plānošanu saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem. Revīzijas stratēģiju atjaunina katru gadu no 2017. gada līdz 2024. gada beigām (ieskaitot). Ja vienota pārvaldības un kontroles sistēma attiecas uz vairāk nekā vienu programmu, šīm programmām var sagatavot vienu revīzijas stratēģiju. Atjaunināto revīzijas stratēģiju iesniedz Komisijai kopā ar programmas gada ziņojumu.
6. Revīzijas iestāde saskaņā ar 68. pantu sagatavo:
a)
revīzijas atzinumu par gada pārskatiem par iepriekšējo grāmatvedības gadu;
b)
gada revīzijas ziņojumu.
Ja vienota pārvaldības un kontroles sistēma attiecas uz vairāk nekā vienu programmu, b) apakšpunktā prasīto informāciju var ietvert vienā ziņojumā.
29. pants
Sadarbība ar revīzijas iestādi
Komisija sadarbojas ar revīzijas iestādi, lai koordinētu tās revīzijas plānus un metodes, un dalās ar attiecīgās programmas pārvaldības un kontroles sistēmu revīziju rezultātiem.
V SADAĻA
PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SISTĒMAS
30. pants
Pārvaldības un kontroles sistēmu vispārīgi principi
1. Pārvaldības un kontroles sistēmas ietver:
a)
katras pārvaldē un kontrolē iesaistītās struktūras uzdevumus, tai skaitā funkciju sadalījumu katrā struktūrā, to iekšējo organizāciju atbilstīgi funkciju nošķiršanas principam gan starp šādām struktūrām, gan to iekšienē;
b)
procedūras deklarēto izdevumu pareizības un precizitātes nodrošināšanai;
c)
elektroniskas datu sistēmas grāmatvedībai, uzglabāšanai, uzraudzīšanai un ziņošanai;
d)
sistēmas uzraudzībai un ziņošanai, ja atbildīgā struktūra uzdevumu izpildi uztic citai struktūrai;
e)
kārtību, kādā tiek veikta pārvaldības un kontroles sistēmu darbības revīzija;
f)
sistēmas un procedūras, kas nodrošina pienācīgas revīzijas liecības;
g)
procedūras pārkāpumu, tostarp krāpšanas novēršanu, atklāšanu un seku labošanu un nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu kopā ar procentiem;
h)
līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras tehniskajai palīdzībai un projektu atlases procedūras;
i)
valsts iestāžu nozīme un iesaistīto valstu atbildība saskaņā ar 31. pantu.
2. Vadošā iestāde nodrošina, ka vadības un kontroles sistēmas programmai ir izveidotas saskaņā ar šīs regulas noteikumiem un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi.
31. pants
Valsts iestādes un iesaistīto valstu atbildība
1. Valsts iestāde, kas pilnvarota saskaņā ar 20. panta 6. punkta a) apakšpunktu, inter alia:
a)
atbild par efektīvi funkcionējošu pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi valsts līmenī;
b)
nodrošina programmas īstenošanā valsts līmenī iesaistīto iestāžu vispārēju koordinēšanu, tostarp attiecībā uz tām iestādēm, kas darbojas kā kontroles kontaktpunkti un revidentu grupas locekļi;
c)
pārstāv savu valsti apvienotās uzraudzības komitejā.
Pārrobežu sadarbības valstīs valsts iestāde ir galīgā iestāde, kas atbild par to noteikumu īstenošanu, kuri ietverti 8. un 9. pantā minētajos finansēšanas nolīgumos.
2. Iesaistītās valstis atbalsta vadošo iestādi tās 30. panta 2. punktā minēto pienākumu izpildē.
3. Iesaistītās valstis savā teritorijā novērš, atklāj un labo pārkāpumus, tostarp krāpšanu un nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu kopā ar procentiem saskaņā ar 74. pantu. Tās nekavējoties paziņo vadošajai iestādei un Komisijai par šiem pārkāpumiem, un informē tās par saistīto administratīvo un tiesas kārtībā uzsākto tiesvedību virzību.
4. Iesaistīto valstu atbildība par summām, kas atbalsta saņēmējam izmaksātas nepamatoti, ir noteikta 74. pantā.
5. Komisijas veiktās finanšu korekcijas neskar vadošās iestādes pienākumu veikt līdzekļu atgūšanu saskaņā ar 74. un 75. pantu un dalībvalstu pienākumu atgūt valsts atbalstu Līguma Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (9) 14. pantu.
32. pants
Revīzijas un kontroles struktūras
1. Izdevumus, ko atbalsta saņēmējs ir deklarējis, pamatojot maksājuma pieteikumu, pārbauda revidents vai kompetenta valsts amatpersona, kas ir neatkarīga no atbalsta saņēmēja. Revidents vai kompetentā valsts amatpersona pārbauda, vai atbalsta saņēmēja deklarētās izmaksas un projekta ieņēmumi ir reāli, precīzi reģistrēti un attiecināmi saskaņā ar līgumu.
Šo pārbaudi veic, pamatojoties uz iepriekš saskaņotām procedūrām, kuras veiks saskaņā ar:
a)
Saistīto pakalpojumu starptautisko standartu 4400: “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”, ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija (IFAC);
b)
Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi un izdevusi IFAC Starptautiskā Ētikas standartu padome grāmatvežiem.
Attiecībā uz valsts amatpersonām minētās procedūras un standartus nosaka valsts līmenī, ņemot vērā starptautiskos standartus.
Revidents atbilst vismaz vienai no šādām prasībām:
a)
persona, kas ir valsts grāmatvedības vai revīzijas iestādes vai institūcijas biedrs, un attiecīgā iestāde vai institūcija ir IFAC dalībniece;
b)
persona, kas ir valsts grāmatvedības vai revīzijas iestādes vai institūcijas biedrs. Ja minētā organizācija nav IFAC dalībniece, revidents apņemas veikt darbu saskaņā ar IFAC standartiem un ētikas kodeksu;
c)
persona, kas dalībvalstī publiskas pārraudzības iestādes publiskā reģistrā ir reģistrēta kā obligātais revidents saskaņā ar publiskās pārraudzības principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/43/EK (10);
d)
persona, kas pārrobežu sadarbības partnervalstī publiskas pārraudzības iestādes publiskā reģistrā ir reģistrēta kā obligātais revidents saskaņā ar publiskās pārraudzības principiem, kā tie ietverti attiecīgās valsts tiesību aktos.
Valsts amatpersonai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas pārbaudes darba veikšanai.
2. Papildus tam vadošā iestāde veic pati savas pārbaudes saskaņā ar 26. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 26. panta 6. punktu. Lai vadošā iestāde spētu veikt pārbaudes visā programmas darbības teritorijā, tai var palīdzēt kontroles kontaktpunkti.
Iesaistītās valsts veic visus iespējamos pasākumus, lai atbalstītu vadošo iestādi tās kontroles uzdevumu izpildē.
3. Revīzijas iestāde nodrošina, ka tiek veikta pārvaldības un kontroles sistēmu, atbilstoši atlasītu projektu kopas un programmas gada pārskatu revīzija, kā minēts 28. pantā. Regulas 28. panta 2. punktā minēto revidentu grupu izveido trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir izraudzīta vadošā iestāde. Tā izstrādā savu reglamentu. Tās sanāksmes vada programmai pilnvarotā revīzijas iestāde.
Katra iesaistītā valsts var pilnvarot revīzijas iestādi tieši veikt tās pienākumus savā teritorijā.
4. Tiek garantēta 1., 2. un 3. punktā minēto iestāžu neatkarība.
33. pants
Savienības kontroles
1. Komisija, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, Eiropas Revīzijas palāta un jebkuri šo iestāžu un struktūru pilnvaroti ārēji revidenti, izskatot dokumentus un/vai veicot pārbaudes uz vietas, var pārbaudīt to, kā vadošā iestāde, atbalsta saņēmēji, līgumslēdzējas puses, apakšuzņēmēji un trešās puses, kas saņem finanšu atbalstu, izmanto Savienības līdzekļus. Katrā līgumā skaidri jānorāda, ka minētās iestādes un struktūras var izmantot savas kontroles pilnvaras attiecībā uz ēkām, dokumentiem un informāciju, neatkarīgi no tās uzglabāšanas veida.
2. Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp izraudzīšanās lēmumu, gada vadības ziņojumu, gada kontroles ziņojumu, gada revīzijas atzinumu, gada ziņojumus un revīzijas, ko veic valsts un Savienības struktūras, pārliecinās, ka pārvaldības un kontroles sistēmas atbilst šīs regulas prasībām un minētās sistēmas funkcionē efektīvi.
3. Komisija var pieprasīt vadošajai iestāde veikt nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti un izdevumu pareizību.
VI SADAĻA
TEHNISKĀ PALĪDZĪBA
34. pants
Tehniskās palīdzības budžets
1. Tehniskajai palīdzībai var piešķirt ne vairāk kā 10 % no Savienības kopējā ieguldījuma. Pienācīgi pamatotos gadījumos ar Komisijas piekrišanu var tikt piešķirta lielāka summa.
2. Tehniskā palīdzība atspoguļo programmas reālās vajadzības, jo īpaši ņemot vērā tādus aspektus kā programmas kopējais budžets, programmas darbības ģeogrāfiskā teritorija un iesaistīto valstu skaits.
35. pants
Mērķis
1. Tehniskās palīdzības darbības ietver sagatavošanos, pārvaldību, uzraudzību, novērtēšanu, informāciju, saziņu, tīklu veidošanu, sūdzību izskatīšanu, kontroles un revīzijas darbības, kas attiecas uz programmas īstenošanu, un darbības, kā mērķis ir atbalstīt administratīvo spēju programmas īstenošanai.
2. Tehniskā palīdzība 1. punktā minētajām darbībām izmantojama gan programmas struktūru, gan atbalsta saņēmēju vajadzībām.
3. Izdevumi darbībām, kas saistītas ar veicināšanu un spēju palielināšanu, un kuri radušies ārpus programmas darbības teritorijas, var tikt segti, nepārsniedzot 39. panta 2. punktā noteikto robežu, ja ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi.
36. pants
Attiecināmība
1. Regulas 48. pantā noteiktos attiecināmības kritērijus piemēro mutatis mutandis tehniskās palīdzības izmaksām. Izmaksas attiecībā uz iesaistīto valstu ierēdņiem, kas nozīmēti programmai, var uzskatīt par attiecināmām kā tehniskās palīdzības izmaksas. Jāizvairās no paralēlām atalgojuma sistēmām un papildu maksājumiem. Regulas 49. pantā noteiktās izmaksas neuzskata par attiecināmām tehniskās palīdzības izmaksām.
