ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/439
ze dne 16. března 2015
o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 18. března 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/133/SZBP (1) o jmenování pana Michela Dominiquea REVEYRAND - DE MENTHONA zvláštním zástupcem Evropské unie pro oblast Sahelu (dále jen „zvláštní zástupce EU“). Mandát zvláštního zástupce EU byl prodloužen rozhodnutím Rady 2014/130/SZBP (2) a má skončit dne 28. února 2015.
(2)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen o další období osmi měsíců.
(3)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
1. Mandát pana Michela Dominiquea REVEYRAND - DE MENTHONA jako zvláštního zástupce EU pro oblast Sahelu se prodlužuje do 31. října 2015. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
2. Pro účely mandátu zvláštního zástupce EU zahrnuje oblast Sahelu primární zaměření strategie EU na podporu bezpečnosti a rozvoje v oblasti Sahelu (dále jen „strategie“), totiž území Burkiny Faso, Čadu, Mali, Mauritánie a Nigeru. V otázkách s širšími regionálními důsledky zvláštní zástupce EU podle potřeby spolupracuje s dalšími zeměmi a regionálními či mezinárodními subjekty mimo oblast Sahelu a rovněž se zeměmi západní Afriky a Guinejského zálivu.
3. Vzhledem k potřebě regionálního přístupu ke vzájemně souvisejícím výzvám, jimž tato oblast čelí, jedná zvláštní zástupce EU v úzké konzultaci s dalšími příslušnými zvláštními zástupci EU, včetně zvláštního zástupce EU pro jižní Středomoří, zvláštního zástupce EU pro lidská práva a zvláštního zástupce EU při Africké unii.
Článek 2
Cíle politiky
1. Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cíle politiky Unie ve vztahu k oblasti Sahelu aktivně přispívat k regionálnímu a mezinárodnímu úsilí o dosažení trvalého míru, bezpečnosti a rozvoje v oblasti. Zvláštní zástupce EU rovněž usiluje o zvýšení kvality, intenzity a dopadu mnohostranného zapojení Unie v oblasti Sahelu.
2. Zvláštní zástupce EU přispívá k rozvoji a provádění přístupu Unie, zahrnujícího všechny aspekty činnosti Unie, zejména v politické, bezpečnostní a rozvojové oblasti, včetně strategie, a ke koordinaci všech příslušných nástrojů pro činnosti Unie.
3. Počáteční prioritou je Mali a jeho dlouhodobá stabilizace a regionální rozměr tamního konfliktu.
4. Ve vztahu k Mali je cílem politiky Unie koordinovaným a efektivním využitím všech svých nástrojů podpořit návrat Mali a jeho lidu na cestu míru, usmíření, bezpečnosti a rozvoje. Náležitá pozornost by rovněž měla být věnována Burkině Faso a Nigeru, zejména vzhledem k blížícím se volbám v těchto zemích.
Článek 3
Mandát
1. K dosažení cílů politiky Unie ve vztahu k oblasti Sahelu se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
aktivně přispívat provádění, koordinaci a dalšímu rozvoji komplexního přístupu Unie k regionální krizi na základě její strategie s cílem posílit celkovou provázanost a účinnost činností Unie v oblasti Sahelu, zejména v Mali;
b)
spolupracovat se všemi zúčastněnými stranami v oblasti, s vládami, místními orgány, regionálními a mezinárodními organizacemi, občanskou společností a diasporami s cílem podpořit dosažení cílů Unie a přispět k lepšímu chápání úlohy Unie v oblasti Sahelu;
c)
zastupovat Unii na příslušných mezinárodních fórech, včetně skupiny pro podporu a monitorování situace v Mali, a zajišťovat viditelnost podpory Unie při řešení krizí a jejich předcházení, včetně vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali) a mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP SAHEL Niger);
d)
úzce spolupracovat s Organizací spojených národů (OSN), zejména se zvláštním zástupcem generálního tajemníka OSN pro západní Afriku a zvláštním zástupcem generálního tajemníka OSN pro Mali, s Africkou unií (AU), zejména s vysokým představitelem AU pro Mali a oblast Sahelu, s Hospodářským společenstvím států západní Afriky (ECOWAS) a s dalšími hlavními zainteresovanými stranami na státní, regionální i mezinárodní úrovni, včetně dalších zvláštních vyslanců pro oblast Sahelu, i s příslušnými subjekty v oblasti Maghrebu;
e)
pozorně sledovat regionální a přeshraniční rozměr krize, včetně terorismu, organizovaného zločinu, pašování zbraní, obchodování s lidmi, obchodování s drogami, uprchlických a migračních toků a souvisejících finančních toků, a v úzké spolupráci s protiteroristickým koordinátorem EU přispívat k dalšímu provádění strategie EU proti terorismu;
f)
udržovat pravidelné politické kontakty na vysoké úrovni se zeměmi v oblasti, které jsou postiženy terorismem nebo mezinárodním zločinem, k zajištění soudržného a komplexního přístupu a klíčové úlohy Unie v mezinárodním úsilí boje proti terorismu a mezinárodnímu zločinu. To zahrnuje aktivní podporu Unie pro budování regionálních kapacit v oblasti bezpečnosti a zajištění toho, aby byly náležitě řešeny základní příčiny terorismu a mezinárodního zločinu v oblasti Sahelu;
