NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 312/2014
ze dne 26. března 2014,
kterým se stanoví kodex sítě pro vyrovnávání plynu v přepravních sítích
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Má-li být zvýšena konkurenceschopnost a zaručeno, že si všichni spotřebitelé mohou pořídit energii za ty nejpříznivější ceny, je naléhavě nutné dokončit plně funkční a navzájem propojený vnitřní trh s energií, který přispívá k zaručení dodávky dostupné a udržitelné energie pro hospodářství Unie.
(2)
Aby bylo možné trh hlouběji integrovat, je důležité, aby pravidla vyrovnávání v plynárenských přepravních soustavách usnadňovala obchod s plynem mezi vyrovnávacími zónami, a tím přispívala k rozvoji tržní likvidity. Toto nařízení proto stanoví harmonizovaná pravidla vyrovnávání platná v celé Unii, jejichž cílem je poskytnout uživatelům sítě jistotu, že mohou ekonomicky efektivně a nediskriminačně řídit své bilance v různých vyrovnávacích zónách v celé Unii.
(3)
Toto nařízení podporuje rozvoj konkurenčního krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v Evropské unii, který umožní poskytování plynové flexibility, ať je její zdroj jakýkoli, a nabídne ji k nákupu a prodeji prostřednictvím tržních mechanismů, aby uživatelé sítě mohli účinně vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia nebo aby provozovatelé přepravní soustavy využili plynovou flexibilitu při vyrovnávání přepravní soustavy.
(4)
Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem. Tržní pravidla vyrovnávání poskytují uživatelům sítě finanční pobídky v podobě vyrovnávacích poplatků, které odrážejí náklady, aby uživatelé sítě vyrovnávali svá vyrovnávací portfolia.
(5)
Uživatelé sítě mají nést odpovědnost za vyrovnávání svých dodávek a odběrů, a to na základě pravidel vyrovnávání, která jsou koncipována tak, aby podporovala krátkodobý velkoobchodní trh s plynem, přičemž by byly zřízeny obchodní platformy, aby uživatelé sítě a provozovatel přepravní soustavy mohli s plynem obchodovat snadněji. Provozovatelé přepravní soustavy provádějí případně nezbytné zbytkové vyrovnávání přepravních sítí. Přitom by provozovatelé přepravní soustavy měli respektovat pořadí priorit. Pořadí priorit je sestaveno tak, aby provozovatelé přepravní soustavy pořizovali plyn s ohledem jak na ekonomické, tak provozní aspekty a využívali přitom produkty, které lze dodat z co nejširší škály zdrojů, včetně produktů pocházejících ze zařízení LNG a skladovacích zařízení. Provozovatelé přepravní soustavy by se měli snažit své potřeby týkající se vyrovnávání plynu co nejvíce pokrývat prostřednictvím nákupu a prodeje krátkodobých standardizovaných produktů na velkoobchodním trhu.
(6)
Aby uživatelé sítě mohli vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia, stanoví toto nařízení i minimální požadavky na poskytování informací pro účely tržního režimu vyrovnávání. Toky informací stanovené tímto nařízením mají tudíž podpořit režim denního vyrovnávání a zajistit soubor informací, o které se uživatel sítě bude moci opřít, aby mohl nákladově efektivním způsobem řídit rizika a příležitosti.
(7)
Kromě ochrany informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu, by provozovatelé přepravní soustavy měli v souladu s tímto nařízením zachovávat důvěrnost informací a údajů, které jim byly předloženy pro účely provádění tohoto nařízení, a neměli by třetím stranám poskytovat žádné z těchto informací či údajů ani jejich část, nemají-li na to právní nárok, a pokud je poskytnou, měli by tak učinit pouze v rozsahu tohoto právního nároku.
(8)
Toto nařízení bylo přijato na základě nařízení (ES) č. 715/2009, které doplňuje a tvoří jeho nedílnou součást. Odkazy na nařízení (ES) č. 715/2009 v jiných právních aktech jsou chápány také jako odkazy na toto nařízení. Toto nařízení se vztahuje na kapacity nepodléhající výjimce ve větších nových infrastrukturách, na které se vztahuje výjimka z článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (2) nebo z původního článku 18 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES (3), a to v rozsahu, v němž uplatnění tohoto nařízení toto osvobození neohrožuje. Toto nařízení se použije s ohledem na specifickou povahu propojovacího vedení.
(9)
Toto nařízení bylo stanoveno postupem podle článku 6 nařízení (ES) č. 715/2009. Hlouběji harmonizuje pravidla vyrovnávání vymezená v článku 21 nařízení (ES) č. 715/2009 s cílem usnadnit obchodování s plynem.
(10)
Toto nařízení obsahuje ustanovení, která se vztahují na provozovatele distribuční soustavy a mají harmonizovat jejich úlohy, avšak pouze v souvislosti s prováděním uvedených ustanovení a v rozsahu nezbytném k jejich provedení.
(11)
Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů v souvislosti s prováděním tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4), by agentura a vnitrostátní regulační orgány měly zaručit, že jsou pravidla vyrovnávání co nejúčinněji prováděna v celé Unii.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví kodex sítě, který vymezuje pravidla vyrovnávání plynu, včetně pravidel pro postupy nominace souvisejících se sítí, vyrovnávací poplatky, postupy vypořádání, které jsou spojeny s denním vyrovnávacím poplatkem, a pravidel provozního vyrovnávání mezi sítěmi provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na vyrovnávací zóny v rámci Unie.
2. Toto nařízení se nevztahuje na vyrovnávací zóny v členských státech, které mají výjimku na základě článku 49 směrnice 2009/73/ES.
3. Toto nařízení se nevztahuje na případy nezbytného sesouhlasení přídělů a skutečné spotřeby následně odvozené z odečtů obdržených z měřicího přístroje konečného zákazníka.
4. Toto nařízení se nevztahuje na stavy nouze, kdy provozovatel přepravní soustavy provádí zvláštní opatření definovaná v použitelných vnitrostátních předpisech a na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu (5), podle toho, co je vhodné.
5. Příslušná práva a povinnosti, jež se podle tohoto nařízení vztahují na uživatele sítě, se použijí pouze na ty uživatele sítě, kteří uzavřeli právně závaznou dohodu, ať smlouvu o přepravě, či jinou smlouvu, jež jim umožňuje předkládat obchodní oznámení v souladu s článkem 5.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009, v článku 3 nařízení Komise (EU) č. 984/2013 ze dne 14. října 2013, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (6), jakož i v článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„vyrovnávací zónou“ se rozumí vstupně-výstupní systém, pro nějž platí specifický vyrovnávací režim a který může zahrnovat distribuční soustavy nebo jejich část;
2)
„vyrovnávací akcí“ se rozumí akce provozovatele přepravní soustavy, která má změnit toky plynu a odklonit je do přepravní sítě nebo z ní, kromě případů, kdy se takové akce týkají plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, a plynu, který provozovatel přepravní soustavy používá k provozu soustavy;
3)
„poplatkem za neutralitu vyrovnávání“ se rozumí poplatek odpovídající rozdílu mezi částkami, které byly nebo mají být přijaty provozovatelem přepravní soustavy, a částkami, které provozovatel přepravní soustavy uhradil nebo má uhradit v důsledku svých vyrovnávacích činností, jež mají být zaplaceny příslušným uživatelům sítě nebo od nich mají být získány zpět;
4)
„obchodní platformou“ se rozumí elektronická platforma zřízená a spravovaná provozovatelem obchodní platformy, jejímž prostřednictvím mohou obchodující účastníci v souladu s podmínkami použitelnými v rámci obchodní platformy předkládat a přijímat cenové nabídky ohledně plynu nutného k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce a rovněž mají právo tyto nabídky přezkoumat a odstoupit od nich a v jejímž rámci provozovatel přepravní soustavy obchoduje za účelem provedení vyrovnávacích akcí;
5)
„obchodujícím účastníkem“ se rozumí uživatel sítě nebo provozovatel přepravní soustavy, který má uzavřenou smlouvu s provozovatelem obchodní platformy a splňuje podmínky nezbytné pro obchodování na obchodní platformě;
6)
„vyrovnávací platformou“ se rozumí obchodní platforma, v jejímž rámci je provozovatel přepravní soustavy obchodujícím účastníkem všech obchodních transakcí;
7)
„vyrovnávací službou“ se rozumí služba poskytovaná provozovateli přepravní soustavy na základě smlouvy na plynovou kapacitu nutnou k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce, která není krátkodobým standardizovaným produktem;
8)
„potvrzeným množstvím“ se rozumí množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy potvrdil a jehož tok v plynárenském dni D má být naplánován či přeplánován;
9)
„denním vyrovnávacím poplatkem“ se rozumí částka, kterou uživatel sítě uhradí či obdrží za denní vyrovnávací množství;
10)
„měřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno jednou za plynárenský den;
11)
„měřeným v průběhu dne“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno alespoň dvakrát za plynárenský den;
12)
„neměřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno méně často než jednou za plynárenský den;
13)
„vyrovnávacím portfoliem“ se rozumí seskupení dodávek a odběrů daného uživatele sítě;
14)
„oznámeným množstvím“ se rozumí množství plynu přepraveného mezi provozovatelem přepravní soustavy a uživatelem sítě nebo případně uživateli sítě nebo vyrovnávacími portfolii;
15)
„přídělem“ se rozumní množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy přidělil uživateli sítě jako dodávku nebo odběr, vyjádřené v kWh pro účely stanovení denního vyrovnávacího množství;
16)
„cyklem renominace“ se rozumí proces prováděný provozovatelem přepravní soustavy s cílem poskytnout uživateli sítě po obdržení renominace zprávu o potvrzených množstvích;
17)
„vnitrodenním poplatkem“ se rozumí poplatek vybraný provozovatelem přepravní soustavy od uživatele sítě nebo platba zaslaná tímto provozovatelem uživateli sítě na základě vnitrodenních závazků;
18)
„vnitrodenním závazkem“ se rozumí soubor pravidel pro dodávky a odběry prováděné uživateli sítě během plynárenského dne, která uživatelům sítě uložil provozovatel přepravní soustavy.
19)
„základním scénářem“ se rozumí model poskytování informací, v němž informace o odběrech neměřených denně sestávají z předpovědí o den dříve a denních předpovědí;
20)
„variantou 1“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně a odběrech měřených denně založeny na rozdělení měřených toků během plynárenského dne;
21)
„variantou 2“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně poskytovány v rámci předpovědi den předem.
KAPITOLA II
SYSTÉM VYROVNÁVÁNÍ
Článek 4
Obecné zásady
1. Uživatelé sítě odpovídají za vyrovnávání svých vyrovnávacích portfolií s cílem minimalizovat potřebu toho, aby provozovatelé přepravní soustavy prováděli vyrovnávací akce stanovené tímto nařízením.
2. Pravidla vyrovnávání stanovená v souladu s tímto nařízením musí odrážet skutečné potřeby soustavy s přihlédnutím ke zdrojům, které mají provozovatelé přepravní soustavy k dispozici, a poskytovat uživatelům sítě pobídky k účinnému vyrovnávání jejich vyrovnávacích portfolií.
3. Uživatelé sítě mají možnost uzavřít právně závaznou dohodu s provozovatelem přepravní soustavy, která jim umožní předkládat obchodní oznámení bez ohledu na to, zda mají přepravní kapacitu zajištěnou na základě smlouvy, či nikoli.
4. Ve vyrovnávací zóně, kde působí několik provozovatelů přepravní soustavy, se toto nařízení vztahuje na všechny provozovatele přepravní soustavy v dané vyrovnávací zóně. V případě, že odpovědnost za vyrovnávání jejich přepravních soustav byla přenesena na určitý subjekt, se toto nařízení vztahuje na tento subjekt v rozsahu definovaném v použitelných vnitrostátních předpisech.
Článek 5
Obchodní oznámení a příděly
1. Převod plynu mezi dvěma vyrovnávacími portfolii v rámci jedné vyrovnávací zóny se provede prostřednictvím obchodních oznámení o odevzdání a získání, která se předloží provozovateli přepravní soustavy pro daný plynárenský den.
2. Lhůty pro předkládání, stažení a změny obchodních oznámení definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě s uživateli sítě, přičemž zohlední případnou dobu nutnou ke zpracování obchodních oznámení. Provozovatel přepravní soustavy umožní uživatelům sítě, aby předkládali obchodní oznámení těsně před okamžikem, kdy má obchodní oznámení nabýt účinku.
3. Provozovatel přepravní soustavy dobu zpracování obchodních oznámení co nejvíce zkrátí. Kromě případů, kdy okamžik, v němž oznámení nabude účinku, umožňuje prodloužit dobu zpracování na dvě hodiny, doba zpracování nepřesáhne třicet minut.
4. Obchodní oznámení obsahuje alespoň tyto informace:
a)
plynárenský den, pro nějž je plyn převáděn;
b)
identifikaci dotčených vyrovnávacích portfolií;
c)
zda jde o obchodní oznámení o odevzdání nebo získání;
d)
oznámené množství vyjádřené v kWh/d pro denní oznámené množství nebo v kWh/h pro hodinové oznámené množství podle toho, jak to vyžaduje provozovatel přepravní soustavy.
5. Pokud provozovatel přepravní soustavy obdrží odpovídající soubor obchodních oznámení o odevzdání a získání a oznámená množství jsou stejná, přidělí oznámené množství dotčeným vyrovnávacím portfoliím:
a)
jako odběr vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o odevzdání, a
b)
jako dodávku vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o získání.
6. Pokud oznámená množství uvedená v odstavci 5 nejsou stejná, provozovatel přepravní soustavy buď přidělí nižší oznámené množství uvedené v příslušném obchodním oznámení, nebo obě obchodní oznámení zamítne. Pravidlo, které se použije, definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě.
7. Poskytovateli služby se nebrání v tom, aby pro účely odstavce 5 jednal jménem uživatele sítě, a to pod podmínkou předchozího souhlasu provozovatele přepravní soustavy.
8. Uživatel sítě může učinit obchodní oznámení v plynárenský den bez ohledu na to, zda tento uživatel sítě pro daný plynárenský den učinil nominaci.
9. Odstavce 1 až 8 se obdobně vztahují na provozovatele přepravní soustavy, kteří obchodují v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA III
PROVOZNÍ VYROVNÁVÁNÍ
Článek 6
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce, aby:
a)
udržoval přepravní soustavu v provozních mezích;
b)
dosáhl jiné konečné denní pozice skladování v potrubí v rámci přepravní sítě, než jaká byla předpokládána na základě očekávaných dodávek a odběrů pro tento plynárenský den, a to v souladu s úsporným a účinným provozem přepravní sítě.
2. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy vezme ve vztahu k vyrovnávací zóně v úvahu alespoň následující:
a)
vlastní odhady provozovatele přepravní soustavy týkající se poptávky po plynu během plynárenského dne, pro který se uvažuje o vyrovnávací akci (vyrovnávacích akcích);
b)
informace o nominaci a přidělení a měřených tocích plynu;
c)
tlak plynu v celé přepravní síti (celých přepravních sítích).
3. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce:
a)
nákupem nebo prodejem krátkodobých standardizovaných produktů v rámci obchodní platformy a/nebo
b)
využitím vyrovnávacích služeb.
4. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy zohlední tyto zásady:
a)
vyrovnávací akce se provádějí nediskriminačně;
b)
vyrovnávací akce zohledňují závazek provozovatelů přepravní soustavy, podle nějž budou provozovat úspornou a účinnou přepravní síť.