2. Regulas 16. pantā minēto sagatavošanas darbību izmaksas ir attiecināmas pēc tam, kad programma saskaņā ar 4. pantu iesniegta Komisijai, bet ne ātrāk par 2014. gada 1. janvāri, ja Komisija apstiprina programmu saskaņā ar 5. pantu.
37. pants
Iepirkuma noteikumi
1. Ja tehniskās palīdzības budžeta izmantošanas gada plāna īstenošanai nepieciešams iepirkums, līgumslēgšanas tiesības piešķir, ņemot vērā šādus noteikumus:
a)
ja tas ir subjekts, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, piemēro vai nu valsts tiesību aktus un administratīvos noteikumus, kas pieņemti saistībā ar publiskajam iepirkumam piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, vai arī iepirkuma noteikumus, kas ietverti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 otrās daļas IV sadaļā un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 otrās daļas II sadaļā;
b)
visos pārējos gadījumos attiecīgos iepirkuma noteikumus apraksta 8. un 9. pantā minētajos finansēšanas nolīgumos vai 81. un 82. pantā minētajās vienošanās.
2. Visos gadījumos piemēro Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantā paredzētos noteikumus par valstspiederību un izcelsmi.
3. Filiāles veic iepirkumu tikai attiecībā uz parastajām darbības izmaksām un saziņas un atpazīstamības veicināšanas pasākumu izmaksām.
VII SADAĻA
PROJEKTI
1. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
38. pants
Atbalsta būtība
1. Projekts ir virkne pasākumu, kas definēti un pārvaldīti attiecībā pret mērķiem, iznākumiem, rezultātiem un ietekmes, kurus projektā plānots sasniegt noteiktā termiņā un ar noteiktu budžetu. Mērķi, iznākumi, rezultāti un ietekme sniedz ieguldījumu programmā noteikto prioritāšu izpildē.
2. Programmas finanšu ieguldījumus projektos nodrošina ar dotāciju palīdzību vai izņēmuma gadījumā - ar pārvedumiem uz finanšu instrumentiem. Projektiem, ko finansē ar dotāciju starpniecību, piemēro 2. līdz 4. nodaļas noteikumus.
3. Dotācijas piešķir projektiem, kas atlasīti, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus saskaņā ar programmā ietvertajiem noteikumiem, izņemot 41. pantā minētajos pienācīgi pamatotos ārkārtas gadījumus.
4. Savienības ieguldījuma daļa, ko piešķir lieliem infrastruktūras projektiem, un ieguldījumi 42. pantā minētajos finanšu instrumentos nedrīkst pārsniegt 30 %.
39. pants
Finansējuma nosacījumi
1. Projekti var saņemt programmas finanšu ieguldījumu, ja tie atbilst visiem šiem nosacījumiem:
a)
tie rada skaidru pārrobežu sadarbības ietekmi un ieguvumus, kā aprakstīts plānošanas dokumentā, un liecina par Savienības stratēģiju un programmu pievienoto vērtību;
b)
tos īsteno programmas darbības teritorijā;
c)
tie atbilst vienai no šādām kategorijām:
i)
integrēti projekti, kuros katrs atbalsta saņēmējs īsteno daļu no projekta darbībām pats savā teritorijā;
ii)
simetriski projekti, kuros līdzīgas darbības paralēli veic iesaistītajās valstīs;
iii)
vienas valsts projekti, kuros projektus galvenokārt vai pilnībā īsteno vienā no iesaistītajām valstīm, bet visu vai vairāku iesaistīto valstu labā, un kuros ir norādīta pārrobežu sadarbības ietekme un ieguvumi.
2. Projektus, kas atbilst 1. punkta kritērijiem, var īstenot daļēji ārpus programmas darbības teritorijas, ja tiek izpildīti visi šie nosacījumi:
a)
projekti ir nepieciešami programmas mērķu sasniegšanai, un tie dod labumu programmas darbības teritorijai;
b)
kopējā saskaņā ar programmu piešķirtā summa darbībām, kas noris ārpus programmas darbības teritorijas, nepārsniedz 20 % no Savienības ieguldījuma programmas līmenī;
c)
vadošās iestādes un revīzijas iestādes pienākumus attiecībā uz pārvaldību, kontroli un revīziju projektā veic vai nu programmas iestādes vai, izmantojot vienošanās, kas noslēgtas ar iestādēm valstīs, kurās darbība tiek īstenota.
3. Visos projektos, kuros ietverta infrastruktūras komponente, atmaksā Savienības ieguldījumu, ja piecu gadu laikā pēc projekta slēgšanas vai attiecīgos gadījumos laikposmā, kas paredzēts noteikumos par valsts atbalstu, tas tiek būtiski grozīts, un šie grozījumi ietekmē projekta būtību, mērķus vai īstenošanas nosacījumus, kā rezultātā tiktu apdraudēti projekta sākotnējie mērķi. Vadošā iestāde atgūst summas, kas nepamatoti izmaksātas saistībā ar projektu proporcionāli laikposmam, par kuru nav izpildīta prasība.
4. Vadošā iestāde cenšas novērst darbību dublēšanos starp Savienības finansētajiem projektiem. Šim nolūkam vadošā iestāde var veikt tādas apspriešanās, kādas tā uzskata par piemērotām, un subjekti, kuru viedoklis tiek jautāts, tostarp Komisija, sniedz nepieciešamo atbalstu.
5. Vadošā iestāde attiecībā uz katru atlasīto projektu nosūta galvenajam atbalsta saņēmējam dokumentu, kurā izklāstīti nosacījumi par atbalsta piešķiršanu projektam, tostarp īpašas prasības projekta ietvaros piegādājamiem produktiem vai pakalpojumiem, finanšu plāns un izpildes grafiks.
40. pants
Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus
Katrā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus vadošā iestāde nodrošina pretendentiem dokumentu, kurā izklāstīti nosacījumi dalībai uzaicinājumā, atlasei un projekta īstenošanai. Minētajā dokumentā ietver arī konkrētas prasības attiecībā uz projektā sasniedzamajiem mērķiem, finanšu plānu un izpildes termiņiem.
41. pants
Tiešā piešķiršana
1. Atbalstu projektiem var piešķirt, neizmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, tikai šādos gadījumos un tikai tad, ja piešķiršanas lēmumā tas ir pienācīgi pamatots:
a)
struktūrai, kuras projektam atbalsts piešķirts, ir de jure vai de facto monopols;
b)
projekts ir saistīts ar darbībām ar īpašām raksturīgajām iezīmēm, kurām nepieciešama īpaša veida struktūra tās tehniskās kompetences, augstās specializācijas pakāpes vai administratīvo pilnvaru dēļ.
2. Programmā iekļauj galīgo sarakstu ar tiem lielajiem infrastruktūras projektiem, ko ierosināts atlasīt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Pēc programmas pieņemšanas, bet ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī vadošā iestāde iesniedz Komisijai pilnīgus projektu pieteikumus, tai skaitā 43. pantā minēto informāciju kopā ar pamatojumu tiešai piešķiršanai.
3. Programmā iekļauj galīgo sarakstu ar tiem projektiem, kas nav lieli infrastruktūras projekti un ko ierosināts atlasīt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Apvienotā uzraudzības komiteja jebkurā laikā pēc programmas pieņemšanas var lemt atlasīt papildu projektus bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Abos minētajos gadījumos iepriekš iegūstams Komisijas apstiprinājums. Šim nolūkam vadošā iestāde sniedz Komisijai 43. pantā minēto informāciju kopā ar pamatojumu tiešai piešķiršanai.
4. Projektus, kas izvirzīti atlasei bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, apstiprina Komisija, pamatojoties uz divu posmu procedūru, kurā sākotnēji iesniedz projekta kopsavilkumu un pēc tam arī pilnu projekta pieteikumu. Katrā posmā Komisija paziņo savu lēmumu vadošajai iestādei divu mēnešu laikā pēc dokumentu iesniegšanas dienas. Minēto termiņu nepieciešamības gadījumā var pagarināt. Ja Komisija noraida izvirzītu projektu, tā paziņo vadošajai iestādei par lēmuma iemesliem.
42. pants
Ieguldījumi finanšu instrumentos
1. Programma var sniegt ieguldījumu finanšu instrumentos, ja šie instrumenti atbilst programmas prioritātēm.
2. Programmā iekļauj galīgo sarakstu ar ieguldījumiem finanšu instrumentos. Pēc programmas pieņemšanas, bet ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī vadošā iestāde iesniedz Komisijai 43. pantā minēto informāciju.
3. Komisija izskata ierosinātos ieguldījumus, lai noteiktu to pievienoto vērtību un saskaņotību ar programmu.
4. Apstiprinājuma procesā ievēro šo finanšu instrumentu noteikumus. Ja Komisija noraida ierosinātu ieguldījumu, tā paziņo vadošajai iestādei par lēmuma iemesliem.
5. Ieguldījumiem minētajos finanšu instrumentos piemēro šiem finanšu instrumentiem piemērojamos noteikumus.
43. pants
Projektu saturs
1. Projekta pieteikuma dokumentos ietver vismaz:
a)
problēmu un nepieciešamību analīzi, kas pamato projektu, ņemot vērā programmas stratēģiju un tās gaidāmo ieguldījumu attiecīgajai prioritātei;
b)
tā pārrobežu ietekmes novērtējumu;
c)
loģisko struktūru;
d)
novērtējumu par projektā gaidāmo rezultātu ilgtspēju pēc projekta pabeigšanas;
e)
objektīvi pārbaudāmus rādītājus;
f)
informāciju par projekta ģeogrāfisko tvērumu un mērķa grupām;
g)
gaidāmo projekta īstenošanas laikposmu un detalizētu darbu plānu;
h)
analīzi par projekta ietekmi uz pārnozaru jautājumiem, kas minēti 4. panta 3. punkta d) apakšpunktā, ja tāda ietekme ir;
i)
projekta īstenošanas prasības, tai skaitā:
i)
atbalsta saņēmēju identifikāciju un galvenā atbalsta saņēmēja izraudzīšanos, sniedzot garantijas par tā kompetenci attiecīgajā jomā, kā arī par tā administratīvo un finanšu pārvaldības spēju;
ii)
projekta pārvaldības un īstenošanas struktūras aprakstu;
iii)
vienošanos starp atbalsta saņēmējiem saskaņā ar 46. pantu;
iv)
uzraudzības un vērtēšanas kārtību;
v)
informācijas un saziņas plānus, jo īpaši pasākumus, kas apliecinātu Savienības dalību projektā;
j)
detalizētu finanšu plānu un budžetu.