g)
pozorně sledovat politické a bezpečnostní důsledky humanitárních krizí v oblasti;
h)
ve vztahu k Mali přispívat k regionálnímu a mezinárodnímu úsilí o usnadnění řešení krize, zejména k úplnému obnovení ústavního pořádku a řádné správy na celém území a věrohodnému národnímu otevřenému dialogu vedoucímu k udržitelnému politickému urovnání;
i)
podporovat budování institucí, reformu oblasti bezpečnosti a dlouhodobé budování míru a usmiřování v Mali;
j)
ve spolupráci se zvláštním zástupcem EU pro lidská práva přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv v oblasti, včetně obecných zásad EU pro lidská práva, zejména pak obecných zásad EU týkajících se dětí a ozbrojených konfliktů, jakož i násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a k provádění politiky Unie týkající se žen, míru a bezpečnosti, mimo jiné sledováním vývoje situace v tomto ohledu, podáváním zpráv a vypracováváním příslušných doporučení, a dle udržovat pravidelné kontakty s příslušnými orgány v Mali a v oblasti, s Úřadem žalobce Mezinárodního trestního soudu, s Úřadem vysokého komisaře pro lidská práva a s obhájci lidských práv a pozorovateli v oblasti lidských práv působícími v oblasti;
k)
sledovat dodržování příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN, zejména rezolucí 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012) a 2100 (2013) a podávat související zprávy.
2. Za účelem plnění svého mandátu zvláštní zástupce EU mimo jiné:
a)
podle potřeby poskytuje poradenství při formulaci postojů Unie na regionálních a mezinárodních fórech a v souvislosti s tím podává zprávy za účelem aktivní podpory a posílení komplexního přístupu Unie ke krizi v oblasti Sahelu;
b)
udržuje přehled o veškeré činnosti Unie a úzce spolupracuje se všemi příslušnými delegacemi Unie.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU provádí svůj mandát pod vedením vysokého představitele.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro něj hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
3. Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a jejími příslušnými útvary, zejména s koordinátorem pro oblast Sahelu.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2015 do 31. října 2015 činí 900 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Za veškeré výdaje je zvláštní zástupce EU odpovědný Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické a bezpečnostní otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU o složení svého týmu průběžně a neprodleně informuje Radu a Komisi.
2. Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotčený členský stát, dotčený orgán Unie nebo ESVČ. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo do ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál nadále administrativně podléhá vysílajícímu členskému státu, orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
4. S cílem zajistit soudržnost a soulad příslušných činností členů týmu zvláštního zástupce EU jsou tito pracovníci zařazeni do příslušných oddělení ESVČ nebo delegací Unie.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskými zeměmi. Členské státy a ESVČ poskytují za tímto účelem veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2013/488/EU (3).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise, ESVČ a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v oblasti poskytují podle okolností delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v oblasti své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:
a)
na základě pokynů ESVČ vypracuje konkrétní bezpečnostní plán zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření, řízení bezpečných přesunů personálu do dané zeměpisné oblasti a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a dále pohotovostní plán a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v zeměpisné oblasti;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do dané zeměpisné oblasti náležitým bezpečnostním školením na základě stupně rizika vyhodnoceného pro uvedenou oblast;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysokému představiteli, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy o pokroku a zprávy o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
1. Zvláštní zástupce EU pravidelně podává zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Zvláštní zástupce EU může podávat zprávy Radě pro zahraniční věci. V souladu s článkem 36 Smlouvy může být zvláštní zástupce EU zapojen do informování Evropského parlamentu.