Článek 7
Krátkodobé standardizované produkty
1. S krátkodobými standardizovanými produkty se obchoduje sedm dní v týdnu tak, aby byly doručeny během dne nebo den předem v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy, která definují provozovatel obchodní platformy a provozovatel přepravní soustavy.
2. Počáteční obchodující účastník je obchodující účastník, který předloží nabídku k obchodování v rámci obchodní platformy, a přijímající obchodující účastník je obchodující účastník, který ji přijme.
3. Je-li předmětem obchodu základní produkt:
a)
jeden obchodující účastník učiní obchodní oznámení o získání a druhý účastník učiní obchodní oznámení o odevzdání;
b)
obě obchodní oznámení uvádějí množství plynu, které je převáděno od obchodujícího účastníka, který učiní obchodní oznámení o odevzdání, k obchodujícímu účastníkovi, který učiní obchodní oznámení o získání;
c)
pokud je použito hodinové oznámené množství, uplatní se toto množství paušálně na všechny zbývající hodiny daného plynárenského dne od uvedeného počátečního okamžiku a pro všechny hodiny před tímto počátečním okamžikem se bude rovnat nule.
4. Je-li předmětem obchodu místně omezený produkt:
a)
provozovatel přepravní soustavy určí příslušné místo vstupu a výstupu nebo skupiny těchto míst, které lze použít;
b)
musí být splněny všechny podmínky stanovené v odstavci 3;
c)
počáteční obchodující účastník upraví množství plynu, které má být v daném místě vstupu dodáno do přepravní sítě nebo z ní má být v daném místě výstupu odebráno, o množství rovnající se oznámenému množství a poskytne provozovateli přepravní soustavy důkaz o tom, že množství bylo patřičně upraveno.
5. Je-li předmětem obchodu časově omezený produkt:
a)
musí být splněny podmínky stanovené v odst. 3 písm. a) a b);
b)
na hodiny v plynárenském dni od uvedeného počátečního okamžiku do uvedeného koncového okamžiku se uplatní hodinové oznámené množství a pro všechny hodiny před počátečním okamžikem a po koncovém okamžiku se množství bude rovnat nule.
6. Je-li předmětem obchodu časově i místně omezený produkt, musí být splněny podmínky stanovené v odst. 4 písm. a) a c) a v odstavci 5.
7. Při vymezování krátkodobých standardizovaných produktů provozovatelé přepravní soustavy ze sousedních vyrovnávacích zón spolupracují, aby určili příslušné produkty. O výsledku takové spolupráce informuje každý provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení příslušné provozovatele obchodní platformy.
Článek 8
Vyrovnávací služby
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn pořídit si vyrovnávací služby pro situace, kdy krátkodobé standardizované produkty nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k udržení přepravní sítě v provozních mezích, nebo pokud v obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty chybí likvidita.
2. Pro účely provádění vyrovnávacích akcí prostřednictvím vyrovnávacích služeb provozovatel přepravní soustavy při pořizování těchto vyrovnávacích služeb zváží alespoň tyto body:
a)
jakým způsobem udrží vyrovnávací služby přepravní síť v provozních mezích;
b)
doba reakce vyrovnávacích služeb ve srovnání s dobami reakce dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
c)
odhadované náklady na pořízení a využití vyrovnávacích služeb ve srovnání s odhadovanými náklady na využití dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
d)
oblast, do které je třeba plyn dodat;
e)
požadavky provozovatele přepravní soustavy na kvalitu plynu;
f)
v jakém rozsahu může pořízení a využití vyrovnávacích služeb ovlivnit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
3. Vyrovnávací služby se pořizují tržním způsobem prostřednictvím transparentního a nediskriminačního veřejného nabídkového řízení v souladu s použitelnými vnitrostátními pravidly, zejména se dodrží tyto body:
a)
než se provozovatel přepravní soustavy zaváže uzavřít smlouvu o vyrovnávací službě, zveřejní nerestriktivní výzvu k předkládání nabídek, v níž uvede účel, rozsah a související pokyny pro účastníky nabídkového řízení, aby jim umožnil zúčastnit se nabídkového řízení;
b)
výsledky se zveřejní, aniž je tím dotčena ochrana citlivých informací obchodní povahy, a jednotlivé výsledky se sdělí každému účastníku nabídkového řízení.
4. Za zvláštních okolností může vnitrostátní regulační orgán schválit jiný transparentní a nediskriminační postup než nabídkové řízení.
5. Pokud rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu neumožňuje, aby vyrovnávací služba byla poskytována déle, nepřesáhne doba trvání vyrovnávací služby jeden rok a její počátek nastane do dvanácti měsíců od okamžiku, kdy smluvní strany přijmou daný závazek.
6. Provozovatel přepravní soustavy každoročně přezkoumá, jak jsou vyrovnávací služby využívány, aby posoudil, zda by dostupné krátkodobé standardizované produkty nesplnily provozní požadavky provozovatele přepravní soustavy lépe a zda by nebylo možné v následujícím roce využití vyrovnávacích služeb omezit.
7. Provozovatel přepravní soustavy každý rok zveřejňuje informace o pořízených vyrovnávacích službách a souvisejících vzniklých nákladech.
Článek 9
Pořadí priorit
1. Při rozhodování o tom, jakou vyrovnávací akci provede, dodržuje provozovatel přepravní soustavy zásady stanovené v čl. 6 odst. 4 a:
a)
upřednostňuje základní produkty před ostatními dostupnými krátkodobými standardizovanými produkty, kdykoli je to možné a vhodné;
b)
ostatní krátkodobé standardizované produkty využije za následujících okolností:
1)
místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a/nebo začít od určitého období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích;
2)
časově omezené produkty, když je nutné změnit toky plynu v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace základních nebo místně omezených produktů;
3)
časově i místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově i místně omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace místně omezených produktů;
c)
využívá vyrovnávací služby pouze tehdy, pokud krátkodobé standardizované produkty na základě posouzení dotčeného provozovatele přepravní soustavy nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k tomu, aby se přepravní síť udržela v provozních mezích.
V rámci příslušných mezí daných pořadím priorit pod písmeny a) až c) zohlední provozovatel přepravní soustavy nákladovou efektivnost.
2. Kdykoli je to možné a vhodné, provozovatel přepravní soustavy při obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty upřednostní využití vnitrodenních produktů před produkty, které jsou dostupné den předem.
3. Provozovatel přepravní soustavy může požádat vnitrostátní regulační orgán o schválení, aby mohl obchodovat v sousední vyrovnávací zóně a nechat plyn přepravovat z této vyrovnávací zóny nebo do ní, jako alternativu k obchodování se základními produkty a/nebo místně omezenými produkty ve vlastní vyrovnávací zóně (zónách). Při rozhodování o tom, zda udělí schválení, může vnitrostátní regulační orgán zvážit alternativní řešení, jak zlepšit fungování domácího trhu. Provozovatel přepravní soustavy a vnitrostátní regulační orgán každý rok znovu zváží použitelné podmínky. Využitím této vyrovnávací akce nesmí být v dotčeném místě propojení omezen přístup uživatelů sítě ke kapacitě ani možnost, aby ji využily.
4. Provozovatel přepravní soustavy každoročně zveřejňuje informace o ceně, četnosti a počtu vyrovnávacích akcí provedených v souladu se všemi požadavky stanovenými v odstavci 1 a vyrovnávacích akcí provedených v souladu s odstavcem 3.
Článek 10
Obchodní platforma
1. Za účelem pořízení krátkodobých standardizovaných produktů provozovatel přepravní soustavy obchoduje na obchodní platformě, která splňuje všechna následující kritéria:
a)
poskytuje po celý plynárenský den dostatečnou podporu jak uživatelům sítě při obchodování, tak provozovatelům přepravních soustav při vhodných vyrovnávacích akcích prostřednictvím obchodu s relevantními krátkodobými standardizovanými produkty;
b)
zajišťuje transparentní a nediskriminační přístup;
c)
poskytuje služby na základě rovného zacházení;
d)
zaručuje anonymní obchodování alespoň do okamžiku, kdy je uzavřena transakce;
e)
poskytuje podrobný přehled o stávajících nabídkách všem obchodujícím účastníkům;
f)
zaručuje, že všechny obchodní transakce jsou řádně oznámeny provozovateli přepravní soustavy.
2. Provozovatel přepravní soustavy se snaží zaručit, aby kritéria vymezená v odstavci 1 splňovala alespoň jedna obchodní platforma. Nebyl-li provozovatel přepravní soustavy schopen zajistit, aby tato kritéria splňovala alespoň jedna obchodní platforma, přijme nezbytná opatření, aby zřídil vyrovnávací platformu nebo společnou vyrovnávací platformu, jak stanoví článek 47.
3. Po uzavření každé obchodní transakce provozovatel obchodní platformy zpřístupní obchodujícím účastníkům dostatečné údaje k potvrzení obchodu.
4. Obchodující účastníci nesou odpovědnost za předkládání obchodních oznámení provozovateli přepravní soustavy, jak je to vymezeno v článku 5, pokud není odpovědnost v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy přidělena provozovateli obchodní platformy nebo třetí straně.
5. Provozovatel obchodní platformy:
a)
po každé obchodní transakci zveřejňuje bez zbytečného prodlení vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny nebo
b)
poskytne informace provozovateli přepravní soustavy, pokud se provozovatel přepravní soustavy rozhodne, že zveřejní vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny. Provozovatel přepravní soustavy tyto informace zveřejní bez zbytečného prodlení.
Pokud je v jedné vyrovnávací zóně více provozovatelů obchodních platforem, použije se písmeno b).
6. Provozovatel obchodní platformy povolí uživatelům sítě obchodovat na své obchodní platformě, pouze jsou-li oprávněni předkládat obchodní oznámení.
7. Provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení informuje provozovatele obchodní platformy o tom, že uživatel sítě pozbyl právo činit obchodní oznámení v souladu s použitelným smluvním ujednáním, v důsledku čehož se pozastaví právo uživatele sítě obchodovat na dané obchodní platformě, aniž jsou tím dotčena jiná nápravná opatření, která by mohl mít provozovatel obchodní platformy v takovém případě podle použitelných pravidel obchodní platformy k dispozici.
Článek 11
Pobídky
1. S cílem podpořit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem může vnitrostátní regulační orgán poskytovat provozovateli přepravní soustavy pobídky, aby prováděl vyrovnávací akce účinně nebo maximalizoval provádění vyrovnávacích akcí obchodováním s krátkodobými standardizovanými produkty.
2. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu předložit ke schválení pobídkový mechanismus, který musí být v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Před předložením návrhu uvedeného v odstavci 2 může provozovatel přepravní soustavy z vlastní iniciativy nebo na žádost vnitrostátního regulačního orgánu konzultovat zúčastněné subjekty.
4. Pobídkový mechanismus:
a)
je založen na výsledcích provozovatele přepravního systému a využívá platby s vymezenou horní hranicí vyplácené provozovateli přepravní soustavy za lepší než stanovené výsledky a platby vyplácené provozovatelem za horší než stanovené výsledky, přičemž tyto výsledky se měří podle předem určených cílů, které mohou zahrnovat mimo jiné také cíle týkající se nákladů;
b)
zohledňuje prostředky, které má provozovatel přepravní soustavy k dispozici k ovlivnění výsledků;
c)
zaručuje, že jeho uplatnění přesně odráží rozdělení povinností mezi dotčenými stranami;
d)
je přizpůsoben stavu vývoje relevantního trhu s plynem, v němž má být proveden;
e)
je vnitrostátním regulačním orgánem v úzké spolupráci s provozovatelem přepravní soustavy pravidelně podrobován přezkumu, aby bylo možné vyhodnotit, kde a do jaké míry je v tomto mechanismu nutné provést změny.
KAPITOLA IV
NOMINACE
Článek 12
Obecná ustanovení
1. Množství plynu, které má být uvedeno v nominaci či renominaci, se vyjádří buď v kWh/d u denních nominací či denních renominací, nebo v kWh/h u hodinových nominací či hodinových renominací.
2. Provozovatel přepravní soustavy může od uživatelů sítě vyžadovat, aby kromě požadavků stanovených tímto nařízením poskytly další informace o nominacích a renominacích, mimo jiné včetně přesné, aktualizované a dostatečně podrobné předpovědi očekávaných dodávek a odběrů, a to podle specifických potřeb provozovatele přepravní soustavy.
3. Články 13 až 16 o nominaci a renominaci pro produkty nekoordinované kapacity se vztahují obdobně na jednotlivé nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity. Provozovatelé přepravní soustavy spolupracují, aby v místech propojení provedli pravidla nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity.
4. Ustanoveními čl. 15 odst. 3 a čl. 17 odst. 1 nejsou dotčena pravidla pro počáteční a koncový okamžik minimálního přerušení uvedená v článku 22 nařízení (EU) č. 984/2013.
Článek 13
Informace o nominacích a renominacích v místech propojení
Nominace a renominace poskytované uživateli sítě provozovatelům přepravních soustav ve vztahu k místům propojení obsahují alespoň tyto informace:
1)
identifikaci místa propojení;
2)
směr toku plynu;
3)
identifikaci uživatele sítě nebo popřípadě jeho vyrovnávacího portfolia;
4)
identifikaci protistrany uživatele sítě nebo popřípadě jejího vyrovnávacího portfolia;
5)
počátek a konec doby toku plynu, pro kterou se nominace či renominace překládá;
6)
plynárenský den D;
7)
množství plynu, o jehož přepravu se žádá.
Článek 14
Postup nominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předložit provozovateli přepravní soustavy nominaci pro plynárenský den D nejpozději ve lhůtě pro nominaci v plynárenský den D-1. Lhůta pro nominaci je 13:00 koordinovaného světového času (UTC) (zimní čas) nebo 12:00 (letní čas) UTC v plynárenský den D-1.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední poslední nominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před uplynutím lhůty pro nominaci.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o potvrzeném množství, a to nejpozději ve lhůtě pro potvrzení v plynárenský den D-1. Lhůta pro potvrzení je 15:00 UTC (zimní čas) nebo 14:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
4. Provozovatelé přepravní soustavy na obou stranách místa propojení se mohou dohodnout, že nabídnou cyklus předběžné nominace, v němž:
a)
uživatelé sítě nejsou povinni předkládat oznámení;
b)
uživatelé sítě mohou předkládat provozovatelům přepravní soustavy nominace pro plynárenský den D nejpozději ve 12:00 UTC (zimní čas) nebo v 11:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1;
c)
provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o zpracovaných množstvích, a to nejpozději do 12:30 UTC (zimní čas) nebo do 11:30 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
5. Pokud uživatel sítě ve lhůtě pro nominace nezašle platnou nominaci, příslušní provozovatelé přepravní soustavy použijí pravidlo standardní nominace, na němž se dohodnou. Platné pravidlo standardní nominace v místě propojení se zpřístupní uživatelům sítě daných provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 15
Postup renominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předkládat renominace ve lhůtě pro renominaci, která začíná bezprostředně po lhůtě pro potvrzení a končí nejdříve tři hodiny před koncem plynárenského dne D. Provozovatel přepravní soustavy zahájí cyklus renominace na začátku každé hodiny v období pro renominaci.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední v cyklu renominace poslední renominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před začátkem cyklu renominace.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě do dvou hodin po začátku každého cyklu renominace zprávu o potvrzených množstvích. Začátek účinné změny toku plynu nastane dvě hodiny po spuštění cyklu renominace, pokud:
a)
uživatel sítě nepožádá o pozdější začátek nebo
b)
provozovatel přepravní soustavy nepovolí dřívější začátek.