2. Projektu pieteikumos projektiem, kuros ir infrastruktūras komponente vismaz viena miljona euro vērtībā, papildus iekļauj:
a)
infrastruktūras ieguldījuma un tā novietojuma detalizētu aprakstu;
b)
projekta spēju veidošanas komponentes detalizētu aprakstu, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus;
c)
pilnu priekšizpēti vai tai līdzīgu pētījumu, ietverot iespēju analīzi, rezultātus un neatkarīgu kvalitātes pārbaudi;
d)
projekta ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (11) un 1991. gada 25. februāra ANO/EEK Espo konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā tām iesaistītajām valstīm, kuras ir šīs konvencijas puses;
e)
pierādījumus par atbalsta saņēmēju īpašumtiesībām vai piekļuves tiesībām zemei;
f)
būvatļauju.
3. Izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos vadošā iestāde var piekrist f) apakšpunktā minēto dokumentu vēlākai iesniegšanai.
44. pants
Projektu saraksta publicēšana
1. Lai nodrošinātu pārredzamību attiecībā uz projektiem, kas saņēmuši programmas atbalstu, vadošā iestāde uztur šo projektu sarakstu izklājlapas formātā, kas ļauj datus šķirot, meklēt, ekstrahēt, salīdzināt un bez grūtībām publicēt internetā. Projektu saraksts ir pieejams programmas tīmekļa vietnē, un sarakstu atjaunina vismaz reizi sešos mēnešos. Lai sekmētu to, ka privātais sektors, pilsoniskā sabiedrība vai valsts pārvaldes iestādes vēlāk izmanto projektu sarakstu, tīmekļa vietnē var skaidri norādīt piemērojamos licencēšanas noteikumus, saskaņā ar kuriem dati tiek publicēti.
2. Saraksts satur vismaz šādu informāciju:
-
saņēmēja nosaukums (tikai juridiskas personas; fiziskas personas nenorāda),
-
projekta nosaukums,
-
projekta kopsavilkums,
-
projekta īstenošanas laikposms,
-
kopējie attiecināmie izdevumi,
-
Savienības līdzfinansējuma likme,
-
projekta pasta indekss vai cits piemērots vietas rādītājs,
-
ģeogrāfiskais pārklājums,
-
projektu saraksta pēdējās atjaunināšanas datums.
3. Projektu sarakstu iesniedz Komisijai ne vēlāk kā 30. jūnijā gadā, kas seko finanšu gadam, kurā projekti tika atlasīti. Šo informāciju publicē Savienības iestāžu tīmekļa vietnē.
2. NODAĻA
Atbalsta saņēmēji
45. pants
Dalība projektos
1. Projektos iesaista atbalsta saņēmējus vismaz no vienas iesaistītās dalībvalsts un no vienas iesaistītās partnervalsts, kas minēta I pielikumā Regulai (ES) Nr. 232/2014, vai no Krievijas Federācijas.
2. Atbalsta saņēmēji ir fiziskas vai juridiskas personas, kurām ir piešķirta dotācija projektam. Fiziskas personas var būt atbalsta saņēmēji, ciktāl to prasa pretendenta veiktās darbības īpatnības vai raksturs, vai viņa mērķis. Par fizisku personu dalību lemj programmas līmenī.
3. Šā panta 1. punktā minētajiem atbalsta saņēmējiem jāatbilst visiem šiem nosacījumiem:
a)
iesaistīto valstu valstspiederīgie vai juridiskas personas, kas faktiski veic uzņēmējdarbību programmas darbības teritorijā, vai starptautiskas organizācijas ar darbības bāzi programmas darbības teritorijā. Eiropas teritoriālās sadarbības grupa var būt atbalsta saņēmējs, neatkarīgi no tās darbības vietas, ja vien tās ģeogrāfiskais tvērums ir programmas darbības teritorijā;
b)
atbilst kritērijiem, kas noteikti tiesībām saņemt atbalstu katrai atlases procedūrai;
c)
neatrodas nevienā no izņēmuma situācijām, kas paredzētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punktā un 107. pantā.
4. Atbalsta saņēmēji, kas neatbilst 3. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, papildus 1. punktā minētajiem atbalsta saņēmējiem var piedalīties, ja vien tie izpilda visus šos nosacījumus:
a)
tie var piedalīties saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantu;
b)
to dalību prasa projekta būtība un mērķi projekta efektīvai īstenošanai;
c)
saskaņā ar programmu piešķirtā kopējā summa atbalsta saņēmējiem, kuri neatbilst 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nepārsniedz robežu, kas noteikta 39. panta 2. punkta b) apakšpunktā.
46. pants
Atbalsta saņēmēju pienākumi
1. Katrā projektā izraugās vienu galveno atbalsta saņēmēju, kurš pārstāv partnerību.
2. Visi atbalsta saņēmēji aktīvi sadarbojas projektu izstrādē un īstenošanā. Viņi sadarbojas arī projektu personāla un/vai finansēšanas jautājumos. Katrs atbalsta saņēmējs ir juridiski un finansiāli atbildīgs par paša īstenotajām darbībām un saņemto Savienības finansējuma daļu. Atbalsta saņēmēju konkrētos pienākumus, kā arī finansiālo atbildību nosaka panta 3. punkta c) apakšpunktā minētā vienošanās.
3. Galvenais atbalsta saņēmējs:
a)
saņem finanšu ieguldījumu no vadošās iestādes projekta darbību īstenošanai;
b)
nodrošina, ka atbalsta saņēmēji saņem dotācijas kopējo summu cik drīz vien iespējams un pilnībā saskaņā ar c) apakšpunktā minēto kārtību. Neatvelk vai neietur nekādas summas un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas atbalsta saņēmējiem samazinātu šo līdzekļu apjomu;
c)
sadarbībā ar pārējiem atbalsta saņēmējiem izstrādā partnerības vienošanos, kurā iekļauti noteikumi, kas cita starpā nodrošina projektam piešķirto līdzekļu pareizu pārvaldību, tostarp noteikumi par nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanas kārtību;
d)
uzņemas atbildību, lai nodrošinātu visa projekta īstenošanu;
e)
nodrošina, ka atbalsta saņēmēju deklarētie izdevumi ir radušies, lai īstenotu projektu, un atbilst līgumā noteiktajām darbībām, un par šiem izdevumiem ir vienošanās starp visiem atbalsta saņēmējiem;
f)
pārbauda, vai atbalsta saņēmēju deklarētie izdevumi ir pārbaudīti saskaņā ar 32. panta 1. punktu.
3. NODAĻA
Izdevumu attiecināmība
47. pants
Dotāciju veidi
1. Dotācijas var būt:
a)
faktisko attiecināmo izmaksu, kas minētas 48. pantā, noteiktas daļas atmaksāšana;
b)
vienotas likmes finansējums, ko nosaka, piemērojot procentu likmes vienai vai vairākām noteiktām izmaksu kategorijām;
c)
vienreizējs maksājums;
d)
atlīdzinājums atbilstīgi vienības izmaksām;
e)
a) līdz d) apakšpunktā minēto iespēju apvienojums, ja katra no tām attiecas uz atšķirīgām izmaksu kategorijām.
2. Dotācijas 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā aprēķina, balstoties uz attiecināmajām izmaksām, kas atbalsta saņēmējam faktiski radušās, un ievērojot provizorisko budžeta tāmi, kura iesniegta kopā ar priekšlikumu un iekļauta līgumā. Panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais vienotas likmes finansējums, piemērojot procentu likmi, attiecas uz īpašām attiecināmo izmaksu kategorijām, kas skaidri ir noteiktas jau iepriekš. Panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais vienreizējais maksājums vispārīgi attiecas uz visām vai dažām attiecināmo izmaksu īpašām kategorijām, kas skaidri ir noteiktas jau iepriekš. Panta 1. punkta d) apakšpunktā minētās vienības izmaksas attiecas uz visām vai dažām attiecināmo izmaksu īpašām kategorijām, kas skaidri ir noteiktas jau iepriekš, ar atsauci uz summu katrai vienībai.
3. Dotāciju mērķis vai ietekme nav radīt peļņu projekta ietvaros. Piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 125. panta 4. punktā minētos izņēmumus.
48. pants
Izmaksu attiecināmība
1. Dotācijas nepārsniedz vispārējo maksimālo apjomu, kas izteikts procentuāli un absolūtā vērtībā un ko nosaka, pamatojoties uz aplēstām attiecināmām izmaksām. Dotācijas nepārsniedz attiecināmās izmaksas.
2. Attiecināmās izmaksas ir izmaksas, kas faktiski radušās atbalsta saņēmējam un atbilst šādiem kritērijiem:
a)
tās radušās projekta īstenošanas posmā. Jo īpaši:
i)
izmaksas, kas saistītas ar pakalpojumiem un būvdarbiem, attiecas uz īstenošanas posmā veiktajām darbībām. Izmaksas, kas saistītas ar piegādēm, attiecas uz īstenošanas posmā veiktajām priekšmetu piegādēm un uzstādīšanu. Līguma parakstīšana, pasūtījuma veikšana vai citu tādu saistību uzņemšanās, kas rada izdevumus un kas realizēta īstenošanas posmā attiecībā uz pakalpojumiem, būvdarbiem vai piegādēm, kas veicami vai piegādājami pēc īstenošanas posma beigām, neatbilst šai prasībai; naudas pārvedumi starp galveno atbalsta saņēmēju un pārējiem atbalsta saņēmējiem nav uzskatāmi par faktiskām izmaksām;
ii)
faktiskās izmaksas tiek segtas pirms galīgo ziņojumu iesniegšanas. Tās var segt pēc ziņojumu iesniegšanas, ja tās galīgajā ziņojumā tiek iekļautas kopā ar prognozēto maksājuma veikšanas datumu;
iii)
izņēmums paredzēts izmaksām, kas saistītas ar galīgajiem ziņojumiem, tai skaitā izdevumu pārbaudi, revīziju un projekta galīgo novērtējumu - šīs izmaksas var rasties pēc projekta īstenošanas posma;
iv)
procedūras līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai, kas minētas 52. pantā un turpmākajos, var uzsākt un līgumus starp atbalsta saņēmējiem var noslēgt pirms projekta īstenošanas posma sākuma, ja tiek ievēroti 52. un turpmāko pantu noteikumi;
b)
tās ir norādītas projekta provizoriskajā kopējā budžetā;
c)
tās ir nepieciešamas projekta īstenošanai;
d)
tās ir identificējamas un pārbaudāmas; iegrāmatotas atbalsta saņēmēja grāmatvedības uzskaites dokumentos un noteiktas saskaņā ar grāmatvedības standartiem un parasto izmaksu uzskaites praksi, kas piemērojama atbalsta saņēmējam;
e)
tās atbilst piemērojamo nodokļu un sociālo tiesību aktu prasībām;
f)
tās ir samērīgas, pamatotas un atbilst pareizas finanšu pārvaldības prasībām, īpaši attiecībā uz taupību un lietderību;
g)
tās pamato rēķini vai dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību.