2. V koordinaci s delegacemi Unie v oblasti podává zvláštní zástupce EU zprávy o tom, jakým způsobem lze nejlépe provádět iniciativy Unie, jako je příspěvek Unie k reformám, a zahrnout politické aspekty příslušných rozvojových projektů Unie.
Článek 12
Koordinace s dalšími aktéry Unie
1. V rámci strategie přispívá zvláštní zástupce EU k jednotě, provázanosti a účinnosti politických a diplomatických opatření Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a opatření členských států byly uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie.
2. Činnosti zvláštního zástupce EU musí být koordinovány s činnostmi delegací Unie a Komise a s činnostmi dalších zvláštních zástupců EU působících v regionu. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie v regionu.
3. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států. Zvláštní zástupce EU v úzké spolupráci s příslušnými delegacemi Unie poskytuje vedení v otázkách místní politické situace vedoucím mise EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali a veliteli mise EUTM Mali. Zvláštní zástupce EU, velitel mise EUTM Mali a civilní velitel operace EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali se podle potřeby navzájem konzultují.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do konce srpna roku 2015 souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
Použije se ode dne 1. března 2015.
V Bruselu dne 16. března 2015.
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/439
(2015. gada 16. marts),
ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Padome 2013. gada 18. martā pieņēma Lēmumu 2013/133/KĀDP (1), ar ko Michel Dominique REVEYRAND-DE MENTHON kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Sāhelā. ESĪP pilnvaru termiņš ir pagarināts ar Padomes Lēmumu 2014/130/KĀDP (2), un tam ir jābeidzas 2015. gada 28. februārī.
(2)
ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par astoņiem mēnešiem.
(3)
ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
1. ESĪP Sāhelā Michel Dominique REVEYRAND-DE MENTHON kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2015. gada 31. oktobrim. ESĪP pilnvaras var izbeigt ātrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma tā izlemj.
2. ESĪP pilnvaru nozīmē Sāhela tiek definēta kā tāda, kuras galvenais fokuss aptver ES Stratēģiju drošībai un attīstībai Sāhelā (“stratēģija”), proti, Burkinafaso, Čadu, Mali, Mauritāniju un Nigēru. Jautājumos, kuriem ir plašākas sekas reģionā, ESĪP vajadzības gadījumā sadarbojas ar citām valstīm un reģionālām vai starptautiskām vienībām ārpus Sāhelas un arī Rietumāfrikā un Gvinejas līča reģionā.
3. Ievērojot vajadzību pēc reģionālas pieejas attiecībā uz reģionā esošajiem savstarpēji saistītajiem izaicinājumiem, ESĪP Sāhelā cieši sadarbojas ar citiem attiecīgajiem ESĪP, tostarp ESĪP Vidusjūras dienvidu reģionā, ESĪP cilvēktiesību jautājumos un ESĪP Āfrikas Savienībā.
2. pants
Politikas mērķi
1. ESĪP pilnvaras balstās uz Savienības politikas mērķiem attiecībā uz Sāhelu - aktīvi veicināt reģionālās un starptautiskās pūles panākt ilgstošu mieru, drošību un attīstību reģionā. ESĪP mērķis turklāt ir uzlabot Savienības daudzveidīgās iesaistīšanās Sāhelā kvalitāti, intensitāti un ietekmi.
2. ESĪP veicina tādas Savienības pieejas izveidi un īstenošanu, kurā ir ietverti visi Savienības darbības aspekti, jo īpaši politikas, drošības un attīstības jomās, ietverot stratēģiju, un visu Savienības rīcībai nozīmīgo instrumentu koordinēšana.
3. Sākotnēja prioritāte tiek noteikta Mali un tās ilglaicīgai stabilizēšanai, un tur notiekošā konflikta reģionālajām dimensijām.