4. Má se za to, že ke změně toku plynu dochází vždy na začátku každé hodiny.
Článek 16
Zvláštní ustanovení v místech propojení
1. Pokud v místě propojení existují současně denní a hodinové nominace a renominace, mohou provozovatelé přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgány (podle toho, co je vhodné) konzultovat zúčastněné strany, aby bylo možné určit, zda by měly být harmonizované nominace a renominace předkládány na obou stranách tohoto místa propojení. Při této konzultaci se vezmou v úvahu alespoň tyto body:
a)
finanční dopad na provozovatele přepravní soustavy a uživatele sítě;
b)
dopad na přeshraniční obchod;
c)
dopad na režim denního vyrovnávání v místě (místech) propojení.
2. Po této konzultaci schválí případné navržené změny vnitrostátní regulační orgány. Jakmile budou navržené změny schváleny, provozovatelé přepravní soustavy odpovídajícím způsobem pozmění stávající dohody o propojení a přepravní smlouvy či jiné právně závazné dohody a tyto změny zveřejní.
Článek 17
Zamítnutí nominace a renominace nebo změna požadovaného množství plynu v místech propojení
1. Provozovatel přepravní soustavy může zamítnout:
a)
nominaci nebo renominaci nejpozději dvě hodiny po lhůtě pro nominaci nebo začátku cyklu renominace v těchto případech:
i)
nominace/renominace nesplňuje požadavky ohledně obsahu,
ii)
je předložena jiným subjektem než uživatelem sítě,
iii)
přijetí denních nominací či renominací by vedlo k zápornému implicitnímu nominačnímu průtoku,
iv)
je překročena kapacita, která byla uživateli sítě přidělena;
b)
renominaci nejpozději dvě hodiny po začátku cyklu renominace v těchto dalších případech:
i)
renominace přesahuje kapacitu, která byla uživateli sítě přidělena pro zbývající hodiny, není-li tato renominace předložena s cílem požádat o přerušitelnou kapacitu, pokud ji provozovatel přepravní soustavy nabízí,
ii)
přijetí hodinové renominace by způsobilo očekávané změny toku plynu před koncem cyklu renominace.
2. Provozovatel přepravní soustavy nezamítne nominaci ani renominaci uživatele sítě pouze kvůli tomu, že se plánované dodávky tohoto uživatele sítě nerovnají jeho plánovaným odběrům.
3. V případě zamítnutí renominace provozovatel přepravní soustavy použije poslední potvrzené množství uživatele sítě, je-li k dispozici.
4. Aniž jsou dotčeny zvláštní podmínky vztahující se na přerušitelnou kapacitu a kapacitu podléhající pravidlům pro řízení překročení kapacity, může provozovatel přepravní soustavy v zásadě změnit množství plynu požadované v nominaci nebo renominaci pouze za mimořádných okolností a nouzového stavu, kdy je zjevně ohrožena bezpečnost a stabilita systému. Provozovatelé přepravní soustavy o takové provedené akci informují vnitrostátní regulační orgán.
Článek 18
Postup nominace a renominace v místech, kde nedochází k propojení
1. Vnitrostátní regulační orgán po konzultaci s provozovatelem přepravní soustavy určí, v kterých místech jiných než místech propojení jsou požadovány nominace a renominace, není-li to již určeno.
2. Jsou-li v místech jiných než místech propojení požadovány nominace a renominace, uplatní se tyto zásady:
a)
uživatelé sítě jsou oprávněni podávat renominace pro plynárenský den;
b)
provozovatel přepravní soustavy předložené nominace či renominace potvrdí nebo zamítne, přičemž zohlední lhůty uvedené v článku 17.
KAPITOLA V
DENNÍ VYROVNÁVACÍ POPLATKY
Článek 19
Obecná ustanovení
1. Uživatelé sítě jsou povinni uhradit denní vyrovnávací poplatky ve vztahu k jejich dennímu vyrovnávacímu množství za každý plynárenský den nebo mají nárok tyto poplatky obdržet (podle toho, co je na místě).
2. Denní vyrovnávací poplatky se ve fakturách, které provozovatel přepravní soustavy zasílá uživatelům sítě, uvedou odděleně.
3. Denní vyrovnávací poplatek odráží náklady a zohledňuje případné ceny související s vyrovnávacími akcemi provozovatele přepravní soustavy a malou cenovou úpravu uvedenou v čl. 22 odst. 6.
Článek 20
Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku
1. Provozovatel přepravní soustavy předloží metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku, která bude použita v jeho vyrovnávací zóně, ke schválení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
2. Po schválení se metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku zveřejní na příslušných internetových stránkách. Každá aktualizace této metodiky se včas zveřejní.
3. Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku definuje:
a)
výpočet denního vyrovnávacího množství uvedeného v článku 21;
b)
odvození použitelné ceny uvedené v článku 22 a
c)
všechny ostatní nezbytné parametry.
Článek 21
Výpočet denního vyrovnávacího množství
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte pro vyrovnávací portfolio každého uživatele sítě pro každý plynárenský den denní vyrovnávací množství, přičemž použije tento vzorec:
denní vyrovnávací množství = dodávky - odběry
2. Výpočet denního vyrovnávacího množství se odpovídajícím způsobem upraví, je-li:
a)
nabízena služba flexibility prostřednictvím akumulace a/nebo
b)
zavedeno ujednání, na jehož základě uživatelé sítě poskytují plyn, včetně plynu jako věcného plnění, k pokrytí:
i)
plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, jako jsou například ztráty, chyby měření a/nebo
ii)
plyn používaný provozovatelem přepravní soustavy k provozu soustavy, například topný plyn.
3. Je-li součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni rovný součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za vyrovnanou.
4. Pokud se součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni nerovná součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za nevyrovnanou a uplatní se denní vyrovnávací poplatky v souladu s článkem 23.
5. Provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě jeho počáteční a konečné denní vyrovnávací množství v souladu s článkem 37.
6. Denní vyrovnávací poplatek je založen na konečném denním vyrovnávacím množství.
Článek 22
Použitelná cena
1. Pro účely výpočtu denního vyrovnávacího poplatku stanoveného v článku 23 se použitelná cena určí takto:
a)
marginální prodejní cena, pokud je denní vyrovnávací množství kladné (tj. dodávky uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho odběry v daný plynárenský den), nebo
b)
marginální kupní cena, pokud je denní vyrovnávací množství záporné (tj. odběry uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho dodávky v daný plynárenský den).
2. Marginální prodejní cena a marginální kupní cena se pro každý plynárenský den vypočtou podle těchto bodů:
a)
marginální prodejní cena je nižší z těchto dvou cen:
i)
nejnižší cena při prodejích základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den snížená o malou cenovou úpravu;
b)
marginální kupní cena je vyšší z těchto dvou cen:
i)
nejvyšší cena při nákupech základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den zvýšená o malou cenovou úpravu.
3. Pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny se související obchodní transakce provádějí v rámci obchodních platforem, které jsou předem identifikovány provozovatelem přepravní soustavy a schváleny vnitrostátním regulačním orgánem. Vážená průměrná cena je vážená průměrná cena energie při obchodování se základními produkty na virtuálním obchodním bodě během jednoho plynárenského dne.
4. V případě, že ustanovení odst. 2 písm. a) a b) neumožňují odvodit marginální prodejní cenu a/nebo marginální kupní cenu, definuje se standardní pravidlo.
5. Pokud to schválí vnitrostátní regulační orgán, lze pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny zohlednit cenu místně omezených produktů, pokud to provozovatel přepravní soustavy navrhne, přičemž se náležitě zváží rozsah, v němž provozovatel přepravní soustavy místně omezené produkty využívá.
6. Malá cenová úprava:
a)
slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby vyrovnali své dodávky a odběry;
b)
je koncipována a uplatňována nediskriminačně, aby:
i)
neodrazovala od vstupu na trh,
ii)
nebránila rozvoji konkurenčních trhů;
c)
nepoškozuje přeshraniční obchod;
d)
nevede k tomu, že je uživatel sítě nadměrně vystaven finanční zátěži spojené s denními vyrovnávacími poplatky.
7. Hodnota malé cenové úpravy se při stanovení marginální kupní ceny a marginální prodejní ceny může lišit. Hodnota malé cenové úpravy nepřesáhne deset procent vážené průměrné ceny, pokud dotčený provozovatel přepravní soustavy nezdůvodní vnitrostátnímu regulačnímu orgánu jinou hodnotu a tato hodnota mu není schválena v souladu s článkem 20.
Článek 23
Denní vyrovnávací poplatek
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte denní vyrovnávací poplatky pro každého uživatele sítě vynásobením denního vyrovnávacího množství uživatele sítě použitelnou cenou stanovenou v souladu s článkem 22.
2. Denní vyrovnávací poplatky se použijí takto:
a)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den kladné, má se za to, že tento uživatel sítě prodal provozovateli přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž má nárok obdržet od provozovatele přepravní soustavy kredit za denní vyrovnávací poplatky, a
b)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den záporné, má se za to, že tento uživatel sítě koupil od provozovatele přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž je povinen zaplatit provozovateli přepravní soustavy denní vyrovnávací poplatky.
KAPITOLA VI
VNITRODENNÍ ZÁVAZKY
Článek 24
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn uplatnit vnitrodenní závazky pouze proto, aby uživatelům sítě poskytl pobídku k řízení jejich vnitrodenních pozic tak, aby byla zaručena systémová integrita jeho přepravní sítě a aby se minimalizovala potřeba provádět vyrovnávací akce.
2. Pokud se od provozovatele přepravní soustavy požaduje, aby uživatelům sítě poskytl informace, a umožnil jim tak řídit jejich expozice související s vnitrodenními pozicemi, poskytuje jim je pravidelně. Je-li to vhodné, poskytují se tyto informace na žádost, kterou každý uživatel sítě podá jednou.
Článek 25
Typy vnitrodenních závazků
Existují tři typy vnitrodenních závazků, každý z nich slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby dosáhl specifického cíle stanoveného v tomto článku:
1.
Celosystémový vnitrodenní závazek
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali přepravní síť v provozních mezích, a stanoví:
a)
provozní meze přepravní sítě, v nichž musí síť zůstat;
b)
akce, které mohou uživatelé sítě provádět, aby přepravní síť udrželi v provozních mezích;
c)
následné vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případech, kdy se hodnoty blíží k provozním mezím přepravní sítě nebo tyto meze překročily;
d)
rozdělení nákladů a/nebo příjmů mezi uživatele sítě a/nebo důsledky vyrovnávacích akcí prováděných provozovatelem přepravní soustavy pro vnitrodenní pozici těchto uživatelů sítě;
e)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
2.
Vnitrodenní závazek ohledně vyrovnávacího portfolia
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali svoji individuální pozici v průběhu plynárenského dne v předem definovaném rozmezí, a stanoví:
a)
u každého vyrovnávacího portfolia rozmezí, v němž musí toto vyrovnávací portfolio zůstat;
b)
způsob, jímž je výše uvedené rozmezí určováno;
c)
důsledky případů, kdy uživatelé sítě nezůstanou v definovaném rozmezí, a ve vhodných případech podrobnosti o tom, jak je odvozen odpovídající poplatek;
d)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
3.
Vnitrodenní závazek týkající se místa vstupu-výstupu
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby omezili tok plynu nebo kolísání toku plynu za určitých podmínek v konkrétních místech vstupu-výstupu, a stanoví:
a)
omezení toku plynu a/nebo kolísání toku plynu;
b)
místo vstupu a/nebo výstupu nebo skupiny míst vstupu a/nebo výstupu, na které se takováto omezení vztahují;
c)
podmínky, za nichž se takováto omezení uplatní;
d)
důsledky nedodržení těchto omezení.
Tento závazek doplňuje všechny ostatní dohody s konečnými zákazníky, které mimo jiné obsahují lokalizovaná specifická omezení a závazky týkající se fyzického toku plynu.
Článek 26
Požadavky na vnitrodenní závazky
1. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu navrhnout vnitrodenní závazek nebo jeho změnu. Může kombinovat prvky různých typů uvedených v článku 25 za podmínky, že návrh splňuje kritéria stanovená v odstavci 2. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
2. Každý vnitrodenní závazek splňuje tato kritéria:
a)
vnitrodenní závazek a související vnitrodenní poplatek, pokud existuje, zbytečně nebrání přeshraničnímu obchodu a nebrání novým uživatelům sítě ve vstupu na příslušný trh;
b)
vnitrodenní závazek se uplatní pouze v případě, kdy jsou uživatelům sítě poskytnuty odpovídající informace předtím, než je v souvislosti s jejich dodávkami a/nebo odběry uplatněn potenciální vnitrodenní poplatek, a pokud mají přiměřené prostředky k tomu, aby mohli řídit svoji expozici;
c)
hlavní náklady, které uživatelům sítě vzniknou v souvislosti s vyrovnávacími závazky, se týkají jejich pozice na konci plynárenského dne;
d)
vnitrodenní poplatky co nejvíce odrážejí náklady, které vzniknou provozovateli přepravní soustavy při provádění souvisejících vyrovnávacích akcí;
e)
vnitrodenní závazek nevede k tomu, že se uživatelé sítě během plynárenského dne na základě finančního vypořádání dostanou na nulovou pozici;
f)
přínosy plynoucí ze zavedení vnitrodenního závazku z hlediska úsporného a účinného provozu přepravní sítě převažují nad potenciálními negativními dopady tohoto závazku včetně dopadů na likviditu obchodů na virtuálním obchodním bodě.
3. Provozovatel přepravní soustavy může pro různé kategorie míst vstupu nebo výstupu navrhnout různé vnitrodenní závazky, aby různým kategoriím uživatelů sítě poskytl lepší pobídky, a zabránil tak křížovým subvencím. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
4. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje zúčastněné strany včetně vnitrostátních regulačních orgánů, dotčených provozovatelů distribuční soustavy a provozovatelů přepravní soustavy v sousedních vyrovnávacích zónách v otázce vnitrodenního závazku, který hodlá zavést, včetně metodiky a předpokladů použitých k dosažení závěru, že závazek splňuje kritéria stanovená v odstavci 2.
5. Na základě konzultací vypracuje provozovatel přepravní soustavy doporučení, které obsahuje dokončený návrh a analýzu:
a)
nezbytnosti vnitrodenního závazku, přičemž se zohlední vlastnosti přepravní sítě a flexibilita, kterou má provozovatel přepravní soustavy k dispozici prostřednictvím nákupu či prodeje krátkodobých standardizovaných produktů nebo využití vyrovnávacích služeb v souladu s kapitolou III;
b)
dostupných informací, které uživatelům sítě umožňují včasným způsobem řídit své vnitrodenní pozice;
c)
očekávaného finančního dopadu na uživatele sítě;
d)
vlivu na vstup nových uživatelů sítě na relevantní trh včetně jakéhokoli zbytečného nepříznivého dopadu na tento vstup;
e)
vlivu na přeshraniční obchod včetně potenciálního dopadu na vyrovnávání v sousedních vyrovnávacích zónách;
f)
dopadu na krátkodobý velkoobchodní trh s plynem a na jeho likviditu;
g)
nediskriminační povahy vnitrodenního závazku.