3. Dotāciju var piešķirt ar atpakaļejošu datumu šādos gadījumos:
a)
ja pretendents var pierādīt nepieciešamību uzsākt projekta īstenošanu, pirms ir parakstīts līgums. Izmaksas, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu, tomēr nedrīkst rasties pirms dotācijas pieprasījuma iesniegšanas; vai
b)
par izmaksām, kas saistītas ar pētījumiem un dokumentāciju tādiem projektiem, kuros ietverta infrastruktūras komponente.
Dotācijas nedrīkst piešķirt ar atpakaļejošu datumu par jau pabeigtiem projektiem.
4. Lai spētu attīstīties spēcīgas partnerības, izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieprasījuma iesniegšanas projektos, kuriem dotācija ir piešķirta, ir attiecināmas, ja tiek izpildīti arī šādi nosacījumi:
a)
izmaksas radušās pēc tam, kad ir publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus;
b)
izmaksas ir tikai ceļa izdevumu un dienas naudas izmaksas atbalsta saņēmēju darbiniekiem, ja tās atbilst 5. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem;
c)
tās nepārsniedz maksimālo summu, kas noteikta programmas līmenī.
5. Ievērojot 1. un 2. punktu, attiecināmas ir šādas atbalsta saņēmēju tiešās izmaksas:
a)
to darbinieku izmaksas, kas nozīmēti projektam, ja tiek ievēroti šādi kumulatīvi nosacījumi:
-
tās attiecas uz tādu darbību izmaksām, kuras atbalsta saņēmējs nebūtu veicis, ja nebūtu projekta,
-
tās nepārsniedz izmaksas, kas parasti rodas atbalsta saņēmējam, ja vien netiek pierādīts, ka tas ir būtiski, lai varētu īstenot projektu,
-
tās attiecas uz faktiskajām bruto algām, iekļaujot sociālā nodrošinājuma iemaksas un citas ar atlīdzību saistītas izmaksas;
b)
ceļa izdevumu un dienas naudas izmaksas darbiniekiem un citām personām, kuras piedalās projektā, ja šīs izmaksas nepārsniedz izmaksas, ko parasti atbalsta saņēmējs sedz saskaņā ar saviem noteikumiem un nosacījumiem, un likmes, ko publicējusi Komisija laikā, kad notikusi misija, ja šīs izmaksas tiek atlīdzinātas kā vienreizējs maksājums, vienības izmaksas vai vienotas likmes finansējums;
c)
īpaši projekta mērķim iegādātu vai iznomātu iekārtu (jaunu vai lietotu) vai aprīkojuma izmaksas, ja tās atbilst tirgus cenām;
d)
īpaši projektam iegādātu patēriņa preču izmaksas;
e)
izmaksas, kas saistītas ar līgumiem, kuru slēgšanas tiesības projekta mērķiem piešķīruši atbalsta saņēmēji;
f)
izmaksas, kas tieši izriet no prasībām, kuras izvirzītas šajā regulā un projektā (piemēram, informācijas un atpazīstamības veicināšanas pasākumiem, novērtējumiem, ārējai revīzijai, tulkojumiem), ieskaitot izmaksas par finanšu pakalpojumiem (piemēram, bankas pārskaitījumu un finanšu garantiju izmaksas).
6. Saskaņā ar 4. pantu programmā var noteikt papildu attiecināmības noteikumus programmai kopumā.
49. pants
Neattiecināmās izmaksas
1. Šādas ar projekta īstenošanu saistītas izmaksas tiek uzskatītas par neattiecināmām:
a)
parādi un ar parādu atmaksu saistīti izdevumi (procenti);
b)
rezerves zaudējumiem vai saistībām;
c)
atbalsta saņēmēja deklarētās izmaksas, ko jau finansē no Savienības budžeta;
d)
zemes vai ēku iegāde par summu, kas pārsniedz 10 % no attiecīgā projekta attiecināmajiem izdevumiem;
e)
zaudējumi, kas rodas valūtas maiņas rezultātā;
f)
nodevas, nodokļi un maksas, tai skaitā PVN, izņemot gadījumus, kad tie saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem nav atgūstami, ja vien attiecīgajos noteikumos, par ko panākta vienošanās ar pārrobežu sadarbības partnervalstīm, nav noteikts citādi;
g)
kredīti trešajām personām;
h)
soda naudas, naudas sodi un tiesvedības izdevumi;
i)
ieguldījumi natūrā, kā definēts 14. panta 1. punktā.
2. Saskaņā ar 4. pantu programmā kā neattiecināmas var iekļaut arī citas izmaksu kategorijas.
50. pants
Vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums
1. Kopējā finansējuma summa, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem, vienības izmaksām un vienotas likmes finansējumu, nepārsniedz EUR 60 000 vienam atbalsta saņēmējam un vienam projektam, ja vien programmā nav noteikts citādi saskaņā ar 4. pantu, bet nepārsniedzot EUR 100 000.
2. Vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu un vienotas likmes finansējuma izmantošanu pamato vismaz ar:
a)
attiecīgo finansējuma veidu piemērotības pamatojumu attiecībā uz projektu būtību un pārkāpumu un krāpšanas risku un kontroles izmaksām;
b)
to izmaksu vai izmaksu kategoriju noteikšanu, kas tiek segtas ar vienreizējiem maksājumiem, vienības izmaksām vai vienotas likmes finansējumu un kas neietver 49. pantā minētās neattiecināmās izmaksas;
c)
aprakstu par vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu vai vienotas likmes finansējuma noteikšanas metodēm un par nosacījumiem, kā pienācīgi nodrošināt bezpeļņas noteikuma un līdzfinansējuma principu ievērošanu un izmaksu dubultas finansēšanas novēršanu. Minēto metožu pamatā ir:
i)
statistikas dati vai tamlīdzīgi objektīvi līdzekļi; vai
ii)
katram atbalsta saņēmējam īpaši izveidota pieeja, kas balstīta uz apliecinātiem vai pārbaudāmiem atbalsta saņēmēja vēsturiskajiem datiem vai uz izmaksu uzskaites praksi, ko atbalsta saņēmējs parasti izmanto.
3. Kad vadošā iestāde ir novērtējusi un apstiprinājusi summas, tās vairs neapstrīd ex post kontrolēs.
51. pants
Netiešas izmaksas
1. Netiešas izmaksas var aprēķināt pēc vienotas likmes, nepārsniedzot 7 % no attiecināmajām tiešajām izmaksām, izņemot izmaksas, kas radušās saistībā ar infrastruktūras nodrošināšanu, ja minēto likmi aprēķina, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi.
2. Projektā par netiešām izmaksām uzskata tās attiecināmās izmaksas, ko nevar noteikt kā konkrētas izmaksas, tieši saistītas ar projekta īstenošanu, un kuras nevar rezervēt projektā tieši saskaņā ar 48. pantā definētajiem attiecināmības kritērijiem. Tajās neiekļauj 49. pantā minētās neattiecināmās izmaksas vai izmaksas, kas jau deklarētas citā projekta budžeta izdevumu vienībā vai pozīcijā.
4. NODAĻA
1. iedaļa
Iepirkums
52. pants
Piemērojamie noteikumi
1. Ja projekta īstenošanai nepieciešams atbalsta saņēmēja veikts preču, būvdarbu vai pakalpojumu iepirkums, piemēro šādus noteikumus:
a)
ja atbalsta saņēmējs ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzēja struktūra to Savienības tiesību aktu izpratnē, kurus piemēro iepirkumu procedūrām, atbalsta saņēmējs var piemērot valsts normatīvos vai administratīvos tiesību aktus, kas pieņemti saistībā ar Savienības tiesību aktiem vai 2. punkta noteikumiem;
b)
ja atbalsta saņēmējs ir starptautiska organizācija, tā var piemērot savus iepirkuma noteikumus, ja tajos paredzētas tādas garantijas, kas ir līdzvērtīgas starptautiski atzītiem standartiem;
c)
ja atbalsta saņēmējs ir pārrobežu sadarbības partnervalsts valsts iestāde, kuras līdzfinansējums ir pārvests vadošajai iestādei, tā var piemērot valsts normatīvos vai administratīvos tiesību aktus, ja tāda iespēja ir paredzēta finansēšanas nolīgumā un ja tiek ievēroti 2. punkta a) apakšpunktā minētie vispārīgie principi.
2. Visos pārējos gadījumos ievēro šādas saistības:
a)
līgumslēgšanas tiesības tiek piešķirtas pretendentam ar saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu vai attiecīgā gadījumā pretendentam, kuram ir piedāvājums ar viszemāko cenu, vienlaikus izvairoties no jebkāda interešu konflikta;
b)
līgumiem, kuru vērtība ir vairāk nekā EUR 60 000, piemēro arī šādus noteikumus:
i)
tiek izveidota novērtēšanas komiteja, kas novērtē pieteikumus un/vai piedāvājumus, pamatojoties uz izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijiem, ko atbalsta saņēmējs iepriekš ir publicējis iepirkuma procedūras dokumentos. Komitejā ir jābūt nepāra skaita locekļiem, kuriem ir pietiekamas tehniskās un administratīvās zināšanas, lai sagatavotu pamatotu atzinumu par piedāvājumiem/pieteikumiem;
ii)
tiek nodrošināta pietiekama pārredzamība, godīga konkurence un pienācīga ex ante publicitāte;
iii)
tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme, proporcionalitāte un nediskriminācija;
iv)
iepirkuma procedūras dokumenti tiek sagatavoti saskaņā ar labāko starptautisko praksi;
v)
termiņi pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanai ir pietiekami gari, lai dotu ieinteresētajām pusēm saprātīgu laikposmu savu piedāvājumu sagatavošanai;
vi)
kandidāti vai pretendenti tiek izslēgti no dalības iepirkuma procedūrā, ja tie atrodas kādā no situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punktā. Kandidāti vai pretendenti apliecina, ka viņi neatrodas nevienā no minētajām situācijām. Līgumslēgšanas tiesības nepiešķir arī tiem kandidātiem vai pretendentiem, kuri iepirkuma procedūras laikā atrodas vienā no situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 107. pantā;
vii)
tiek ievērotas iepirkuma procedūras, kas noteiktas regulas 53. līdz 56. pantā.