4. Attiecībā uz Mali Savienības politikas mērķi ir, saskaņoti un efektīvi izmantojot visus tās instrumentus, nodrošināt Mali un tās iedzīvotāju atgriešanos uz miera, izlīguma, drošības un attīstības ceļa. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta arī Burkinfaso un Nigērai, īpaši gaidot vēlēšanas minētajās valstīs.
3. pants
Pilnvaras
1. Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus attiecībā uz Sāhelu, ESĪP ir pilnvarots:
a)
aktīvi veicināt Savienības visaptverošās pieejas reģionālajai krīzei īstenošanu, koordināciju un tālāku attīstību, pamatojoties uz stratēģiju, lai pastiprinātu vispārējo saskaņotību un Savienības darbību Sāhelā efektivitāti, jo īpaši Mali;
b)
sazināties ar visām būtiskajām ieinteresētajām personām reģionā, valdībām, reģionālajām iestādēm, reģionālajām un starptautiskajām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un diasporām, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu un labāku izpratni par Savienības lomu Sāhelā;
c)
pārstāvēt Savienību attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos, tostarp grupā par atbalstu situācijai Mali un tās uzraudzību, un nodrošināt to, lai būtu redzams Savienības atbalsts krīzes pārvarēšanai un konflikta novēršanai, ietverot Eiropas Savienības militāro misiju, lai veicinātu Mali bruņoto spēku apmācību (EUTM Mali), un Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger);
d)
uzturēt ciešu sadarbību ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO), jo īpaši ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Rietumāfrikā un ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Mali, Āfrikas Savienību (ĀS), jo īpaši ĀS augsto pārstāvi Mali un Sāhelā, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS) un citām vadošām valstu, reģionālajām un starptautiskajām ieinteresētajām personām, tostarp ar citiem īpašajiem sūtņiem Sāhelā, kā arī ar attiecīgajām struktūrām Magrebas reģionā;
e)
rūpīgi sekot krīzes reģionālajai un pārrobežu dimensijai, tostarp terorismam, organizētajai noziedzībai, ieroču kontrabandai, cilvēku tirdzniecībai, narkotiku tirdzniecībai, bēgļu un migrācijas plūsmām, kā arī ar tām saistītām finanšu plūsmām; ciešā sadarbībā ar ES pretterorisma koordinatoru veicināt turpmāku ES pretterorisma stratēģijas ieviešanu;
f)
regulāri uzturēt augsta līmeņa politiskus kontaktus ar reģiona valstīm, kuras ir skāruši terorisms un starptautiskā noziedzība, lai nodrošinātu saskanīgu un visaptverošu pieeju un nodrošinātu Savienības galveno lomu starptautiskajos centienos cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību. Tas ietver Savienības aktīvu atbalstu reģionālās kapacitātes veidošanā drošības sektorā un nodrošināšanu, ka adekvāti tiek pievērsta uzmanība terorisma un starptautiskās noziedzības Sāhelā rašanās iemesliem;
g)
cieši sekot līdzi reģionā radušos humāno krīžu politiskajām un sociālajām sekām;
h)
attiecībā uz Mali dot ieguldījumu reģionālos un starptautiskos centienos, lai veicinātu krīzes atrisināšanu Mali, jo īpaši pilnīgu atgriešanos pie normālas konstitucionālās situācijas un pārvaldības visā teritorijā un uzticamu iekļaujošu dialogu valsts mērogā virzībā uz ilgtspējīgu politisko risinājumu;
i)
veicināt iestāžu izveidi, drošības sektora reformu un ilgstoša miera un izlīguma panākšanu Mali;
j)
sadarbībā ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos sekmēt to, ka reģionā tiek īstenota Savienības cilvēktiesību politika, tostarp ES Cilvēktiesību pamatnostādnes, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par viņu jebkāda veida diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, tostarp pārraugot attīstību un ziņojot par to, kā arī izstrādājot ieteikumus šajā sakarā, un uzturēt regulārus kontaktus ar attiecīgām iestādēm Mali un reģionā, Starptautiskās Krimināltiesas prokurora biroju, Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju un cilvēktiesību aizstāvjiem, un novērotājiem reģionā;
k)
sekot līdzi un ziņot par to, vai tiek ievērotas attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas (ANO DPR), jo īpaši ANO DPR 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012) un 2100 (2013).