6. Provozovatel přepravní soustavy předloží doporučení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, aby tento orgán mohl návrh postupem podle článku 27 schválit. Provozovatel přepravní soustavy tento dokument s doporučením současně zveřejní, přičemž dodrží veškeré závazky ohledně důvěrnosti, jimiž je vázán, a zašle jej pro informaci síti ENTSOG.
Článek 27
Rozhodování vnitrostátních regulačních orgánů
1. Do šesti měsíců po obdržení úplného dokumentu s doporučením vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí. Při rozhodování o tom, zda navržený vnitrodenní závazek schválí, vnitrostátní regulační orgán posoudí, zda tento vnitrodenní závazek splňuje kritéria stanovená v čl. 26 odst. 2.
2. Než vnitrostátní regulační orgán odůvodněné rozhodnutí přijme, vede konzultace s vnitrostátními regulačními orgány v sousedních členských státech a zohlední jejich stanoviska. Vnitrostátní regulační orgány v sousedních členských státech si mohou v souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 713/2009 k rozhodnutí uvedenému v odstavci 1 vyžádat stanovisko od agentury.
Článek 28
Stávající vnitrodenní závazky
Pokud má provozovatel přepravní soustavy ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost vnitrodenní závazek (závazky), tento provozovatel přepravní soustavy do šesti měsíců od tohoto data provede postup stanovený v čl. 26 odst. 5 až 7 a předloží vnitrodenní závazek (závazky) vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení v souladu s článkem 27, aby jej (je) mohl nadále využívat.
KAPITOLA VII
UJEDNÁNÍ OHLEDNĚ NEUTRALITY
Článek 29
Zásady neutrality
1. Provozovateli přepravní soustavy nevzniknou platbou a přijetím denních vyrovnávacích poplatků, vnitrodenních poplatků, poplatků za vyrovnávací akce a jiných poplatků týkajících se jeho vyrovnávacích činností, kterými se rozumí všechny činnosti prováděné provozovatelem přepravní soustavy za účelem splnění povinností stanovených v tomto nařízení, žádné zisky ani ztráty.
2. Provozovatel přepravní soustavy přenese na uživatele sítě:
a)
jakékoli náklady a příjmy spojené s denními vyrovnávacími poplatky a vnitrodenními poplatky;
b)
jakékoli náklady a příjmy plynoucí z vyrovnávacích akcí provedených v souladu s článkem 9, pokud vnitrostátní regulační orgán nemá na základě použitelných vnitrostátních předpisů za to, že tyto náklady a příjmy vznikly neefektivním způsobem. Tato úvaha je založena na posouzení, které:
i)
prokazuje, do jaké míry mohl provozovatel přepravní soustavy rozumně zmírnit náklady, které mu vznikly při provádění vyrovnávací akce, a
ii)
se provádí s ohledem na informace, čas a nástroje, které měl provozovatel přepravní soustavy k dispozici v okamžiku, kdy se rozhodl provést vyrovnávací akci;
c)
jakékoli další náklady a příjmy související s vyrovnávacími činnostmi provedenými provozovatelem přepravní soustavy, pokud vnitrostátní regulační orgán nepovažuje na základě použitelných vnitrostátních předpisů tyto náklady a příjmy za vzniklé neefektivně.
3. Pokud je poskytnuta pobídka k účinnému provádění vyrovnávacích akcí, souhrnná finanční ztráta se omezí na neefektivně vzniklé náklady a příjmy provozovatele přepravní soustavy.
4. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejňují příslušné údaje o souhrnných poplatcích uvedených v odstavci 1 a souhrnné poplatky za neutralitu vyrovnávání alespoň stejně často, jako jsou tyto poplatky fakturovány uživatelům sítě, ale ne méně než jednou za měsíc.
5. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 se na provozovatele přepravní soustavy může při vyrovnávání vztahovat pobídkový mechanismus uvedený v článku 11.
Článek 30
Peněžní toky týkající se neutrality vyrovnávání
1. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je hrazen dotčeným uživatelem sítě nebo dotčenému uživateli sítě.
2. Vnitrostátní regulační orgán stanoví nebo schválí a zveřejní metodiku výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání a jejich rozdělení mezi uživatele sítě a pravidla řízení úvěrového rizika.
3. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je úměrný rozsahu, v němž uživatel sítě využívá relevantní místa vstupu nebo výstupu nebo přepravní síť.
4. Poplatek za neutralitu vyrovnávání se ve faktuře pro uživatele sítě uvede odděleně a k faktuře se připojí dostatečné podpůrné informace definované v metodice uvedené v odstavci 2.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2 a poplatek za neutralitu vyrovnávání se tedy může zakládat na předpovědi nákladů a příjmů, provozovatel přepravní soustavy v metodice výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání stanoví pravidla pro oddělený poplatek za neutralitu vyrovnávání ve vztahu k odběrům neměřeným denně.
6. Je-li to vhodné, může metodika provozovatele přepravní soustavy pro výpočet poplatků za neutralitu vyrovnávání stanovit pravidla pro rozdělení složek poplatku za neutralitu vyrovnávání a následné rozdělení odpovídajících částek mezi uživatele sítě, aby se snížily křížové subvence.
Článek 31
Opatření pro řízení úvěrového rizika
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn přijmout nezbytná opatření a uložit uživatelům sítě patřičné smluvní požadavky, včetně záruk finanční bezpečnosti, aby zmírnil dopady v případě, kdy uživatel sítě neuhradí poplatky uvedené v článcích 29 a 30.
2. Smluvní požadavky vycházejí ze zásady transparentnosti a rovného zacházení, jsou úměrné účelu a definované v metodice uvedené v čl. 30 odst. 2.
3. V případě, že uživatel sítě poplatky nezaplatí, provozovatel přepravní soustavy nenese odpovědnost za vzniklou ztrátu, pokud byla řádně provedena opatření a požadavky uvedené v odstavcích 1 a 2, a takováto ztráta se získá zpět v souladu s metodikou uvedenou v čl. 30 odst. 2.
KAPITOLA VIII
POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
Článek 32
Informační závazky provozovatelů přepravní soustavy vůči uživatelům sítě
Informace, které provozovatelé přepravní soustavy poskytují uživatelům sítě, odkazují na:
1)
celkový stav přepravní sítě v souladu s bodem 3.4 odst. 5 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009;
2)
vyrovnávací akce provozovatele přepravní soustavy uvedené v kapitole III;
3)
dodávky a odběry uživatele sítě pro plynárenský den uvedené v článcích 33 až 42.
Článek 33
Obecná ustanovení
1. Neposkytuje-li již provozovatel přepravní soustavy informace podle bodu 3.1.2. přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, poskytuje provozovatel přepravní soustavy veškeré informace uvedené v článku 32 následujícím způsobem:
a)
na internetových stránkách provozovatele přepravní soustavy nebo v jiném systému, který poskytuje informace v elektronickém formátu;
b)
bezplatně k dispozici uživatelům sítě;
c)
snadno použitelné;
d)
jasné, kvantifikovatelné a snadno dostupné;
e)
poskytované nediskriminačně;
f)
uvedené v konzistentních jednotkách, a to buď v kWh nebo kWh/d a kWh/h;
g)
v úředním jazyce (jazycích) členského státu a v angličtině.
2. Pokud nelze z měřicího přístroje získat změřené množství, lze použít zástupnou hodnotu. Tato zástupná hodnota se použije jako alternativní reference bez jakékoli další záruky ze strany provozovatele přepravní soustavy.
3. Poskytnutí přístupu k informacím není vykládáno tak, že je tím poskytnuta jiná specifická záruka než záruka ohledně dostupnosti těchto informací v definovaném formátu a s využitím definovaného nástroje, například internetové stránky či adresy, a záruka ohledně souvisejícího přístupu uživatelů sítě k těmto informacím za běžných podmínek užívání. Provozovatelé přepravní soustavy nejsou za žádných okolností povinni poskytovat další záruku, zejména pokud jde o informační systém uživatelů sítě.
4. Vnitrostátní regulační orgán rozhodne o jednom informačním modelu pro každou zónu vyrovnávání. Pro poskytování informací o dodávkách a výstupech měřených v průběhu dne se uplatní stejná pravidla na všechny modely.
5. Ve vyrovnávacích zónách, u nichž se po vstupu tohoto nařízení v platnost žádá o použití informačního modelu podle varianty 2, provede provozovatel přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgán, podle toho, co je na místě, předběžnou tržní konzultaci.
Článek 34
Dodávky a odběry měřené v průběhu dne
1. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě rovná jeho potvrzenému množství, není provozovatel přepravní soustavy povinen poskytnout jiné informace než potvrzené množství.
2. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě nerovná jeho potvrzenému množství, poskytne provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D uživatelům sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich měřených toků alespoň pro souhrnné dodávky a odběry měřené v průběhu dne, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
3. První aktualizace pokrývají alespoň čtyři hodiny toku plynu v plynárenském dni D. Tyto aktualizace budou poskytnuty bez zbytečného prodlení, nejdéle však do čtyř hodin po toku plynu a nejpozději do 17:00 UTC (zimní čas) nebo do 16:00 UTC (letní čas).
4. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní.
5. Provozovatel přepravní soustavy může uživatele sítě požádat, aby uvedli, ke kterým informacím uvedeným v odstavci 2 mají přístup. Na základě obdržených odpovědí tento provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě v souladu s odstavci 2 až 4 tu část informací, ke které nemá přístup.
6. Pokud není provozovatel přepravní soustavy odpovědný za přidělení množství plynu uživatelům sítě v rámci procesu přidělování, poskytne odchylně od odstavce 2 v daný plynárenský den D nejméně dvakrát za plynárenský den D alespoň informace o souhrnných dodávkách a odběrech.
Článek 35
Odběry měřené denně
1. Je-li uplatněn informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživateli sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry měřené denně, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
2. Každá aktualizace je poskytnuta do dvou hodin po konci závěrečné hodiny toků plynu.
Článek 36
Odběry neměřené denně
1. Použije-li se informační model podle základního scénáře:
a)
v plynárenský den D-1 poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D, a to nejpozději do 12:00 UTC (zimní čas) nebo 11:00 UTC (letní čas);
b)
v plynárenský den D poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace předpovědi jejich odběrů neměřených denně.
2. První aktualizace se poskytne nejpozději do 13:00 UTC (zimní čas) nebo 12:00 UTC (letní čas).
3. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní. Tato aktualizace vezme v úvahu:
a)
přístup ke krátkodobým standardizovaným produktům na obchodní platformě;
b)
přesnost předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně ve srovnání s dobou jejího poskytnutí;
c)
dobu, kdy končí období renominace stanovené v čl. 15 odst. 1;
d)
dobu první aktualizace předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Použije-li se informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry neměřené denně, jak to uvádí článek 35.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D-1 poskytne uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D uvedenou v odst. 1 písm. a).
Článek 37
Dodávky a odběry po plynárenském dni
1. Nejpozději do konce plynárenského dne D + 1 poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě počáteční příděl pro jeho dodávky a odběry na plynárenský den D a počáteční denní vyrovnávací množství.
a)
Pro informační modely podle základního scénáře a varianty 1 se přidělí všechen plyn dodaný do distribuční soustavy;
b)
pro informační model podle varianty 2 se odběry neměřené denně rovnají předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně poskytnuté den předem;
c)
pro informační model podle varianty 1 se počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství považuje za konečný příděl a konečné denní vyrovnávací množství.
2. Pokud se uplatní prozatímní opatření uvedené v článcích 47 až 51, lze v případě, že není technicky a provozně možné splnit odstavec 1, poskytnout počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství do tří plynárenských dnů po plynárenském dni D.
3. Ve lhůtě definované v použitelných vnitrostátních předpisech poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě konečný příděl pro jeho dodávky a odběry a konečné denní vyrovnávací množství.
Článek 38
Analýza přínosů a nákladů
1. Do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost provozovatel přepravní soustavy posoudí náklady a přínosy spojené se:
a)
zvýšením četnosti poskytování informací uživatelům sítě;
b)
zkrácením souvisejících lhůt pro poskytování informací;
c)
zlepšením přesnosti poskytovaných informací.
Tato analýza nákladů a přínosů uvádí rozdělení nákladů a přínosů mezi jednotlivé kategorie dotčených stran.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje toto posouzení se zúčastněnými stranami ve spolupráci s provozovateli distribuční soustavy, pokud se posouzení těchto provozovatelů týká.
3. Na základě výsledků konzultace vnitrostátní regulační orgán rozhodne o relevantních změnách v poskytování informací.
Článek 39
Informační závazky provozovatelů distribuční soustavy a stran provádějících předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Každý provozovatel distribuční soustavy související s vyrovnávací zónou a každá strana provádějící předpověď poskytnou provozovateli přepravní soustavy v příslušné vyrovnávací zóně informace nezbytné pro poskytování informací uživatelům sítě podle tohoto nařízení. Tyto informace zahrnují dodávky do distribuční soustavy a odběry z ní bez ohledu na to, zda je daná soustava součástí uvedené vyrovnávací zóny, či nikoli.
2. Informace, jejich formát a postup jejich poskytování definují společně provozovatel přepravní soustavy, provozovatel distribuční soustavy a strana provádějící předpověď, podle toho, co je vhodné, aby zaručili, že provozovatel přepravní soustavy poskytuje uživatelům sítě informace náležitě a v souladu s touto kapitolou, a zejména s kritérii stanovenými v čl. 33 odst. 1.
3. Tyto informace jsou provozovateli přepravní soustavy poskytovány ve stejném formátu, jaký vymezují použitelné vnitrostátní předpisy, a musí být v souladu s formátem, který provozovatel přepravní soustavy používá k poskytování informací uživatelům sítě.
4. Vnitrostátním regulační orgán může požádat provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy a stranu provádějící předpověď, aby navrhli pobídkový mechanismus pro poskytování přesné předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně, který bude splňovat kritéria stanovená pro provozovatele přepravní soustavy v čl. 11 odst. 4.
5. Po předchozí konzultaci s dotčenými provozovateli přepravní soustavy a provozovateli distribuční soustavy vnitrostátní regulační orgán jmenuje stranu provádějící předpověď ve vyrovnávací zóně. Strana provádějící předpověď odpovídá za vytváření předpovědí denně neměřených odběrů uživatele sítě a případně následného přidělení přepravujícímu subjektu. Může se jednat o provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy nebo o třetí stranu.
Článek 40
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči provozovateli přepravní soustavy
Provozovatel distribuční soustavy poskytuje provozovateli přepravní soustavy informace o dodávkách do distribuční soustavy a odběrech z ní měřených v průběhu dne a měřených denně v souladu s požadavky na informace stanovenými v čl. 34 odst. 2 až 6 a článcích 35 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě.
Článek 41
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči straně provádějící předpověď
1. Provozovatelé distribuční soustavy jsou odpovědní za to, aby byly straně provádějící předpověď poskytovány dostatečné a aktualizované informace pro účely uplatnění metodiky pro předpověď odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně stanovené v čl. 42 odst. 2. Tyto informace se poskytují včas v souladu se lhůtami definovanými stranou provádějící předpověď podle jejích potřeb.