3. Visos gadījumos piemēro Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantā paredzētos noteikumus par valstspiederību un izcelsmi.
53. pants
Iepirkuma procedūras pakalpojuma līgumiem
1. Līgumslēgšanas tiesības pakalpojuma līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai vairāk, piešķir, izmantojot starptautiska slēgta konkursa procedūru pēc tam, kad ir publicēts paziņojums par iepirkumu. Paziņojumu par iepirkumu publicē visos piemērotos medijos arī ārpus programmas darbības teritorijas, norādot to kandidātu skaitu, kuri tiks aicināti iesniegt piedāvājumus - skaitā no četriem līdz astoņiem kandidātiem -, un nodrošinot patiesu konkurenci.
2. Līgumslēgšanas tiesības pakalpojuma līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000 un mazāka par EUR 300 000, piešķir, izmantojot konkursu ar sarunu procedūru bez publicēšanas. Atbalsta saņēmējs apspriežas ar vismaz trijiem pakalpojuma sniedzējiem pēc savas izvēles un vienojas par līguma noteikumiem ar vienu vai vairākiem no tiem.
54. pants
Iepirkuma procedūras piegādes līgumiem
1. Līgumslēgšanas tiesības piegādes līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai vairāk, piešķir, izmantojot starptautiska atklāta konkursa procedūru pēc tam, kad paziņojums par iepirkumu ir publicēts visos piemērotajos medijos arī ārpus programmas darbības teritorijas.
2. Līgumslēgšanas tiesības piegādes līgumiem, kuru vērtība ir EUR 100 000 vai vairāk, bet mazāka par EUR 300 000, piešķir, izmantojot atklāta konkursa procedūru pēc tam, kad paziņojums par iepirkumu ir publicēts programmas darbības teritorijā. Visiem pretendentiem, kam ir tiesības piedalīties konkursā, nodrošina tādas pašas iespējas kā vietējiem uzņēmumiem.
3. Līgumslēgšanas tiesības piegādes līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, bet mazāka par EUR 100 000, piešķir, izmantojot konkursu ar sarunu procedūru bez publicēšanas. Atbalsta saņēmējs apspriežas ar vismaz trijiem piegādātājiem pēc savas izvēles un vienojas par līguma noteikumiem ar vienu vai vairākiem no tiem.
55. pants
Iepirkuma procedūras būvdarbu līgumiem
1. Līgumslēgšanas tiesības būvdarbu līgumiem, kuru vērtība ir EUR 5 000 000 vai vairāk, piešķir, izmantojot starptautiska atklāta konkursa procedūru vai, ņemot vērā konkrētu būvdarbu īpašās iezīmes, izmantojot slēgta konkursa procedūru pēc tam, kad paziņojums par iepirkumu ir publicēts visos piemērotajos medijos arī ārpus programmas darbības teritorijas.
2. Līgumslēgšanas tiesības būvdarbu līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai vairāk, bet mazāka par EUR 5 000 000, piešķir, izmantojot atklāta konkursa procedūru pēc tam, kad paziņojums par iepirkumu ir publicēts programmas darbības teritorijā. Visiem pretendentiem, kam ir tiesības piedalīties konkursā, nodrošina tādas pašas iespējas kā vietējiem uzņēmumiem.
3. Līgumslēgšanas tiesības būvdarbu līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, bet mazāka par EUR 300 000, piešķir, izmantojot konkursu ar sarunu procedūru bez publicēšanas. Atbalsta saņēmējs apspriežas ar vismaz trijiem līgumslēdzējiem pēc savas izvēles un vienojas par līguma noteikumiem ar vienu vai vairākiem no tiem.
56. pants
Sarunu procedūras izmantošana
Atbalsta saņēmējs var lemt izmantot sarunu procedūru, pamatojoties uz vienu piedāvājumu gadījumos, kas minēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 266., 268. un 270. pantā.
2. iedaļa
Finanšu atbalsts trešām personām
57. pants
Finanšu atbalsts trešām personām
1. Ja projektā nepieciešama finanšu atbalsta piešķiršana trešām personām, šo atbalstu var piešķirt, ja:
a)
katra trešā persona sniedz pietiekamas garantijas attiecībā uz summu atgūšanu;
b)
tiek ievēroti proporcionalitātes, pārredzamības, pareizas finanšu pārvaldības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi;
c)
tiek novērsti interešu konflikti;
d)
finanšu atbalsts nav kumulatīvs vai piešķirts ar atpakaļejošu datumu, tajā principā ir ietverts līdzfinansējums, un tā mērķis vai ietekme nav radīt peļņu nevienai no trešām personām;
e)
nosacījumi finanšu atbalsta piešķiršanai ir strikti definēti līgumā, lai izvairītos no atbalsta saņēmēja rīcības brīvības. Jo īpaši līgumā nosaka personu kategorijas, kam ir tiesības uz atbalstu, piešķiršanas kritērijus (tai skaitā kritērijus precīzas summas noteikšanai) un ietver to darbības veidu izsmeļošu sarakstu, par kurām šādu finanšu atbalstu var saņemt;
f)
maksimālā finanšu atbalsta summa, ko var izmaksāt, nepārsniedz EUR 60 000 katrai trešai personai, izņemot gadījumus, kad finanšu atbalsts ir projekta galvenais mērķis.
2. Piemēro Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantā paredzētos noteikumus par valstspiederību un izcelsmi. Ja otrā līmeņa dotācija pārsniedz EUR 60 000, piemēro mutatis mutandis 52. panta 2. punkta b) apakšpunkta vi) punkta noteikumus par dalību.
VIII SADAĻA
MAKSĀJUMI, PĀRSKATU SNIEGŠANA UN AKCEPTĒŠANA, FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA
1. NODAĻA
Maksājumi
58. pants
Gada saistības
1. Dalītas pārvaldības gadījumā Komisija uzņemas sākotnējās saistības pēc tam, kad tā ir pieņēmusi programmu saskaņā ar 5. pantu.
2. Netiešas pārvaldības gadījumā Komisija uzņemas sākotnējās saistības pēc programmas pieņemšanas, bet pēc tam, kad ir stājies spēkā nolīgums, deleģē budžeta izpildes uzdevumus starptautiskai organizācijai vai pārrobežu sadarbības partnervalstij, kas minēta 81. un 82. pantā.
3. Pēc tam Komisija katrā finanšu gadā uzņemas atbilstošās saistības ne vēlāk kā 1. maijā. Gada saistību summu nosaka saskaņā ar finanšu plānu, ņemot vērā programmas virzību un līdzekļu pieejamību. Komisija informē vadošo iestādi pēc tam, kad ir uzņēmusies gada saistības.
59. pants
Kopēji noteikumi par maksājumiem
1. Maksājumus vadošajām iestādēm veic priekšfinansējuma vai galīgā atlikuma maksājuma veidā.
2. Tiek atvērts īpaši programmai paredzēts bankas konts norēķiniem euro valūtā. Ja Komisija veic maksājumus caur bankas kontu, kas nav programmai paredzētais konts, tad saistītās summas un visus uzkrātos procentus bez kavējuma un pilnībā pārved uz programmai paredzēto bankas kontu.
3. No šīm summām un visiem uzkrātajiem procentiem neatvelk vai neietur nekādas summas un neuzliek tiem nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu.
60. pants
Kopēji noteikumi par priekšfinansējuma aprēķinu
1. Katrā finanšu gadā pēc tam, kad vadošajai iestādei ir paziņots par gada saistībām, tā var lūgt priekšfinansējuma pārvedumu ne vairāk kā 80 % apmērā no Savienības ieguldījuma attiecīgajam finanšu gadam. Sākot no otrā finanšu gada priekšfinansējuma pieprasījumiem pievieno provizorisko budžetu, detalizēti norādot vadošās iestādes saistības un maksājumus par diviem grāmatvedības gadiem, kas seko pēc 68. pantā minētā nesenākā revīzijas atzinuma. Pēc tam, kad Komisija ir pārskatījusi minēto provizorisko budžetu, novērtējusi programmas faktiskās finansējuma vajadzības un pārbaudījusi līdzekļu pieejamību, tā veic pieprasītā priekšfinansējuma maksājumu pilnībā vai daļēji ne vēlāk kā 60 dienas pēc tam, kad maksājuma pieprasījums ir reģistrēts Komisijā.
2. Finanšu gada laikā vadošā iestāde kā papildu priekšfinansējumu var lūgt pārvest visus jau piešķirtos līdzekļus vai daļu no tiem. Vadošā iestāde savu pieprasījumu iesniedz kopā ar starpposma finanšu pārskatu, kas apliecina, ka faktiskie izdevumi, kas radušies vai kas paredzami līdz attiecīgā finanšu gada beigām, pārsniedz jau izmaksātā priekšfinansējuma summu. Šādi turpmāki pārvedumi uzskatāmi par papildu priekšfinansējumu, ja tie nav pamatoti ar 68. pantā minēto revīzijas atzinumu.
3. Katrā programmas īstenošanas finanšu gadā Komisija dzēš iepriekšējo priekšfinansējumu atkarībā no faktiskajiem attiecināmajiem izdevumiem, kas pamatoti ar 68. pantā minēto revīzijas atzinumu pēc tam, kad ir akceptēti pārskati saskaņā ar 69. panta 2. punktu. Pamatojoties uz šīs dzēšanas rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā veic nepieciešamos finanšu pielāgojumus.
61. pants
Maksājuma termiņa pārtraukšana
1. Deleģētais kredītrīkotājs Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 izpratnē var pārtraukt maksājuma termiņu maksājuma pieprasījumam līdz sešiem mēnešiem jebkuros no šiem apstākļiem:
a)
saskaņā ar valsts vai Savienības revīzijas struktūras sniegto informāciju ir skaidri pierādījumi, kas liecina par būtiskām nepilnībām pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā;
b)
deleģētajam kredītrīkotājam jāveic papildu pārbaudes, ņemot vērā, ka viņa rīcībā nonākusi brīdinoša informācija par to, ka maksājuma pieprasījumā norādītie izdevumi ir saistīti ar pārkāpumiem, kam ir būtiskas finansiālas sekas;
c)
nav iesniegts kāds no 77. pantā paredzētajiem dokumentiem;
d)
nav iesniegts kāds no 60. un 64. pantā paredzētajiem dokumentiem.
Vadošā iestāde var piekrist pagarināt pārtraukšanas laikposmu vēl uz trīs mēnešiem.