2. Īstenojot savas pilnvaras, ESĪP inter alia:
a)
konsultē un ziņo par Savienības nostāju formulēšanu attiecīgi reģionālos un starptautiskos forumos, lai aktīvi veicinātu un stiprinātu Savienības visaptverošo pieeju krīzei Sāhelā;
b)
uztur pārskatu par visām Savienības darbībām un cieši sadarbojas ar attiecīgajām Savienības delegācijām.
4. pants
Pilnvaru īstenošana
1. ESĪP atbild par savu pilnvaru īstenošanu, darbojoties AP pakļautībā.
2. Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur īpašus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pienākumus, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
3. ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām, jo īpaši ar Sāhelas jautājumu koordinatoru.
5. pants
Finansējums
1. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta izdevumu segšanai saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmā no 2015. gada 1. marta līdz 2015. gada 31. oktobrim ir EUR 900 000.
2. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
6. pants
Komandas izveide un sastāvs
1. ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas un drošības jautājumos. ESĪP par komandas sastāvu pienācīgi informē Padomi un Komisiju.
2. Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt darbinieku norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
3. Viss norīkotais personāls joprojām paliek nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
4. ESĪP personāls tiek izvietots kopā ar attiecīgām EĀDD struktūrvienībām vai Savienības delegācijām, lai nodrošinātu to attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci.
7. pants
ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ESĪP un tā personālam ir vajadzīgas misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējām valstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
8. pants
ES klasificētās informācijas drošība
ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (3).
9. pants
Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
1. Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP varētu iegūt visu būtisko informāciju.
2. Savienības delegācijas un/vai attiecīgos gadījumos dalībvalstis reģionā nodrošina atbalstu loģistikas jomā.
10. pants
Drošība
Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un pamatojoties uz drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:
a)
izveidojot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi un kurā ietverti konkrēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, reglamentējot rīcību saistībā ar personāla drošu pārvietošanos uz ģeogrāfisko teritoriju un ģeogrāfiskajā teritorijā, kā arī pasākumus drošības negadījumu novēršanai un misijas ārkārtas situāciju un evakuācijas plānu;
b)
visam ārpus Savienības izvietotam personālam nodrošinot apdrošināšanu pret paaugstināta riska apdraudējumiem, ņemot vērā apstākļus ģeogrāfiskajā teritorijā;
c)
nodrošinot, lai visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai pēc ierašanās ģeogrāfiskajā teritorijā būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir tai piešķirta riska izvērtējuma pakāpe;
d)
nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.
11. pants
Ziņošana
1. ESĪP regulāri sniedz ziņojumus AP un PDK. ESĪP pēc vajadzības sniedz ziņojumus arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var iesaistīt Eiropas Parlamenta informēšanā.
2. ESĪP ziņo par labāko veidu, kā veikt tādas Savienības iniciatīvas kā Savienības veikta reformu veicināšana, tostarp attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus, sadarbībā ar Savienības delegācijām reģionā.
12. pants
Koordinācija ar citiem Savienības subjektiem
1. Saistībā ar stratēģiju ESĪP sekmē Savienības politiskās un diplomātiskās rīcības vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, ka visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiek veiktas saskanīgi, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus.
2. ESĪP darbības koordinē ar Savienības delegāciju un Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz īsu informāciju dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām reģionā.
3. Savu pilnvaru izpildes vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu misiju vadītājiem. ESĪP ciešā sadarbībā ar attiecīgām Savienības delegācijām sniedz EUCAP Sahel Niger un EUCAP Sahel Mali misiju vadītājiem un EUTM Mali misijas komandierim norādes vietējos politiskos jautājumos. ESĪP, EUTM Mali misijas komandieris un EUCAP Sahel Niger un EUCAP Sahel Mali civilās operācijas komandieris pēc vajadzības savstarpēji apspriežas.
13. pants
Pārskatīšana
Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2015. gada augusta beigām iesniedz AP, Padomei un Komisijai visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
To piemēro no 2015. gada 1. marta.
Briselē, 2015. gada 16. martā