2. Odstavec 1 se obdobně vztahuje na variantu 1.
Článek 42
Informační závazky strany provádějící předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Strana provádějící předpověď poskytuje provozovateli přepravní soustavy předpovědi denně neměřených odběrů uživatele sítě a následných přídělů v souladu s požadavky na informace stanovenými v článcích 36 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě, a v případě předpovědí denně neměřených odběrů prováděných uživatelem sítě, jež jsou poskytovány den předem a v průběhu dne, nejpozději hodinu před uplynutím lhůt uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. a) a b), pokud se provozovatel přepravní soustavy a strana provádějící předpověď nedohodnou na pozdějším termínu, který poskytne provozovateli přepravní soustavy dostatek času na to, aby tyto informace předal uživatelům sítě.
2. Metodika předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně je založena na statistickém modelu poptávky, v němž je každému odběru neměřenému denně přidělen zátěžový profil a který sestává ze vzorce pro kolísání poptávky po plynu v závislosti na proměnných, např. teplotě, dni v týdnu, typu zákazníka a období dovolených a prázdnin. Metodika je před přijetím předmětem konzultací.
3. Strana provádějící předpověď zveřejňuje alespoň každé dva roky zprávu o přesnosti předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Je-li to vhodné, provozovatelé přepravní soustavy poskytují údaje o tocích plynu tak, aby strana provádějící předpověď měla dostatek času na splnění svých závazků podle tohoto článku.
5. Odstavce 2 až 4 se obdobně vztahují na variantu 1.
KAPITOLA IX
SLUŽBA FLEXIBILITY PROSTŘEDNICTVÍM AKUMULACE
Článek 43
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy může uživatelům sítě nabízet službu flexibility prostřednictvím akumulace poté, co vnitrostátní regulační orgán schválí příslušné podmínky.
2. Podmínky vztahující se na službu flexibility prostřednictvím akumulace jsou v souladu s odpovědností uživatele sítě spočívající ve vyrovnávání jeho dodávek a odběrů během plynárenského dne.
3. Služba flexibility prostřednictvím akumulace se omezí na úroveň flexibility prostřednictvím akumulace, která je v přepravní síti k dispozici a u které se má podle hodnocení vypracovaného dotčeným provozovatelem přepravní soustavy za to, že není požadována k provádění vlastní přepravní funkce potrubí.
4. Plyn, který uživatelé sítě v rámci této služby dodávají do přepravní sítě nebo který z ní odebírají, se zohlední při výpočtu jejich denního vyrovnávacího množství.
5. Mechanismus pro neutralitu stanovený v kapitole VII se na službu flexibility prostřednictvím akumulace nevztahuje, pokud vnitrostátní regulační orgán nerozhodne jinak.
6. Uživatelé sítě informují dotčeného provozovatele přepravní soustavy o využití služby flexibility prostřednictvím akumulace tím, že předloží nominace a renominace.
7. Provozovatel přepravní soustavy nemusí od uživatelů sítě vyžadovat, aby předložili nominace a renominace uvedené v odstavci 6 v případě, že absence takového oznámení neomezuje rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovatel přepravní soustavy má dostatek informací, aby zajistil přesný příděl pro využití služby flexibility prostřednictvím akumulace následující plynárenský den.
Článek 44
Podmínky poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace
1. Službu flexibility prostřednictvím akumulace lze poskytovat pouze tehdy, jsou-li splněna všechna tato kritéria:
a)
provozovatel přepravní soustavy nepotřebuje pro účely poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace uzavřít žádnou smlouvu s jakýmkoli dalším provozovatelem infrastruktury, např. provozovatelem skladovacího zařízení nebo provozovatelem zařízení LNG;
b)
příjmy, které provozovateli přepravní soustavy plynou z poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace, se přinejmenším rovnají nákladům, které vznikly nebo mají při poskytování této služby vzniknout;
c)
služba flexibility prostřednictvím akumulace je nabízena transparentním a nediskriminačním způsobem a může být nabízena prostřednictvím mechanismů hospodářské soutěže;
d)
provozovatel přepravní soustavy neúčtuje uživateli sítě přímé ani nepřímé poplatky za jakékoli náklady, které při poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace vzniknou, pokud tak není uvedeno ve smlouvě uzavřené s tímto uživatelem sítě, a
e)
poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace nemá nepříznivý vliv na přeshraniční obchod.
2. Provozovatel přepravní soustavy dá před poskytováním služby flexibility prostřednictvím akumulace přednost snížení vnitrodenních závazků.
KAPITOLA X
PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
Článek 45
Prozatímní opatření: obecná ustanovení
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá dostatečnou likviditu, provozovatelé přepravní soustavy provedou vhodná prozatímní opatření uvedená v článcích 47 až 50. Vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případě prozatímních opatření v co největší míře podporují likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
2. Využitím prozatímního opatření není dotčeno provádění jiných prozatímních opatření, ať alternativně, nebo dodatečně, a to za předpokladu, že cílem těchto opatření je podpora hospodářské soutěže a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a že jsou tato opatření v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Prozatímní opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 vypracuje a provádí každý provozovatel přepravní soustavy v souladu se zprávou uvedenou v čl. 46 odst. 1 schválenou vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s postupem stanoveným v článku 46.
4. Zpráva stanoví ukončení prozatímních opatření nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 46
Prozatímní opatření: výroční zpráva
1. Pokud provozovatel přepravní soustavy předpokládá, že provede prozatímní opatření nebo bude pokračovat v jejich provádění, vypracuje zprávu, v níž upřesní:
a)
popis stavu vývoje a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v době vypracování zprávy, a to mimo jiné včetně následujících informací, má-li je provozovatel přepravní soustavy k dispozici:
i)
počet transakcí uzavřených na virtuálním obchodním bodě a počet transakcí obecně,
ii)
rozpětí nabídek k prodeji a koupi a objemy nabídek,
iii)
počet účastníků, kteří mají přístup ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem,
iv)
počet účastníků, kteří byli v určitém období aktivní na krátkodobém velkoobchodním trhu s plynem;
b)
prozatímní opatření, která mají být uplatněna;
c)
důvody uplatnění prozatímních opatření:
i)
vysvětlení, proč jsou prozatímní opatření nutná kvůli stavu vývoje krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem uvedeného v písmeni b),
ii)
posouzení, jak prozatímní opatření zvýší likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
d)
identifikaci kroků, které budou přijaty k odstranění prozatímních opatření, včetně kritérií pro provedení těchto kroků a posouzení souvisejícího harmonogramu.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje návrh zprávy se zúčastněnými subjekty.
3. Po konzultaci předloží provozovatel přepravní soustavy zprávu vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení. První zpráva se předloží do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a následné zprávy, které ji v případě nutnosti aktualizují, se předkládají ročně.
4. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí do šesti měsíců po obdržení kompletní zprávy. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi. Při rozhodování o tom, zda zprávu schválí, posoudí vnitrostátní regulační orgán její dopad na harmonizaci vyrovnávacích režimů, usnadnění integrace trhu, zaručení nediskriminace, účinné hospodářské soutěže a efektivního fungování trhu s plynem.
5. Použije se postup podle čl. 27 odst. 2.
Článek 47
Vyrovnávací platforma
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá nebo podle očekávání bude postrádat dostatečnou likviditu nebo nelze-li na tomto trhu rozumným způsobem pořídit časově omezené a místně omezené produkty požadované provozovatelem přepravní soustavy, zřídí se vyrovnávací platforma, aby mohl provozovatel přepravní soustavy provádět vyrovnávání.
2. Provozovatelé přepravní soustavy zváží, zda lze zřídit společnou vyrovnávací platformu pro sousední vyrovnávací zóny v rámci spolupráce mezi provozovateli přepravní soustavy nebo v případech, kdy je k dispozici dostatečná kapacita pro propojení a takováto společná vyrovnávací platforma je považována za účinnou. Je-li zřízena společná vyrovnávací platforma, provozují ji dotčení provozovatelé přepravní soustavy.
3. Pokud se situace popsaná v odstavci 1 po pěti letech zásadně nezměnila, může vnitrostátní regulační orgán, aniž je dotčen čl. 45 odst. 4 a poté, co je předložena příslušná změna zprávy, rozhodnout, že vyrovnávací platforma bude nadále v provozu po další období nejvýše pěti let.
Článek 48
Alternativa k vyrovnávací platformě
Pokud může provozovatel přepravní soustavy prokázat, že v důsledku nedostatečné kapacity pro propojení dvou vyrovnávacích zón nemůže vyrovnávací platforma zvýšit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovateli přepravní soustavy neumožňuje, aby prováděl účinné vyrovnávací akce, může se schválením vnitrostátního regulačního orgánu použít alternativu, například vyrovnávací služby. Je-li taková alternativa použita, určí se podmínky následných smluvních ujednání, použitelné ceny a doba trvání.
Článek 49
Prozatímní vyrovnávací poplatek
1. Je-li nutné provést prozatímní opatření uvedená v článku 45, lze odvozenou cenu vypočítat v souladu se zprávou uvedenou v článku 46, která nahradí metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku.
2. V takovém případě lze odvozenou cenu založit na regulované ceně, zástupné tržní ceně nebo ceně odvozené z obchodů v rámci vyrovnávací platformy.
3. Zástupná tržní cena co možná nejvíce splňuje podmínky stanovené v čl. 22 odst. 6. Při koncipování této zástupné tržní ceny se zváží možná rizika manipulace s trhem.
Článek 50
Přípustná odchylka
1. Přípustné odchylky lze uplatnit pouze v případě, že uživatelé sítě nemají přístup:
a)
ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem, jenž má dostatečnou likviditu;
b)
k plynové kapacitě nutné k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce nebo
c)
k dostatečným informacím o svých dodávkách a odběrech.
2. Přípustné odchylky se uplatní:
a)
ve vztahu k dennímu vyrovnávacímu množství uživatelů sítě;
b)
transparentně a nediskriminačně;
c)
pouze v nezbytném rozsahu a po minimální nutnou dobu.
3. Uplatnění přípustných odchylek může snížit finanční expozici uživatele sítě marginální prodejní ceně nebo marginální kupní ceně ve vztahu k celému dennímu vyrovnávacímu množství uživatele sítě za plynárenský den nebo k jeho části.
4. Úrovní přípustné odchylky je maximální množství plynu, které má každý uživatel sítě koupit nebo prodat za váženou průměrnou cenu. Pokud existuje zbývající množství plynu, které představuje denní vyrovnávací množství každého uživatele sítě, jež přesahuje úroveň přípustné odchylky, prodá se nebo koupí za marginální prodejní nebo marginální kupní cenu.
5. Koncepce úrovně přípustné odchylky:
a)
odráží flexibilitu přepravní sítě a potřeby uživatele sítě;
b)
odráží úroveň rizika, jemuž je uživatel sítě vystaven při vyrovnávání svých dodávek a odběrů;
c)
nebrzdí rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem;
d)
nevede ke zbytečně nadměrnému zvýšení nákladů provozovatele přepravní soustavy na vyrovnávací akce.
6. Úroveň přípustné odchylky se vypočte na základě dodávek a odběrů každého uživatele sítě pro každý plynárenský den, přičemž se vyloučí obchody na virtuálním obchodním bodě. Dílčí kategorie se definují podle použitelných vnitrostátních předpisů.
7. Úroveň přípustné odchylky použitelná na odběr neměřený denně definovaná podle použitelných vnitrostátních předpisů je založena na rozdílu mezi relevantní předpovědí odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně a přídělem pro odběr neměřený denně.
8. Úroveň přípustné odchylky může zahrnovat složku vypočtenou s ohledem na uplatnění odchylky v předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně, jež představuje množství, o které příslušná předpověď:
a)
přesahuje příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství kladné;
b)
je nižší než příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství záporné.
KAPITOLA XI
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 51
Uvolnění nadbytečné flexibility provozovatele přepravní soustavy
1. Pokud dlouhodobé smlouvy o pořizování flexibility platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost udělují provozovateli přepravní soustavy právo odebírat či dodávat konkrétní objemy plynu, snaží se provozovatel přepravní soustavy tato množství flexibility snížit.
2. Při určování množství nadbytečné flexibility, která je k dispozici pro dodávku a odběr na základě platné dlouhodobé smlouvy, zohlední provozovatel přepravní soustavy využití krátkodobých standardizovaných produktů.
3. Nadbytečnou flexibilitu lze uvolnit buď:
a)
podle podmínek stávající smlouvy, pokud obsahuje ustanovení, která povolují snížit množství plynu, k němuž se vztahuje závazek, a/nebo stávající smlouvu ukončit, nebo
b)
pokud takováto smluvní práva neexistují:
i)
smlouva zůstává v platnosti, dokud není ukončena podle použitelných podmínek,
ii)
smluvní strany zváží dodatečná ujednání, aby bylo možné uvolnit zpět na trh nadbytečný plyn, který není požadován pro vyrovnávací účely, čímž by se ostatním uživatelům sítě zpřístupnilo větší množství flexibility.
4. Pokud platná smlouva stanoví snížení flexibility o množství, která jsou v souladu s dostupným nadbytečným množstvím, provozovatel přepravní soustavy sníží tuto flexibilitu, jakmile je to po vstupu tohoto nařízení v platnost rozumně možné nebo jakmile lze stanovit, že existuje nadbytečné množství.
5. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje se zúčastněnými stranami konkrétní návrhy, které mají být provedeny jako prozatímní opatření pro uvolnění nadbytečné flexibility na základě platné dlouhodobé smlouvy.
6. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejní informace o vyrovnávacích akcích, které podnikli na základě platné dlouhodobé smlouvy.
7. Vnitrostátní regulační orgán může stanovit cíle pro podíl, o nějž by se tyto dlouhodobé smlouvy měly snížit, aby se zvýšila likvidita krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
Článek 52
Přechodná ustanovení
1. Vnitrostátní regulační orgán může provozovateli přepravní soustavy na základě odůvodněné žádosti povolit, aby ustanovení tohoto nařízení splnil do dvaceti čtyř měsíců od 1. října 2014, pokud tento provozovatel přepravní soustavy neprovádí žádné prozatímní opatření uvedené v kapitole X. V případě, že vnitrostátní regulační orgán tuto možnost využije, toto nařízení se na vyrovnávací zónu daného provozovatele přepravní soustavy nepoužije v rozsahu a po přechodnou dobu, které vnitrostátní regulační orgán ve svém rozhodnutí stanovil.
2. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 do tří měsíců po obdržení takové žádosti. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi.
Článek 53
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Aniž je dotčen článek 28, čl. 33 odst. 5, čl. 38 odst. 1, čl. 45 odst. 4, čl. 46 odst. 3, článek 51 a 52, použije se toto nařízení ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2014.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 312/2014
(2014. gada 26. marts),
ar ko izveido tīkla kodeksu gāzes balansēšanai pārvades tīklos
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu,
tā kā:
(1)
Lai uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu visiem patērētājiem iespēju iegādāties enerģiju par izdevīgākajām cenām, izšķiroša nozīme ir savstarpēji pilnībā savienota un funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides steidzamai pabeigšanai, tādējādi nodrošinot pieejamas un ilgtspējīgas enerģijas piegādi Savienības ekonomikai.
(2)
Lai panāktu lielāku tirgus integrāciju, ir svarīgi, ka gāzes balansēšanas noteikumi, ko piemēro pārvades tīklos, atvieglina gāzes tirdzniecību starp balansēšanas zonām, tādējādi veicinot tirgus likviditātes attīstību. Tādēļ ar šo regulu Savienības līmenī tiek izveidoti harmonizēti gāzes pārvades balansēšanas noteikumi, kuru mērķis ir tīkla lietotājiem radīt pārliecību par to, ka jebkurā balansēšanas zonā Savienībā izmaksu ziņā efektīvā un nediskriminējošā veidā būs iespējams pārvaldīt gāzes bilances pozīcijas.