2. Deleģētais kredītrīkotājs attiecina pārtraukšanu tikai uz to izdevumu daļu, kas ietverta maksājuma pieprasījumā, uz kuru attiecas 1. punkta pirmajā daļā minētie apstākļi, izņemot gadījumus, kad nav iespējams noteikt skarto izdevumu daļu. Deleģētais kredītrīkotājs nekavējoties rakstveidā informē dalībvalsti, kurā atrodas vadošā iestāde, un vadošo iestādi par pārtraukšanas iemesliem un pieprasa tām labot situāciju. Deleģētais kredītrīkotājs izbeidz pārtraukumu, tiklīdz ir veikti vajadzīgie pasākumi. Pārtraukumu pēc sešiem mēnešiem var pagarināt, ja nav veikti vajadzīgie pasākumi.
62. pants
Maksājumu apturēšana
1. Komisija var apturēt visus maksājumus vai daļu no tiem jebkuros no šiem apstākļiem:
a)
programmas pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā ir būtisks trūkums, kurš apdraud Savienības ieguldījumu un attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi;
b)
iesaistītās valstis nopietni pārkāpj savus 31. pantā noteiktos pienākumus;
c)
izdevumi ir saistīti ar pārkāpumu, kas nav novērsts un kam ir nopietnas finansiālas sekas;
d)
ir būtiski trūkumi saistībā ar novērtēšanas un uzraudzības sistēmas kvalitāti un ticamību;
e)
ir uzraudzības, novērtēšanas vai revīzijas rezultātā iegūti pierādījumi, ka programma netiek īstenota saskaņā ar 4. pantā minētajiem grafikiem, un saskaņā ar 77. pantu sniegtajos ziņojumos aprakstītie rezultāti neatbilst gaidītajiem.
2. Komisija var nolemt apturēt visus starpposma priekšfinansējuma maksājumus vai daļu no tiem pēc tam, kad tā ir devusi vadošajai iestādei iespēju iesniegt piezīmes.
3. Komisija izbeidz starpposma maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu, ja vadošā iestāde ir veikusi vajadzīgos pasākumus, kas ļauj atcelt apturēšanu.
63. pants
Maksājumi galvenajiem atbalsta saņēmējiem
1. Maksājumus galvenajiem atbalsta saņēmējiem var veikt vienā no šiem veidiem:
a)
priekšfinansējums;
b)
starpposma maksājums;
c)
galīgā atlikuma maksājums.
2. Vadošā iestāde nodrošina, ka maksājumi galvenajiem atbalsta saņēmējiem tiek apstrādāti cik drīz vien iespējams saskaņā ar parakstīto līgumu. Neatvelk vai neietur nekādas summas, kas nav pamatotas ar parakstīto līgumu, un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas samazinātu šo maksājumu apjomu.
64. pants
Galīgā atlikuma maksājums
1. Līdz 2024. gada 30. septembrim vadošā iestāde iesniedz maksājuma pieprasījumu galīgā atlikuma maksājumam, pievienojot 77. panta 5. punktā minētos dokumentus.
2. Galīgā atlikuma maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pēdējā grāmatvedības gada grāmatojumu noskaidrošanas dienas vai vienu mēnesi pēc nobeiguma īstenošanas ziņojuma pieņemšanas dienas, atkarībā no tā, kurš no termiņiem ir vēlāks.
65. pants
Izņēmums attiecībā uz saistību atcelšanu
1. Atcelšanai paredzētās summas samazina par summām, ko vadošā iestāde nav varējusi Komisijai deklarēt šādu iemeslu dēļ:
a)
projekti ir apturēti ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir apturoša iedarbība; vai
b)
force majeure apstākļi, kas būtiski ietekmē visas programmas vai tās daļas īstenošanu;
c)
regulas 61. panta vai 62. panta piemērošana.
2. Vadošā iestāde, kas atsaucas uz force majeure apstākļiem saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, pierāda force majeure apstākļu tiešo ietekmi uz visas programmas vai tās daļas īstenošanu. Panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta vajadzībām minēto samazinājumu var pieprasīt vienreiz, ja apturēšana vai force majeure apstākļi ilgst ne ilgāk par vienu gadu, vai tik reizes, cik tas atbilst force majeure apstākļu ilgumam vai gadu skaitam no dienas, kad pieņemts tiesas vai administratīvais lēmums, ar ko aptur darbības īstenošanu līdz dienai, kad pieņemts galīgais tiesas vai administratīvais lēmums.
3. Līdz 15. februārim vadošā iestāde nosūta Komisijai informāciju par 1. punktā minētajiem izņēmumiem attiecībā uz summu, kas deklarējama līdz iepriekšējā finanšu gada līdz 31. decembrim.
66. pants
Atcelšanas procedūra
1. Komisija savlaicīgi informē vadošo iestādi vienmēr, kad ir risks, ka tiks veikta atcelšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2014 6. pantu.
2. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēmusi līdz 15. februārim, informē vadošo iestādi par atcelto saistību summu, kura izriet no minētās informācijas.
3. Vadošajai iestādei ir divi mēneši laika, lai piekristu atceļamo saistību summai vai iesniegtu savus apsvērumus.
4. Vadošā iestāde līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai pārskatītu finanšu plānu, kurā izklāstīta samazinātās atbalsta summas ietekme uz programmas tematiskajiem mērķiem vai tehnisko palīdzību attiecīgajā finanšu gadā. Ja tas iesniegts netiek, Komisija pārskata finanšu plānu, attiecīgajam finanšu gadam samazinot Savienības ieguldījumu. Samazinājums proporcionāli ietekmē tematiskos mērķus un tehnisko palīdzību.
5. Komisija groza lēmumu, ar kuru pieņemta programma.
67. pants
Euro izmantošana
1. Izdevumus, kuri radušies valūtā, kas nav euro, vadošā iestāde un atbalsta saņēmējs konvertē euro saskaņā ar Komisijas vienreiz mēnesī noteikto norēķina valūtas maiņas kursu, kāds tas ir vienā no šiem:
a)
mēnesis, kurā izdevumi radušies;
b)
mēnesis, kurā izdevumi tika iesniegti pārbaudei saskaņā ar 32. panta 1. punktu;
c)
mēnesis, kurā par izdevumiem tika paziņots galvenajam atbalsta saņēmējam.
2. Izvēlēto metodi nosaka programmā un izmanto visā programmas darbības laikā. Attiecībā uz tehnisko palīdzību un projektiem var izmantot atšķirīgas metodes.
2. NODAĻA
Pārskatu sniegšana un akceptēšana
68. pants
Pārskatu sniegšana
1. Programmas pārskatus sagatavo vadošā iestāde. Šie pārskati ir neatkarīgi un atsevišķi, un tajos uzskaita tikai tos darījumus, kas attiecas uz programmu. Tos sagatavo veidā, kas ļauj programmu analītiski uzraudzīt atbilstoši prioritātēm un tehniskās palīdzības.
2. Vadošā iestāde savā gada ziņojumā līdz 15. februārim sniedz Komisijai šādu finanšu informāciju:
a)
iepriekšējā grāmatvedības gada pārskatus;
b)
vadības deklarāciju, ko parakstījis vadošās iestādes pārstāvis, apstiprinot, ka:
i)
šī informācija ir pareizi izklāstīta, pilnīga un precīza;
ii)
izdevumi ir izmantoti paredzētajam mērķim;
iii)
ieviestās kontroles sistēmas nodrošina vajadzīgās garantijas pamatā esošo darījumu likumībai un pareizībai;
c)
vadošās iestādes veikto kontroļu gada kopsavilkumu, tostarp analīzi par sistēmās identificēto kļūdu un trūkumu raksturu un apjomu, kā arī veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem;
d)
revīzijas atzinumu par gada pārskatiem;
e)
revīzijas iestādes sagatavotu ziņojumu par gada pārskatiem, sniedzot veikto revīziju kopsavilkumu, tostarp analīzi par sistēmās identificēto kļūdu un trūkumu raksturu un apjomu - gan sistēmu, gan projektu līmenī -, kā arī veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem;
f)
aplēsi izmaksām, kas radušās iepriekšējā gada periodā no 1. jūlija līdz 31. decembrim;
g)
to projektu sarakstu, kas grāmatvedības gada laikā slēgti.
3. Panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie pārskati iesniedzami katrai programmai un katras prioritātes un tehniskās palīdzības līmenī tajos iekļauj:
a)
izdevumus, kas radušies un segti, un ieņēmumus, ko nopelnījusi un saņēmusi vadošā iestāde;
b)
grāmatvedības gada laikā atteiktās un atgūtās summas, summas, kas atgūstamas līdz grāmatvedības gada beigām, un neatgūstamās summas.
4. Panta 2. punkta d) apakšpunktā minētajā revīzijas atzinumā konstatē, vai pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu, vai attiecīgie darījumi ir likumīgi un pareizi un vai darbojas pienācīgi ieviestās kontroles sistēmas. Atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti 2. punkta b) apakšpunktā minētajā vadības deklarācijā.
69. pants
Pārskatu akceptēšana
1. Komisija pārbauda pārskatus un informē vadošo iestādi līdz tā gada 31. maijam, kas seko pēc grāmatvedības gada beigām, par to, vai tā akceptē, ka pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi.
2. Pamatojoties uz attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies un apstiprināti ar 68. panta 2. punkta d) apakšpunktā minēto revīzijas atzinumu, Komisija dzēš priekšfinansējumu.
3. Pārskatu akceptēšana neskar turpmākas finanšu korekcijas saskaņā ar 72. pantu.
70. pants
Dokumentu glabāšanas laika posms
1. Vadošā iestāde un atbalsta saņēmēji glabā visus ar programmu vai projektu saistītos dokumentus piecus gadus pēc atlikuma maksājuma saņemšanas programmas ietvaros. Tie glabā ziņojumus, apliecinošos dokumentus, kā arī pārskatus, grāmatvedības dokumentus un visus citus dokumentus, kas saistīti ar programmas un projektu finansēšanu (tostarp visus dokumentus, kas attiecas uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu).
2. Neatkarīgi no 1. punkta dokumentus, kas saistīti ar revīzijām, pārsūdzībām, tiesvedību vai to atlīdzības prasību kārtošanu, kuras rodas programmas vai projekta īstenošanas gaitā, glabā līdz šādu revīziju, pārsūdzību vai tiesāšanās beigām vai atlīdzības prasību nokārtošanai.