(3)
Šī regula palīdz izveidot tādu konkurētspējīgu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu Eiropas Savienībā, kas ļauj nodrošināt gāzes fleksibilitāti no jebkura avota, lai piedāvātu to iegādāties un pārdot ar tirgus mehānismu palīdzību un tīkla lietotāji tādējādi varētu efektīvi sabalansēt balansēšanas portfeļus vai pārvades sistēmas operators varētu izmantot gāzes fleksibilitāti pārvades tīkla balansēšanai.
(4)
Regulā (EK) Nr. 715/2009 ir paredzēti nediskriminējoši noteikumi par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades tīkliem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Uz tirgus principiem balstīti balansēšanas noteikumi, nodrošinot nebalansa maksas, kas atspoguļo izmaksas, finansiāli stimulē tīkla lietotājus balansēt to balansēšanas portfeļus.
(5)
Piemērojot balansēšanas noteikumus, kas izstrādāti, lai veicinātu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstību, tīkla lietotāji ir atbildīgi par to, lai, izmantojot tirdzniecības platformas, kas izveidotas nolūkā atvieglināt gāzes tirdzniecību starp tīkla lietotājiem un pārvades sistēmas operatoru, savas ievades sabalansētu ar izvadēm. Pārvades sistēmu operatori veic pārvades tīklu atlikušo balansēšanu, ja tas ir nepieciešams. Veicot šīs darbības, pārvades sistēmu operatoriem būtu jāievēro izdevīguma secība. Izdevīguma secība ir noteikta tā, lai pārvades sistēmas operatori, iepērkot gāzi, ņemtu vērā gan ekonomiskus, gan ar tehnisko darbību saistītus apsvērumus un izmantotu produktus, kurus iespējams piegādāt no plaša avotu klāsta, tostarp produktus no SDG un gāzes krātuvēm. Pārvades sistēmu operatoriem būtu jācenšas gāzes balansēšanas apjomu maksimāli nodrošināt ar īstermiņa standartizēto produktu pirkšanu un pārdošanu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgū.
(6)
Lai tīkla lietotājiem nodrošinātu to balansēšanas portfeļu balansēšanas iespējas, šajā regulā ir noteiktas arī minimālās prasības, ko piemēro informācijas sniegšanai, lai ieviestu uz tirgus principiem balstītu balansēšanas režīmu. Tādēļ šajā regulā noteikto informācijas plūsmu mērķis ir veicināt balansēšanas režīmu pa dienām, un šai informācijai jāpalīdz tīkla lietotājam izmaksu ziņā efektīvi pārvaldīt tā riskus un iespējas.
(7)
Turklāt, lai aizsargātu sensitīvu komercinformāciju, saskaņā ar šo regulu pārvades sistēmu operatoriem būtu jāsaglabā šīs regulas īstenošanas nolūkā saņemtās informācijas un datu konfidencialitāte, un tie šo informāciju vai datus ne pilnīgi, ne daļēji nedrīkst izpaust trešām pusēm, izņemot tiesību aktos noteiktos gadījumos un noteiktajā apmērā.
(8)
Šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 715/2009, kuru tā papildina un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Citos tiesību aktos iekļautās atsauces uz Regulu (EK) Nr. 715/2009 saprot kā atsauces arī uz šo regulu. Šo regulu piemēro jaudām, kas nav izņēmuma jaudas, lielās jaunās infrastruktūrās, kurām piešķirts atbrīvojums no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (2) 32. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK (3) bijušā 18. panta piemērošanas, tiktāl, cik šīs regulas piemērošana negatīvi neietekmē šāda izņēmuma piemērošanu. Šo regulu piemēro, ņemot vērā starpsavienojumu specifiku.
(9)
Šī regula ir izstrādāta, ievērojot procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. pantā. Tajā tiek pilnīgāk harmonizēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 21. pantā paredzētie balansēšanas noteikumi, lai sekmētu gāzes tirdzniecību.
(10)
Šajā regulā ir iekļauti noteikumi, kuri attiecas uz sadales sistēmas operatoriem un kuru mērķis ir harmonizēt operatoru uzdevumus tikai tādos gadījumos un tādā mērā, kā nepieciešams, lai nodrošinātu šo noteikumu pienācīgu īstenošanu.
(11)
Īstenojot šo regulu, dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem jāņem vērā paraugprakse un jācenšas harmonizēt šīs regulas īstenošanu. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm vajadzētu nodrošināt, ka šie balansēšanas noteikumi visā Savienības teritorijā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā.
(12)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido tīkla kodeksu, kur ietverti gāzes balansēšanas noteikumi, tostarp ar tīklu saistīti noteikumi par nominācijas procedūrām, noteikumi par nebalansa maksām, ar dienas nebalansa maksu saistītu strīdu izšķiršanas kārtība un noteikumi par tehniskās darbības balansēšanu starp pārvades sistēmu operatoru tīkliem.
2. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro balansēšanas zonām Savienības robežās.
2. Šo regulu nepiemēro balansēšanas zonām tajās dalībvalstīs, kurām piešķirta atkāpe, pamatojoties uz Direktīvas 2009/73/EK 49. pantu.
3. Šo regulu nepiemēro piešķīrumu un tā vēlāk atvasinātā faktiskā patēriņa iespējamai saskaņošanai, kas iegūts no galalietotāja skaitītāju rādījumiem.
4. Šo regulu nepiemēro ārkārtas situācijās, kad pārvades sistēmas operatoram ir jāievieš īpaši pasākumi, kas noteikti saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (5).
5. No šīs regulas izrietošās tīkla lietotāju tiesības un pienākumus piemēro tikai tiem tīkla lietotājiem, kuri ir noslēguši tiesiski saistošu līgumu - transporta līgumu vai citu līgumu -, kas tiem ļauj iesniegt tirdzniecības paziņojumus saskaņā ar 5. pantu.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro definīcijas, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 715/2009 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) Nr. 984/2013, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Regulu (EK) Nr. 715/2009 (6), 3. pantā, kā arī Direktīvas 2009/73/EK 2. pantā. Papildus piemēro šādas definīcijas:
1)
“balansēšanas zona” ir ieejas-izejas sistēma, kurai piemēro īpašu balansēšanas režīmu un kura var ietvert sadales sistēmas vai šo sistēmu daļas;
2)
“balansēšanas darbība” ir darbība, ko pārvades sistēmas operators veic, lai mainītu gāzes plūsmas virzienu uz pārvades tīklu vai no tā, izņemot darbības, kas saistītas ar gāzi, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, un pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai;
3)
“balansēšanas neitralitātes maksa” ir maksa, ko pārvades sistēmas operators maksā attiecīgajiem tīkla lietotājiem vai saņem no tiem par balansēšanas darbību veikšanu un ko veido starpība starp saņemtajām vai saņemamām summām un samaksātajām vai maksājamām summām;
4)
“tirdzniecības platforma” ir tirdzniecības platformas operatora nodrošināta un pārvaldīta elektroniska platforma, kur tirdzniecības dalībnieki var piedāvāt un pieņemt, tostarp izmantojot pārskatīšanas un atsaukuma tiesības, piedāvājumus vai solījumus par gāzi, kas vajadzīga gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstību izlīdzināšanai, ievērojot noteikumus, kas attiecas uz tirdzniecības platformu un ko pārvades sistēmas operators piemēro tirdzniecībā balansēšanas darbību veikšanai;
5)
“tirdzniecības dalībnieks” ir tīkla lietotājs vai pārvades sistēmas operators, kam ir līgums ar tirdzniecības platformas operatoru un kas atbilst nosacījumiem darījumu veikšanai tirdzniecības platformā;
6)
“balansēšanas platforma” ir tirdzniecības platforma, kur pārvades sistēmas operators ir tirdzniecības dalībnieks visos tirgus darījumos;
7)
“balansēšanas pakalpojums” ir pakalpojums, ko pārvades sistēmas operatoram sniedz saskaņā ar līgumu par gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstību izlīdzināšanai vajadzīgās gāzes piegādi, kas nav standartizēts īstermiņa produkts;
8)
“apstiprinātais daudzums” ir gāzes daudzums, ko pārvades sistēmas operators apstiprinājis kā ieplānotu vai pārplānotu ievadīšanai gāzes plūsmā gāzes dienā D;
9)
“dienas nebalansa maksa” ir naudas summa, ko tīkla lietotājs maksā vai saņem par dienas nebalansa daudzumu;
10)
“ik dienas mērīts” - gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots vienu reizi gāzes dienā;
11)
“vairākas reizes dienā mērīts” - gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots vismaz divas reizes gāzes dienā;
12)
“retāk nekā ik dienas mērīts” - gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots retāk nekā vienu reizi gāzes dienā;
13)
“balansēšanas portfelis” ir tīkla lietotāja ievadītā un izvadītā daudzuma sagrupējums;
14)
“paziņotais daudzums” ir gāzes daudzums, kas nodots starp pārvades sistēmas operatoru un tīkla lietotāju vai tīkla lietotājiem, vai balansēšanas portfeļiem;
15)
“piešķīrums” ir gāzes daudzums, ko pārvades sistēmas operators ir piešķīris tīkla lietotājam kā ievadi vai izvadi, kas izteikta kWh, lai noteiktu dienas nebalansa daudzumu;
16)
“renominācijas cikls” ir procedūra, ko pārvades sistēmas operators īsteno, lai pēc renominācijas saņemšanas sniegtu tīkla lietotājam paziņojumu par apstiprinātajiem daudzumiem;
17)
“tekošās dienas maksa” ir maksa, ko tekošās dienas saistību rezultātā uzliek pārvades sistēmas operatoram par tīkla lietotāju vai tīkla lietotājam, vai maksājums, kas jāveic pārvades sistēmas operatoram par tīkla lietotāju vai tīkla lietotājam;
18)
“tekošās dienas saistības” ir noteikumu kopums, ko pārvades sistēmas operators gāzes dienā piemēro tīkla lietotājiem attiecībā uz tīkla lietotāju ievadēm un izvadēm;
19)
“pamatvariants” ir informēšanas modelis, kurā informāciju par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm veido nākamās dienas un tekošās dienas prognozes;
20)
“1. variants” ir informēšanas modelis, kurā informācija par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm un ik dienas mērītajām izvadēm pamatojas uz sadalījumu starp gāzes dienā mērītajām plūsmām;
21)
“2. variants” ir informēšanas modelis, kurā informācija par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ir nākamās dienas prognoze.
II NODAĻA
BALANSĒŠANAS SISTĒMA
4. pants
Vispārējie principi
1. Tīkla lietotāji ir atbildīgi par savu balansēšanas portfeļu balansēšanu, lai pēc iespējas samazinātu vajadzību pārvades sistēmas operatoriem veikt šajā regulā paredzētās balansēšanas darbības.
2. Balansēšanas noteikumiem, kas noteikti atbilstīgi šai regulai, ir jāatbilst faktiskajām sistēmas vajadzībām, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoriem pieejamos resursus, un jāstimulē tīkla lietotāji efektīvi balansēt savus balansēšanas portfeļus.
3. Tīkla lietotāji var noslēgt tādu tiesiski saistošu līgumu ar pārvades sistēmas operatoru, kas tiem ļauj iesniegt tirdzniecības paziņojumus, neatkarīgi no tā, vai tie ir noslēguši līgumu par transporta jaudu.
4. Balansēšanas zonā, kurā darbojas vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, šo regulu piemēro visiem pārvades sistēmas operatoriem šajā balansēšanas zonā. Ja atbildība par šo pārvades tīklu balansa nodrošināšanu ir nodota kādai struktūrai, šo regulu šai struktūrai piemēro tādā mērā, kāds noteikts piemērojamos valsts noteikumos.
5. pants
Tirdzniecības paziņojumi un piešķīrumi
1. Gāzes nodošanu starp diviem balansēšanas portfeļiem vienā balansēšanas zonā veic, izmantojot tirdzniecības paziņojumus par piegādi un iegādi, kas gāzes dienā iesniegti pārvades sistēmas operatoram.
2. Tirdzniecības paziņojumu iesniegšanas, atsaukšanas un grozīšanas termiņus pārvades sistēmas operators nosaka transporta līgumā vai citā tiesiski saistošā līgumā ar tīkla lietotājiem, vajadzības gadījumā ņemot vērā tirdzniecības paziņojumu apstrādei nepieciešamo laiku. Pārvades sistēmas operators dod iespēju tīkla lietotājiem iesniegt tirdzniecības paziņojumu tuvu brīdim, kad tirdzniecības paziņojums stājas spēkā.
3. Pārvades sistēmas operators pēc iespējas saīsina tirdzniecības paziņojumu apstrādes ilgumu. Apstrādes laiks nav ilgāks par trīsdesmit minūtēm, izņemot gadījumus, kuros laiks līdz brīdim, kad tirdzniecības paziņojums stājas spēkā, ir pietiekams, lai pagarinātu apstrādes laiku līdz divām stundām.
4. Tirdzniecības paziņojums ietver vismaz šādu informāciju:
a)
gāzes dienu, par kuru tiek veikta gāzes nodošana;
b)
attiecīgo balansēšanas portfeļu identifikāciju;
c)
norādi, vai sniegtais tirdzniecības paziņojums ir par piegādi vai iegādi;
d)
paziņoto daudzumu, kas izteikts kWh/d par dienā paziņoto daudzumu vai kWh/h par stundā paziņoto daudzumu, ievērojot pārvades sistēmas operatora prasības.
5. Ja pārvades sistēmas operators saņem savstarpēji atbilstošus tirdzniecības paziņojumus par piegādi un iegādi un paziņotie daudzumi ir vienādi, pārvades sistēmas operators paziņoto daudzumu piešķir attiecīgajiem balansēšanas portfeļiem:
a)
kā izvadi tā tīkla lietotāja balansēšanas portfelim, kurš sniedzis tirdzniecības paziņojumu par piegādi; un
b)
kā ievadi tā tīkla lietotāja balansēšanas portfelim, kurš sniedzis tirdzniecības paziņojumu par iegādi.
6. Ja 5. punktā minētie paziņotie daudzumi nav vienādi, pārvades sistēmas operators vai nu piešķir mazāko paziņoto daudzumu, kas norādīts attiecīgajā tirdzniecības paziņojumā, vai noraida abus tirdzniecības paziņojumus. Piemērojamo noteikumu pārvades sistēmas operators nosaka piemērojamajā transporta līgumā vai citā tiesiski saistošā līgumā.
7. Pakalpojuma sniedzējs nedrīkst tikt kavēts rīkoties tīkla lietotāja uzdevumā, lai pildītu 5. punktā minētos uzdevumus, kuriem vajadzīgs pārvades sistēmas operatora iepriekšējs apstiprinājums.
8. Tīkla lietotājs var iesniegt tirdzniecības paziņojumu gāzes dienā neatkarīgi no tā, vai attiecīgais tīkla lietotājs gāzes dienā ir veicis nomināciju.
9. Šā panta 1.-8. punktu mutatis mutandis piemēro pārvades sistēmu operatoriem, kas veic tirdzniecību saskaņā ar 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
III NODAĻA
TEHNISKĀS DARBĪBAS BALANSĒŠANA
6. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Pārvades sistēmu operators veic balansēšanas darbības, lai:
a)
uzturētu pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās;
b)
dienas beigās pārvades tīklā sasniegtu tādu pieejamās tīkla bufergāzes apjomu, kas ir citāds, nekā prognozēts pēc ievadēm un izvadēm attiecīgajā gāzes dienā, un kas atbilst ekonomiskai un efektīvai pārvades tīklu darbībai.
2. Veicot balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators attiecībā uz balansēšanas zonu ņem vērā vismaz šādu informāciju:
a)
pārvades sistēmas operatora veiktos aprēķinus par gāzes pieprasījumu gāzes dienā, kurā ir jāveic balansēšanas darbība(-as), kopumā un šīs dienas ietvaros;
b)
informāciju par nominācijām un piešķīrumiem, kā arī mērītās gāzes plūsmas;
c)
gāzes spiedienu visā(-os) pārvades tīklā(-os).
3. Pārvades sistēmu operatori veic balansēšanas darbības:
a)
tirdzniecības platformā pērkot vai pārdodot standartizētus īstermiņa produktus; un/vai
b)
izmantojot balansēšanas pakalpojumus.
4. Veicot balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators ievēro šādus principus:
a)
balansēšanas darbības veic nediskriminējošā veidā;
b)
balansēšanas darbībās ņem vērā visus pārvades sistēmu operatoru pienākumus pārvaldīt ekonomisku un rentablu pārvades tīklu.
7. pants
Standartizēti īstermiņa produkti
1. Standartizētus īstermiņa produktus tirgo piegādei tekošajā dienā vai nākamajā dienā septiņas dienas nedēļā saskaņā ar piemērojamiem tirdzniecības platformas noteikumiem, par kuriem vienojušies tirdzniecības platformas operators un pārvades sistēmas operators.
2. Ierosinošais tirdzniecības dalībnieks ir tirdzniecības dalībnieks, kas tirdzniecības platformā ievieto tirdzniecības piedāvājumu vai solījumu, un akceptējošais tirdzniecības dalībnieks ir tirdzniecības dalībnieks, kas to pieņem.
3. Tirgojot virtuālo produktu:
a)
viens tirdzniecības dalībnieks sniedz tirdzniecības paziņojumu par iegādi, un otrs tirdzniecības dalībnieks - tirdzniecības paziņojumu par piegādi;
b)
abos tirdzniecības paziņojumos norāda gāzes daudzumu, ko tirdzniecības dalībnieks, kas sniedz tirdzniecības paziņojumu par piegādi, nodod tirdzniecības dalībniekam, kas sniedz tirdzniecības paziņojumu par iegādi;
c)
ja izmanto stundā paziņoto daudzumu, to piemēro vienādi visām gāzes dienā atlikušajām stundām, sākot no norādītā sākuma laika, un tam jābūt vienādam ar nulli visās stundās pirms sākuma laika.
4. Tirgojot lokalizētu produktu:
a)
pārvades sistēmas operators nosaka attiecīgos ieejas un izejas punktus vai punktu grupas, ko var izmantot;
b)
jāizpilda visi 3. punktā paredzētie nosacījumi;
c)
ierosinošais tirdzniecības dalībnieks maina gāzes daudzumu, kas jāpiegādā pārvades tīklā vai jāizvada no tā konkrētā ieejas vai izejas punktā, par daudzumu, kas vienāds ar paziņoto daudzumu, un attiecīgi sniedz pārvades sistēmas operatoram apliecinājumu, ka daudzums ir mainīts.
5. Tirgojot temporālu produktu:
a)
jāizpilda 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi;
b)
piemēro stundā paziņoto daudzumu stundām gāzes dienā, sākot no konkrēta sākuma laika līdz konkrētam beigu laikam, un šis daudzums ir vienāds ar nulli visās stundās pirms sākuma laika un vienāds ar nulli visās stundās pēc beigu laika.
6. Tirgojot temporālu lokalizētu produktu, ievēro 4. punkta a) un c) apakšpunktā un 5. punktā paredzētos nosacījumus.
7. Izveidojot standartizētus īstermiņa produktus, blakus esošu balansēšanas zonu pārvades sistēmu operatori sadarbojas, lai noteiktu attiecīgos produktus. Katrs pārvades sistēmas operators bez liekas kavēšanās informē attiecīgos tirdzniecības platformu operatorus par šādas sadarbības rezultātiem.
8. pants
Balansēšanas pakalpojumi
1. Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības iepirkt balansēšanas pakalpojumus tādās situācijās, kad zināms vai paredzams, ka standartizēti īstermiņa produkti nevarēs nodrošināt pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās, vai gadījumos, kad standartizētu īstermiņa produktu tirdzniecība nav likvīda.
2. Lai, izmantojot balansēšanas pakalpojumus, veiktu balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators, kurš iepērk šos balansēšanas pakalpojumus, ņem vērā vismaz šādus faktorus:
a)
kā balansēšanas pakalpojumi saglabās pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās;
b)
balansēšanas pakalpojumu reaģēšanas laiku, salīdzinot ar jebkuru pieejamo standartizēto īstermiņa produktu reaģēšanas laiku;
c)
balansēšanas pakalpojumu iepirkuma un izmantošanas aplēstās izmaksas, salīdzinot ar jebkuru pieejamo standartizēto īstermiņa produktu izmantošanas aplēstajām izmaksām;
d)
gāzes piegādes vietu;
e)
pārvades sistēmas operatora prasības attiecībā uz gāzes kvalitāti;
f)
kādā mērā balansēšanas pakalpojumu iepirkums un izmantošana var ietekmēt gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti.
3. Balansēšanas pakalpojumus iepērk, balstoties uz tirgus principiem, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu publiskā iepirkuma procedūru atbilstīgi piemērojamajiem valsts noteikumiem, proti:
a)
pirms līgumsaistību uzņemšanās par balansēšanas pakalpojumu pārvades sistēmas operators publicē neierobežojošu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, norādot mērķi, priekšmetu un attiecīgos norādījumus pretendentiem, lai tie varētu piedalīties konkursa procedūrā;
b)
konkursa rezultātus publicē, neskarot sensitīvas komercinformācijas aizsardzību, un katram pretendentam atklāj attiecīgos rezultātus.
4. Īpašās situācijās valsts regulatīvā iestāde var atļaut publiskā konkursa vietā piemērot citu pārredzamu un nediskriminējošu procedūru.
5. Ja vien valsts regulatīvās iestādes lēmumā nav atļauts ilgāks balansēšanas pakalpojuma sniegšanas laiks, balansēšanas pakalpojumu sniegšanas laiks nav ilgāks par vienu gadu, un sākuma datums ietilpst divpadsmit mēnešu periodā no attiecīgo līgumslēdzēju pušu saistību sākuma.
6. Pārvades sistēmas operators reizi gadā pārskata tā balansēšanas pakalpojumu izmantošanu, lai novērtētu, vai pieejami standartizēti īstermiņa produkti labāk atbilstu pārvades sistēmas operatora tehniskās darbības prasībām un vai balansēšanas pakalpojumu izmantošanas apmēru nākamajā gadā varētu samazināt.
7. Pārvades sistēmas operators reizi gadā publicē informāciju par iepirktajiem balansēšanas pakalpojumiem un ar tiem saistītajām izmaksām.
9. pants
Izdevīguma secība
1. Saskaņā ar 6. panta 4. punktā noteiktajiem principiem, pieņemot lēmumu par piemērotu balansēšanas darbību izvēli, pārvades sistēmas operators:
a)
piešķir prioritāti virtuālajiem produktiem, ja un kādā mērā tas ir atbilstīgi, attiecībā pret citiem pieejamiem standartizētiem īstermiņa produktiem;
b)
turpmāk izklāstītajos gadījumos izmanto pārējos īstermiņa standartizētos produktus:
1)
lokalizētus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētos ieejas un/vai izejas punktos un/vai sākot no konkrēta laikposma gāzes dienā;
2)
temporālus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētā laikposmā gāzes dienā; pārvades sistēmas operators temporālu produktu izmanto tikai tad, ja tas būtu ekonomiskāk un efektīvāk nekā pirkt un pārdot virtuālo produktu kopumu vai lokalizētus produktus;
3)
temporālus lokalizētus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētos ieejas un/vai izejas punktos un konkrētā laikposmā gāzes dienā; pārvades sistēmas operators temporālu produktu izmanto tikai tad, ja tas būtu ekonomiskāk un efektīvāk nekā pirkt un pārdot lokalizēto produktu kopumu vai lokalizētus produktus;
c)
izmanto balansēšanas pakalpojumus tikai tad, ja saskaņā ar attiecīgā pārvades sistēmas operatora izvērtējumu standartizēti īstermiņa produkti nenodrošinās vai, visticamāk, nenodrošinās vajadzīgos resursus, lai nodrošinātu pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās.
Pārvades sistēmas operators ņem vērā izmaksu efektivitāti a)-c) apakšpunktā minētajos attiecīgajos izdevīguma secības līmeņos.
2. Tirgojot standartizētus īstermiņa produktus, pārvades sistēmas operators piešķir prioritāti tekošās dienas produktu izmantošanai, salīdzinot ar nākamās dienas produktiem, ja un ciktāl tas ir atbilstīgi.
3. Pārvades sistēmas operators kā alternatīvu virtuālo produktu un/vai lokalizētu produktu tirgošanai savā(-ās) balansēšanas zonā(-ās) var lūgt valsts regulatīvajai iestādei atļauju tirgoties blakus esošā balansēšanas zonā un transportēt gāzi uz šo balansēšanas zonu un no tās. Lemjot par atļaujas piešķiršanu, valsts regulatīvā iestāde var apsvērt alternatīvus risinājumus, lai uzlabotu vietējā tirgus darbību. Pārvades sistēmas operators un valsts regulatīvā iestāde reizi gadā pārskata piemērojamos noteikumus. Minētās balansēšanas izmantošana neliedz tīkla lietotājiem piekļūt attiecīgajam starpsavienojuma punktam un izmantot tā jaudu.
4. Pārvades sistēmas operators katru gadu publicē informāciju par to balansēšanas darbību izmaksām, biežumu un daudzumu, kas veiktas saskaņā ar 1. punktā noteiktajām prasībām, un to balansēšanas darbību izmaksām, biežumu un daudzumu, kas veiktas saskaņā ar 3. punktu.
10. pants
Tirdzniecības platforma
1. Lai iepirktu standartizētus īstermiņa produktus, pārvades sistēmas operators veic tirdzniecību tirdzniecības platformā, kas atbilst ikvienam no šiem kritērijiem:
a)
nodrošina pietiekamu atbalstu visā gāzes dienā, lai tīkla lietotāji varētu veikt tirdzniecību, bet pārvades sistēmu operatori varētu veikt atbilstīgas balansēšanas darbības, izmantojot tirdzniecību ar attiecīgiem standartizētiem īstermiņa produktiem;
b)
nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi;
c)
sniedz pakalpojumus, pamatojoties uz vienlīdzīgiem nosacījumiem;
d)
nodrošina anonīmu tirdzniecību vismaz līdz brīdim, kamēr darījums ir noslēgts;
e)
sniedz visiem tirdzniecības dalībniekiem sīku pārskatu par pašreizējiem priekšlikumiem un solījumiem;
f)
nodrošina pārvades sistēmas operatoram pienācīgu informāciju par visiem tirdzniecības darījumiem.
2. Pārvades sistēmas operators cenšas nodrošināt vismaz vienas tirdzniecības platformas atbilstību visiem 1. punktā minētajiem kritērijiem. Ja pārvades sistēmas operatoram nav izdevies nodrošināt, lai vismaz viena tirdzniecības platforma atbilstu šiem kritērijiem, tas veic vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu balansēšanas platformu vai kopēju balansēšanas platformu saskaņā ar 47. pantu.
3. Pēc katra tirdzniecības darījuma noslēgšanas tirdzniecības platformas operators tirdzniecības dalībniekiem dara zināmu pietiekamu informāciju, kas vajadzīga, lai apstiprinātu tirdzniecības darījumu.
4. Tirdzniecības dalībnieks atbild par tirdzniecības paziņojuma iesniegšanu pārvades sistēmas operatoram saskaņā ar 5. pantu, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar tirdzniecības platformai piemērojamajiem noteikumiem atbildība ir nodota tirdzniecības platformas operatoram vai trešai pusei.
5. Tirdzniecības platformas operators:
a)
pēc katra tirdzniecības darījuma bez liekas kavēšanās publicē pirkšanas robežcenas un pārdošanas robežcenas dinamiku; vai
b)
pārvades sistēmas operatoram sniedz informāciju, ja pārvades sistēmas operators nolemj publicēt pirkšanas robežcenas un pārdošanas robežcenas dinamiku; pārvades sistēmas operators bez liekas kavēšanās publicē šo informāciju.
Ja vienā balansēšanas zonā ir vairāk nekā viens tirdzniecības platformas operators, piemēro b) apakšpunktu.
6. Tirdzniecības platformas operators ļauj tīkla lietotājiem tirgoties savā tirdzniecības platformā tikai tādā gadījumā, ja tiem ir tiesības sniegt tirdzniecības paziņojumus.
7. Pārvades sistēmas operators, neskarot citus tiesībaizsardzības līdzekļus, kas saskaņā ar tirdzniecības platformai piemērojamajiem noteikumiem šādā gadījumā varētu būt pieejami tirdzniecības platformas operatoram, bez liekas kavēšanās informē tirdzniecības platformas operatoru, ja saskaņā ar spēkā esošajiem piemērojamajiem līguma noteikumiem tīkla lietotājs ir zaudējis tiesības sniegt tirdzniecības paziņojumus un tāpēc ir zaudējis arī tiesības tirgoties tirdzniecības platformā.
11. pants
Stimuli
1. Lai veicinātu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti, valsts regulatīvā iestāde var stimulēt pārvades sistēmas operatoru veikt balansēšanas darbības efektīvi vai maksimāli veikt balansēšanas darbības, izmantojot standartizētu īstermiņa produktu tirdzniecību.
2. Pārvades sistēmas operators var iesniegt apstiprināšanai valsts regulatīvajā iestādē stimulēšanas mehānismu, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vispārīgajiem principiem.
3. Pirms 2. punktā minētā priekšlikuma iesniegšanas pārvades sistēmas operators pēc savas iniciatīvas vai pēc valsts regulatīvās iestādes pieprasījuma var apspriesties ar ieinteresētajām pusēm.
4. Stimulēšanas mehānisms:
a)
ir pamatots uz pārvades sistēmas operatora darbības rezultātiem, kas paredz ierobežotu maksājumu, ko pārvades sistēmas operatoram maksā par darbības rādītāju pārsniegšanu un ko pārvades sistēmas operators maksā par darbības rādītāju neizpildi, ko mēra, salīdzinot ar iepriekš noteiktiem darbības mērķiem, kas inter alia var ietvert ar izmaksām saistītus mērķus;
b)
ņem vērā pārvades sistēmas operatora rīcībā esošos līdzekļus darbības rādītāju kontrolei;
c)
nodrošina, ka tā piemērošana precīzi atspoguļo pienākumu sadali iesaistīto pušu starpā;
d)
tiek piemērots tā gāzes tirgus, kurā to paredzēts ieviest, attīstības līmenim;
e)
regulāri tiek pārskatīts; to dara valsts regulatīvā iestāde, cieši sadarbojoties ar pārvades sistēmas operatoru, lai izvērtētu, vai un kādā mērā varētu būt vajadzīgi tā grozījumi.