3. NODAĻA
Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana
1. iedaļa
Finanšu korekcijas
71. pants
Vadošās iestādes veiktās finanšu korekcijas
1. Vadošā iestāde vispirms ir atbildīga par pārkāpumu novēršanu un izmeklēšanu, vajadzīgo finanšu korekciju veikšanu un līdzekļu atgūšanu. Ja pārkāpumi ir sistēmiski, vadošā iestāde izmeklēšanu attiecina uz visām darbībām, kas varētu būt skartas.
Vadošā iestāde veic vajadzīgās finanšu korekcijas saistībā ar atsevišķiem vai sistēmiskiem pārkāpumiem, kas atklāti projektos, tehniskajā palīdzībā vai programmā. Finanšu korekcijas veic, atceļot visu projektam vai tehniskajai palīdzībai piešķirto Savienības ieguldījumu vai tā daļu. Vadošā iestāde ņem vērā pārkāpumu veidu un smagumu un finansiālos zaudējumus un piemēro samērīgu finanšu korekciju. Vadošā iestāde iegrāmato finanšu korekcijas gada pārskatos par grāmatvedības gadu, kurā nolemts par atcelšanu.
2. Saskaņā ar 1. punktu atceltu Savienības ieguldījumu, ievērojot 3. punktu, attiecīgajā programmā var izmantot atkārtoti.
3. Ieguldījumu, kas atcelts saskaņā ar 1. punktu, nevar atkārtoti izmantot projektam, kuram piemērota finanšu korekcija, vai, ja finanšu korekcija piemērota par sistēmisku pārkāpumu, - ikvienam projektam, kuru skāris sistēmiskais pārkāpums.
72. pants
Komisijas veiktās finanšu korekcijas
1. Komisija veic finanšu korekcijas, atceļot visu Savienības ieguldījumu programmā vai tā daļu un atgūstot līdzekļus no vadošās iestādes, lai no Savienības finansējuma izslēgtu izdevumus, kas ir pretrunā piemērojamiem tiesību aktiem vai saistīti ar trūkumiem programmas pārvaldības un kontroles sistēmās, ko konstatējusi Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta.
2. Piemērojamo tiesību aktu pārkāpuma dēļ finanšu korekciju veic tikai saistībā ar izdevumiem, par kuriem ir paziņots Komisijai, un tad, ja ir kāds no šādiem apstākļiem:
a)
pārkāpums ir ietekmējis projekta vai tehniskās palīdzības līguma atlasi vai gadījumos, kad pārkāpuma iezīmju dēļ nav iespējams noteikt tā ietekmi, bet pastāv pamatots risks, ka pārkāpumam šāda ietekme ir bijusi;
b)
pārkāpums ir ietekmējis tādu izdevumu summu, kas deklarēta programmā, vai gadījumos, kad pārkāpuma iezīmju dēļ nav iespējams skaitliski noteikt tā finansiālo ietekmi, bet pastāv pamatots risks, ka pārkāpumam šāda ietekme ir bijusi.
3. Komisija veic finanšu korekcijas tad, ja pēc nepieciešamo pārbaužu veikšanas tā izdara kādu no šiem secinājumiem:
a)
programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir būtisks trūkums, kas apdraud programmā jau izmaksāto Savienības ieguldījumu;
b)
vadošā iestāde nav izpildījusi 71. pantā noteiktos pienākumus, pirms saskaņā ar šo punktu sākta finanšu korekcijas procedūra;
c)
gada vai galīgajā ziņojumā deklarētie izdevumi ir saistīti ar pārkāpumu, un pirms finanšu korekcijas procedūras sākšanas saskaņā ar šo punktu vadošā iestāde tos nav koriģējusi.
Veicot finanšu korekcijas, Komisija pamatojas uz individuāliem identificēto pārkāpumu gadījumiem un ņem vērā, vai pārkāpums ir sistēmisks. Ja nav iespējams precīzi skaitliski noteikt kļūdaino izdevumu summu, Komisija piemēro vienotu likmi vai ekstrapolētu finanšu korekciju.
4. Lemjot par finanšu korekcijas summu saskaņā ar 3. punktu, Komisija ievēro proporcionalitātes principu, ņemot vērā pārkāpuma iezīmes un smagumu, kā arī attiecīgajā programmā konstatēto pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumu apjomu un finanšu sekas.
5. Ja Komisija savu nostāju pamato ar ziņojumiem, ko iesnieguši revidenti, kas nav revidenti no Komisijas dienestiem, tad Komisija izdara pati savus secinājumus par finanšu sekām, iepriekš uzklausot vadošo iestādi un revidentus.
6. Programmas slēgšana neskar Komisijas tiesības vēlāk veikt finanšu korekcijas pret vadošo iestādi.
7. Kritēriji piemērojamās finanšu korekcijas līmeņa noteikšanai un kritēriji vienotas likmes vai ekstrapolētas finanšu korekcijas piemērošanai ir tie, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (12), jo īpaši 144. pantā ietvertie, kā arī tie, kas paredzēti Komisijas 2013. gada 19. decembra lēmumā (13).
73. pants
Procedūra
1. Pirms lēmuma pieņemšanas par finanšu korekciju Komisija informē vadošo iestādi par savas pārbaudes pagaidu secinājumiem un pieprasa, lai vadošā iestāde divu mēnešu laikā iesniedz piezīmes.
2. Ja Komisija ierosina finanšu korekciju, pamatojoties uz ekstrapolāciju vai vienotu likmi, vadošajai iestādei ar attiecīgo dokumentu pārbaudi dod iespēju pierādīt, ka pārkāpuma faktiskais apjoms ir mazāks, nekā to novērtējusi Komisija. Vienojoties ar Komisiju, vadošā iestāde var ierobežot minēto pārbaudi, attiecinot to tikai uz attiecīgo dokumentu atbilstīgu daļu vai izlasi. Minētajai pārbaudei paredzētais laiks nav ilgāks par diviem mēnešiem pēc 1. punktā minētā divu mēnešu laikposma, izņemot gadījumus, kad tam ir pienācīgs pamatojums.
3. Komisija ņem vērā jebkurus pierādījumus, ko vadošā iestāde iesniegusi 1. un 2. punktā noteiktajā termiņā.
4. Ja vadošā iestāde nepiekrīt Komisijas pagaidu secinājumiem, Komisija uzaicina vadošo iestādi uz uzklausīšanu, lai nodrošinātu, ka Komisijas secinājumiem par finanšu korekcijas veikšanu ir pieejama visa vajadzīgā informācija un apsvērumi.
5. Ja vadošā iestāde piekrīt Komisijas pagaidu secinājumiem, tad vadošā iestāde, neskarot 6. punktu, attiecīgajā programmā var atkārtoti izmantot atcelto ieguldījumu atbilstoši 71. panta 2. punktam.
6. Lai piemērotu finanšu korekcijas, sešu mēnešu laikā no uzklausīšanas dienas vai no dienas, kad tiek saņemta papildinformācija gadījumā ja vadošā iestāde pēc uzklausīšanas piekrīt iesniegt šādu papildinformāciju, Komisija pieņem lēmumu. Komisija ņem vērā visu procedūras gaitā iesniegto informāciju un apsvērumus. Ja uzklausīšana nenotiek, sešu mēnešu laikposms sākas divus mēnešus pēc dienas, kurā saņemta Komisijas sūtītā vēstule ar uzaicinājumu uz uzklausīšanu.
7. Ja Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta konstatē pārkāpumus, kas apliecina būtiskus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā, izrietošajā finanšu korekcijā samazina Savienības atbalstu.
Pirmo daļu neattiecina uz būtisku trūkumu pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā, kas, pirms to nav konstatējusi Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta:
a)
ir konstatēts vadības deklarācijā, gada kontroles ziņojumā vai Komisijai saskaņā ar 68. panta noteikumiem iesniegtajā revīzijas atzinumā vai citos revīzijas ziņojumos, ko Komisijai iesniegusi revīzijas iestāde, un ir veikti atbilstīgi pasākumi; vai
b)
kam ir piemēroti vadošās iestādes veikti pienācīgi korektīvi pasākumi.
Izvērtējumu par būtiskiem trūkumiem pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā pamato ar tiesību aktiem, kas bija piemērojami laikā, kad tika iesniegtas attiecīgās vadības deklarācijas, gada kontroles ziņojumi un revīzijas atzinumi.
Lemjot par finanšu korekciju, Komisija:
a)
ievēro proporcionalitātes principu, ņemot vērā pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvas darbības būtiskā trūkuma iezīmes un smagumu, un tā radītās finansiālās sekas Savienības budžetam;
b)
lai piemērotu vienotu likmi vai ekstrapolētu korekciju, izslēdz kļūdainos izdevumus, ko iepriekš ir konstatējusi vadošā iestāde un par kuriem ir veikta korekcija pārskatos, un izdevumus, par kuru likumību un pareizību notiek izvērtējums;
c)
ņem vērā vienotu likmi vai ekstrapolētas korekcijas, ko vadošā iestāde piemēro izdevumiem saistībā ar citiem būtiskiem pārkāpumiem, kurus vadošā iestāde konstatējusi, kad tika noteikts atlikušais risks attiecībā uz Savienības budžetu.
2. iedaļa
Atgūtie līdzekļi
74. pants
Finansiālās saistības un līdzekļu atgūšana
1. Vadošā iestāde atbild par nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanu.
2. Ja līdzekļu atgūšana ir saistīta ar vadošās iestādes tādu juridisko saistību pārkāpumu, kas izriet no šīs regulas un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012, vadošā iestāde atbild par attiecīgo līdzekļu atlīdzināšanu Komisijai.
3. Ja līdzekļu atgūšana saistīta ar sistēmiskiem trūkumiem programmas pārvaldības un kontroles sistēmās, vadošā iestāde atbild par attiecīgo līdzekļu atlīdzināšanu Komisijai saskaņā ar programmā noteikto saistību sadalījumu iesaistīto valstu vidū.
4. Ja līdzekļu atgūšana saistīta ar prasību, kas celta pret atbalsta saņēmēju, kurš veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, un vadošā iestāde nespēj atgūt parādu, dalībvalsts, kurā atbalsta saņēmējs veic uzņēmējdarbību, atlīdzina summu vadošajai iestādei un atgūst to no atbalsta saņēmēja.
5. Ja līdzekļu atgūšana saistīta ar prasību, kas celta pret atbalsta saņēmēju, kurš veic uzņēmējdarbību pārrobežu sadarbības partnervalstī un vadošā iestāde nespēj atgūt parādu, pārrobežu sadarbības partnervalsts, kurā atbalsta saņēmējs darbojas, saistību līmenis ir nosakāms attiecīgajos finansēšanas nolīgumos, kas minēti 8. un 9. pantā.
75. pants
Līdzekļu atmaksāšana vadošajai iestādei
1. Vadošā iestāde atgūst no galvenā atbalsta saņēmēja nepamatoti izmaksātās summas kopā ar visiem procentiem par kavētiem maksājumiem. Attiecīgie atbalsta saņēmēji saskaņā ar partnerības līgumu, kas parakstīts starp viņiem, atmaksā galvenajam atbalsta saņēmējam nepamatoti izmaksātās summas. Ja galvenais atbalsta saņēmējs nevar sekmīgi atgūt līdzekļus no attiecīgā atbalsta saņēmēja, vadošā iestāde oficiāli pieprasa, lai attiecīgais atbalsta saņēmējs atmaksā līdzekļus galvenajam atbalsta saņēmējam. Ja attiecīgais atbalsta saņēmējs neatmaksā līdzekļus, vadošā iestāde saskaņā ar 74. panta 2. līdz 5. punktu pieprasa iesaistītajai dalībvalstij, kurā attiecīgais atbalsta saņēmējs veic uzņēmējdarbību, atlīdzināt nepamatoti izmaksātās summas.
2. Vadošā iestāde ar pienācīgu rūpību nodrošina līdzekļu atgūšanas rīkojumu atlīdzināšanu ar iesaistīto valstu atbalstu. Vadošā iestāde jo īpaši pārliecinās, ka parāds ir neapšaubāms, tā summa ir noteikta un tam ir pienācis atmaksas termiņš. Ja vadošā iestāde paredz atteikties no konstatētā parāda atgūšanas, tā nodrošina, ka šī atteikšanās ir likumīga un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem. Atteikšanās lēmums iepriekš iesniedzams apvienotajai uzraudzības komitejai apstiprinājuma saņemšanai.
3. Vadošā iestāde informē Komisiju par visām darbībām, kas veiktas nesamaksāto summu atgūšanai. Komisija jebkurā brīdī var pārņemt pienākumu atgūt summas tieši vai nu no atbalsta saņēmēja vai no attiecīgās iesaistītās valsts.
4. Dokumentos, kas nodoti iesaistītajai valstij vai Komisijai, iekļauj visus dokumentus, kas nepieciešami līdzekļu atgūšanai, kā arī pierādījumus par pasākumiem, ko vadošā iestāde veikusi, lai atgūtu nesamaksātās summas.
5. Līgumos, ko noslēgusi vadošā iestāde, ietver klauzulu, kas ļauj Komisijai vai iesaistītajai valstij, kurā atbalsta saņēmējs veic uzņēmējdarbību, atgūt visas vadošajai iestādei nesamaksātās summas, kuras tā nav varējusi atgūt.
76. pants
Līdzekļu atmaksāšana Komisijai
1. Visi līdzekļi, kas atmaksājami Komisijai, tiek atmaksāti pirms termiņa beigām, kurš norādīts līdzekļu atgūšanas rīkojumā. Termiņš ir 45 dienas no datuma, kad izdots paziņojums par veicamajām iemaksām.
2. Par kavētu atmaksu maksā kavējuma procentus no termiņa beigu dienas līdz faktiskā maksājuma dienai. Šādu procentu likme ir par trīsarpus procentu punktiem augstāka nekā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām tā mēneša pirmajā darba dienā, kurā ir termiņa beigu diena. Atmaksājamās summas var tikt ieskaitītas pret jebkāda veida summām, kas izmaksājamas atbalsta saņēmējam vai iesaistītajai valstij. Tas neietekmē pušu tiesības vienoties par atmaksāšanu, veicot atsevišķas iemaksas.
IX SADAĻA
ZIŅOŠANA, UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA
77. pants
Vadošās iestādes gada ziņojumi
1. Līdz 15. februārim vadošā iestāde iesniedz Komisijai apvienotās uzraudzības komitejas apstiprinātu gada ziņojumu. Gada ziņojumā iekļauj vienu tehnisko un vienu finansiālo daļu, kas attiecas uz iepriekšējo grāmatvedības gadu.
2. Tehniskajā daļā apraksta:
a)
progresu, kas panākts programmas un tās prioritāšu īstenošanā;
b)
detalizētu parakstīto līgumu sarakstu, kā arī atlasīto projektu sarakstu, attiecībā uz kuriem līgumi vēl nav parakstīti, tostarp rezerves sarakstus;
c)
veiktās tehniskās palīdzības darbības;
d)
pasākumus, kas veikti saistībā ar projektu pārraudzību un novērtēšanu, pasākumu rezultātus un rīcību konstatēto problēmu novēršanai;
e)
īstenotās informācijas un saziņas darbības.
3. Finansiālo daļu sagatavo saskaņā ar 68. panta 2. punktu.
4. Turklāt gada ziņojumā iekļauj prognozētās darbības, kuru īstenošana plānota nākamajā grāmatvedības gadā. Tajā ietver:
a)
atjauninātu revīzijas stratēģiju;
b)
darba programmu, finanšu plānu un tehniskās palīdzības plānoto izmantošanu;
c)
uzraudzības un novērtēšanas gada plānu saskaņā ar 78. panta 2. punktu;
d)
informācijas un saziņas gada plānu saskaņā ar 79. panta 4. punktu;
5. Līdz 2024. gada 30. septembrim vadošā iestāde iesniedz Komisijai apvienotās uzraudzības komitejas apstiprinātu galīgo ziņojumu. Šajā galīgajā ziņojumā mutatis mutandis iekļaujinformāciju, kas prasīta saskaņā ar 2. un 3. punktu, par pēdējo grāmatvedības gadu un par visu programmas darbības laiku.
78. pants
Uzraudzība un novērtēšana
1. Programmas uzraudzības un novērtēšanas mērķis ir uzlabot izstrādes un īstenošanas kvalitāti, kā arī novērtēt un uzlabot programmas konsekvenci, lietderību, efektivitāti un ietekmi. Novērtēšanas un uzraudzības secinājumus ņem vērā programmu plānošanas un īstenošanas ciklā.
2. Programmā iekļauj indikatīvu uzraudzīšanas un novērtēšanas plānu visam tās darbības laikam. Katrā programmā pēc tam izstrādā gada uzraudzības un novērtēšanas plānu, kas vadošajai iestādei jāīsteno saskaņā ar Komisijas vadlīnijām un novērtēšanas metodoloģiju. Gada plānu iesniedz Komisijai ne vēlāk kā 15. februārī.
3. Vadošā iestāde papildus ikdienas uzraudzībai īsteno uz rezultātiem vērstu programmas un projektu uzraudzību.
4. Komisijai ir tiesības piekļūt visiem uzraudzības un novērtēšanas ziņojumiem.
5. Komisija jebkurā brīdī var uzsākt programmas vai tās daļas novērtēšanu vai uzraudzību. Šo darbību iznākumu paziņo programmas apvienotajai uzraudzības komitejai un vadošajai iestādei, un tā rezultātā programmā var veikt pielāgojumus.
X SADAĻA
ATPAZĪSTAMĪBA
79. pants
Atpazīstamība
1. Pienākums nodrošināt, lai plašai sabiedrībai tiktu sniegta atbilstošā informācija, ir gan vadošajai iestādei, gan atbalsta saņēmējiem.
2. Vadošā iestāde un atbalsta saņēmēji nodrošina pienācīgu atpazīstamību Savienības ieguldījumam programmās un projektos, lai palielinātu sabiedrības izpratni par Savienības rīcību un radītu Savienības atbalsta saskaņotu tēlu visās iesaistītajās valstīs.
3. Vadošā iestāde nodrošina, ka tās atpazīstamības veicināšanas stratēģija un pasākumi, ko veic atbalsta saņēmēji, atbilst Komisijas vadlīnijām.
4. Programmā iekļauj saziņas stratēģiju visam tās darbības laikam un indikatīvu informācijas un saziņas plānu pirmajam gadam, tostarp atpazīstamības veicināšanas pasākumus. Katrā programmā pēc tam izstrādā gada informācijas un saziņas plānu, ko īsteno vadošā iestāde. Minēto plānu iesniedz Komisijai ne vēlāk kā 15. februārī.
TREŠĀ DAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI
I SADAĻA
NETIEŠA PĀRVALDĪBA AR STARPTAUTISKĀM ORGANIZĀCIJĀM
80. pants
Starptautiska organizācija kā vadošā iestāde
1. Iesaistītās valstis var ierosināt, ka programmu pārvalda starptautiska organizācija.
2. Par vadošo iestādi var izvirzīt tikai starptautiskās organizācijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 43. panta nozīmē.
3. Starptautiska organizācija atbilst Regulas (ES) Nr. 966/2012 60. panta prasībām.
4. Pirms Komisija pieņem programmu, tā iegūst pierādījumus, ka 3. punktā noteiktās prasības ir izpildītas.
81. pants
Noteikumi, ko piemēro programmām, kuras pārvalda starptautiska organizācija
1. Komisija un starptautiskā organizācija noslēdz vienošanos, kurā detalizēti norāda programmai piemērojamos noteikumus. Ja programmas ietvaros veic ieguldījumu finanšu instrumentā saskaņā ar 42. pantu, ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 140. pantā ietvertos nosacījumus un ziņošanas prasības.
2. Otrajā daļā ietvertos noteikumus piemēro programmām, ko pārvalda starptautiska organizācija, ja vien 1. punktā minētā vienošanās neparedz citus noteikumus.
II SADAĻA
NETIEŠA PĀRVALDĪBA AR PĀRROBEŽU SADARBĪBAS PARTNERVALSTI
82. pants
Pārrobežu sadarbības partnervalsts kā vadošā iestāde
1. Iesaistītās valstis var ierosināt, ka programmu pārvalda pārrobežu sadarbības partnervalsts.
2. To uzdevumu būtību, kas uzticēti pilnvarotajai pārrobežu sadarbības partnervalstij, nosaka vienošanās, ko paraksta Komisija un pārrobežu sadarbības partnervalsts saskaņā ar noteikumiem par netiešu pārvaldību, kuri ietverti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012.
3. Panta 2. punktā minētā vienošanās iekļauj detalizētus noteikumus par programmai piemērojamiem noteikumiem. Jo īpaši tajā nosaka to, kuri no regulas otrās daļas noteikumiem ir piemērojami, ņemot vērā vadošajai iestādei uzticēto uzdevumu būtību un iesaistītās summas.
CETURTĀ DAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
83. pants
Pārejas noteikumi
Komisijas Regulu (EK) Nr. 951/2007 (14) turpina piemērot attiecībā uz tiesību aktiem un saistībām, kas īsteno budžetu attiecībā uz gadiem pirms 2014. budžeta gada.
84. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 18. augustā