IV NODAĻA
NOMINĀCIJAS
12. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Gāzes daudzumu, ko paziņo nominācijā un renominācijā, izsaka vai nu kWh/d - dienas nominācijām un renominācijām, vai kWh/h - stundas nominācijām un renominācijām.
2. Pārvades sistēmas operators papildus šajā regulā noteiktajām prasībām var prasīt tīkla lietotājiem sniegt papildu informāciju par nominācijām un renominācijām, inter alia iekļaujot precīzas, atjauninātas un pietiekami detalizētas prognozes attiecībā uz paredzētajām ievadēm un izvadēm - atbilstīgi pārvades sistēmas operatora konkrētajām vajadzībām.
3. Regulas 13. līdz 16. pantu par nominācijām un renominācijām attiecībā uz negrupētas jaudas produktiem mutatis mutandis piemēro nominācijām un renominācijām, kas attiecas uz grupētas jaudas produktiem. Pārvades sistēmu operatori sadarbojas, lai starpsavienojumu punktos saistītiem produktiem piemērotu nominācijas un renominācijas noteikumus.
4. Regulas 15. panta 3. punkta un 17. panta 1. punkta piemērošana neskar minimālo atslēgšanas sagatavošanās laiku, kas minēts Komisijas 2013. gada 14. oktobra Regulas (ES) Nr. 984/2013, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Regulu (EK) Nr. 715/2009 (7), 22. pantā.
13. pants
Informācija par nominācijām un renominācijām starpsavienojumu punktos
Nominācijās un renominācijās, ko tīkla lietotāji paziņo pārvades sistēmu operatoriem attiecībā uz starpsavienojumu punktiem, ietver vismaz šādu informāciju:
1)
starpsavienojuma punkta identifikāciju;
2)
gāzes plūsmas virzienu;
3)
tīkla lietotāja identifikāciju vai, ja piemērojams, tā balansēšanas portfeļa identifikāciju;
4)
tīkla lietotāja darījumu partnera identifikāciju vai, ja piemērojams, tā balansēšanas portfeļa identifikāciju;
5)
nominācijā vai renominācijā paziņotās gāzes plūsmas sākuma un beigu laiku;
6)
gāzes dienu D;
7)
transportējamās gāzes daudzumu.
14. pants
Nominācijas procedūra starpsavienojumu punktos
1. Tīkla lietotājam ir tiesības pārvades sistēmas operatoram iesniegt gāzes dienas D nomināciju ne vēlāk kā gāzes dienas D-1 nominācijas termiņā. Nominācijas termiņš ir gāzes dienā D-1 pulksten 13.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 12.00 pēc UTC (vasaras laiks).
2. Pārvades sistēmas operators ņem vērā pēdējo nomināciju, ko saņēmis no tīkla lietotāja pirms nominācijas termiņa beigām.
3. Pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta paziņojumu par apstiprināto daudzumu ne vēlāk par gāzes dienas D-1 apstiprināšanas termiņa beigām. Apstiprināšanas termiņš ir gāzes dienā D-1 pulksten 15.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 14.00 pēc UTC (vasaras laiks).
4. Pārvades sistēmu operatori abās starpsavienojuma punkta pusēs var vienoties par pirmsnominācijas cikla piedāvāšanu, kur:
a)
tīkla lietotājiem nav obligāti jāiesniedz nominācijas;
b)
tīkla lietotāji pārvades sistēmu operatoriem var iesniegt nominācijas gāzes dienai D ne vēlāk kā pulksten 12.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 11.00 pēc UTC (vasaras laiks) gāzes dienā D-1;
c)
pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta ziņojumu par apstrādātajiem daudzumiem ne vēlāk kā pulksten 12.30 pēc UTC vai, ja piemēro vasaras laiku, - pulksten 11.30 pēc UTC gāzes dienā D-1.
5. Ja tīkla lietotājs līdz nominācijas iesniegšanas termiņa beigām nav iesniedzis derīgu nomināciju, attiecīgie pārvades sistēmu operatori var piemērot noklusējuma nominācijas noteikumu, par kuru ir vienojušies šie pārvades sistēmu operatori. Spēkā esošo noklusējuma nominācijas noteikumu starpsavienojuma punktā dara zināmu pārvades sistēmu operatoru tīkla lietotājiem.
15. pants
Renominācijas procedūra starpsavienojumu punktos
1. Tīkla lietotājam ir tiesības iesniegt renominācijas periodā, kas sākas tūlīt pēc apstiprināšanas termiņa beigām un beidzas ne agrāk kā trīs stundas pirms gāzes dienas D beigām. Pārvades sistēmas operators renominācijas ciklu sāk katras renominācijas perioda stundas sākumā.
2. Pārvades sistēmas operators renominācijas ciklā ņem vērā pēdējo renomināciju, ko saņēmis no tīkla lietotāja pirms renominācijas cikla sākuma.
3. Pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta ziņojumu par apstiprināto daudzumu ne vēlāk kā divu stundu laikā pēc katra renominācijas cikla sākuma. Gāzes plūsmas faktiskas izmaiņas sākas divas stundas pēc renominācijas cikla sākuma, izņemot gadījumus, kad:
a)
tīkla lietotājs ir pieprasījis vēlāku laiku; vai
b)
pārvades sistēmas operators ir atļāvis agrāku laiku.
4. Pieņem, ka jebkuras gāzes plūsmas izmaiņas sākas katras stundas sākumā.
16. pants
Īpaši noteikumi starpsavienojumu punktos
1. Ja vienā starpsavienojuma punktā vienlaikus ir dienas un stundas nominācijas un renominācijas, pārvades sistēmu operatori vai valstu regulatīvās iestādes (attiecīgos gadījumos) var apspriesties ar ieinteresētajām pusēm, lai noteiktu, vai abās šā starpsavienojuma punkta pusēs būtu jāiesniedz harmonizētas nominācijas un renominācijas. Apspriešanā jāapsver vismaz šādi faktori:
a)
finansiālā ietekme uz pārvades sistēmu operatoriem un tīkla lietotājiem;
b)
ietekme uz pārrobežu tirdzniecību;
c)
ietekme uz dienas balansēšanas režīmu starpsavienojuma(-u) punktā(-os).
2. Pēc minētās apspriešanās ierosinātos grozījumus, ja tādi ir, apstiprina valsts regulatīvās iestādes. Tiklīdz grozījumi ir apstiprināti, pārvades sistēmu operatori attiecīgi groza pastāvošos starpsavienojumam piemērojamos līgumus un transporta līgumus vai citus tiesiski saistošus līgumus un publicē šos grozījumus.
17. pants
Nomināciju un renomināciju noraidīšana vai pieprasītā gāzes daudzuma maiņa starpsavienojumu punktos
1. Pārvades sistēmu operatori drīkst noraidīt:
a)
nomināciju vai renomināciju ne vēlāk kā divas stundas pēc nominācijas iesniegšanas termiņa beigām vai renominācijas cikla sākuma, ja:
i)
tās saturs neatbilst prasībām;
ii)
to ir iesniegusi struktūra, kas nav tīkla lietotājs;
iii)
dienas nominācijas un renominācijas pieņemšanas gadījumā netiešās nominētās plūsmas rādītājs kļūst negatīvs;
iv)
tā pārsniedz tīkla lietotājam piešķirto jaudu;
b)
renomināciju ne vēlāk kā divas stundas pēc renominācijas cikla sākuma arī šādos gadījumos:
i)
tā pārsniedz tīkla lietotājam atlikušajās stundās piešķirto jaudu, izņemot gadījumus, kad šī renominācija ir iesniegta, lai pieprasītu atslēdzamu jaudu, ja tādu piedāvā pārvades sistēmas operators;
ii)
stundas renominācijas pieņemšanas gadījumā rodas paredzamā gāzes plūsmas maiņa pirms renominācijas cikla beigām.
2. Pārvades sistēmas operators nenoraida tīkla lietotāja nomināciju un renomināciju, pamatojoties tikai uz to, ka šā tīkla lietotāja paredzētā ievade nav vienāda ar paredzēto izvadi.
3. Ja renominācija ir noraidīta, pārvades sistēmas operators izmanto pēdējo apstiprināto tīkla lietotāja daudzumu, ja tāds ir.
4. Neskarot īpašos noteikumus, ko piemēro attiecībā uz atslēdzamu jaudu un jaudu, uz kuru attiecas pārslodzes novēršanas noteikumi, pārvades sistēmas operators nominācijā un renominācijā pieprasīto gāzes daudzumu principā var grozīt tikai izņēmuma gadījumos un ārkārtas situācijās, ja ir acīmredzams sistēmas drošības un stabilitātes apdraudējums. Pārvades sistēmu operatori par visām šādām darbībām paziņo valsts regulatīvajai iestādei.
18. pants
Nominācijas un renominācijas procedūra punktos, kas nav starpsavienojumu punkti
1. Ja tas jau nav noteikts, valsts regulatīvā iestāde pēc apspriešanās ar pārvades sistēmas operatoru nosaka, kuros punktos, kas nav starpsavienojumu punkti, jāpiemēro nominācijas un renominācijas procedūra.
2. Ja punktos, kas nav starpsavienojumu punkti, tiek prasīts piemērot nominācijas un renominācijas procedūru, piemēro šādus principus:
a)
tīkla lietotājiem ir tiesības iesniegt gāzes dienas renominācijas;
b)
pārvades sistēmas operators, ievērojot 17. pantā minētos termiņus, apstiprina vai noraida iesniegtās nominācijas un renominācijas.
V NODAĻA
DIENAS NEBALANSA MAKSA
19. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Tīkla lietotāji maksā vai (attiecīgi) ir tiesīgi saņemt dienas nebalansa maksu par savu dienas nebalansa daudzumu katrā gāzes dienā.
2. Dienas nebalansa maksu norāda atsevišķi pārvades sistēmas operatora rēķinos tīkla lietotājiem.
3. Dienas nebalansa maksā atspoguļo izmaksas, un tajā ņem vērā pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbību cenas, ja tādas ir, un nelielu korekciju, kā paredzēts 22. panta 6. punktā.
20. pants
Dienas nebalansa maksas aprēķināšanas metodika
1. Pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei iesniedz apstiprināšanai metodiku, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, ko piemēro tā balansēšanas zonā.
2. Pēc apstiprināšanas metodiku, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, publicē attiecīgajā tīmekļa vietnē. Laikus publicē šīs metodikas atjauninājumu.
3. Metodikā, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, iekļauj:
a)
regulas 21. pantā minēto dienas nebalansa daudzuma aprēķināšanu;
b)
piemērojamās cenas aprēķinu, kas minēts 22. pantā; un
c)
visus citus nepieciešamos rādītājus.
21. pants
Dienas nebalansa daudzuma aprēķināšana
1. Pārvades sistēmu operators katram tīkla lietotāja balansēšanas portfelim katras gāzes dienas nebalansa daudzumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:
dienas nebalansa daudzums = ievades - izvades.
2. Dienas nebalansa daudzuma aprēķinu atbilstīgi pielāgo, ja:
a)
tiek piedāvāts tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojums; un/vai
b)
cits pasākums, kur tīkla lietotāji nodrošina gāzi, tostarp gāzi natūrā, lai segtu:
i)
tādas gāzes zudumus, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, piemēram, zudumus, kļūdas mērījumos; un/vai
ii)
pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai, piemēram, kurināmo gāzi pašpatēriņam.
3. Ja tīkla lietotāja gāzes dienā ievadīto daudzumu summa ir vienāda ar gāzes dienā izvadīto daudzumu summu, uzskata, ka tīkla lietotājam šajā gāzes dienā ir balanss.
4. Ja tīkla lietotāja gāzes dienā ievadīto daudzumu summa nav vienāda ar gāzes dienā izvadīto daudzumu summu, uzskata, ka tīkla lietotājam šajā gāzes dienā nav balansa, un piemēro nebalansa maksu saskaņā ar 23. pantu.
5. Pārvades sistēmas operators nodrošina tīkla lietotājam sākotnējos un galīgos dienas nebalansa daudzumus saskaņā ar 37. pantu.
6. Dienas nebalansa maksas pamatā ir galīgais dienas nebalansa daudzums.
22. pants
Piemērojamā cena
1. Lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu saskaņā ar 23. pantu, piemērojamo cenu nosaka šādi:
a)
pārdošanas robežcena, ja dienas nebalansa daudzums ir pozitīvs (t. i., tīkla lietotāja ievadītais daudzums gāzes dienā ir lielāks par izvadīto daudzumu šajā gāzes dienā); vai
b)
pirkšanas robežcena, ja dienas nebalansa daudzums ir negatīvs (t. i., tīkla lietotāja izvadītais daudzums gāzes dienā ir lielāks par ievadīto daudzumu šajā gāzes dienā).
2. Pārdošanas robežcenu un pirkšanas robežcenu katrai gāzes dienai aprēķina šādi:
a)
pārdošanas robežcena ir zemākā no šīm cenām:
i)
visu to virtuālo produktu iegādes darījumu, kuros iesaistīts pārvades sistēmas operators, zemākā cena gāzes dienā; vai
ii)
vidējā svērtā gāzes cena gāzes dienā, no kā atņemta neliela korekcija;
b)
pirkšanas robežcena ir augstākā no šīm cenām:
i)
visu to virtuālo produktu pārdošanas darījumu, kuros iesaistīts pārvades sistēmas operators, augstākā cena gāzes dienā; vai
ii)
vidējā svērtā gāzes cena gāzes dienā, kam pieskaitīta neliela korekcija.
3. Lai noteiktu pārdošanas robežcenu, pirkšanas robežcenu un vidējo svērto cenu, attiecīgajiem tirdzniecības darījumiem ir jābūt veiktiem tirdzniecības platformās, ko iepriekš identificējuši pārvades sistēmas operatori un apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde. Vidējā svērtā cena ir vidējā svērtā enerģijas cena virtuālu produktu tirdzniecības darījumos, ko veic virtuālā tirdzniecības punktā attiecībā uz gāzes dienu.
4. Paredz noklusējuma noteikumu gadījumam, ja saskaņā ar 2. punkta a) un b) apakšpunktu nevar aprēķināt pārdošanas robežcenu un/vai pirkšanas robežcenu.
5. Ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, nosakot pārdošanas robežcenu, pirkšanas robežcenu un vidējo svērto cenu, var ņemt vērā lokalizētu produktu cenas, ja to ierosina pārvades sistēmas operators, attiecīgi ņemot vērā pārvades sistēmas operatora lokalizētu produktu izmantojumu.
6. Neliela korekcija:
a)
stimulē tīkla lietotājus balansēt savas ievades un izvades;
b)
tiek izstrādāta un piemērota nediskriminējošā veidā, lai:
i)
neatturētu ienācējus tirgū;
ii)
netraucētu konkurences tirgu attīstību;
c)
neatstāj negatīvu ietekmi uz pārrobežu tirdzniecību;
d)
nerada tīkla lietotājiem pārmērīgu finansiālu slogu saistībā ar dienas nebalansa maksu.
7. Nelielās korekcijas lielums pirkšanas robežcenai un pārdošanas robežcenai var atšķirties. Nelielas korekcijas vērtība nepārsniedz 10 % no vidējās svērtās cenas, izņemot gadījumus, kad attiecīgais pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei var pamatot citu vērtību un saņem apstiprinājumu saskaņā ar 20. pantu.
23. pants
Dienas nebalansa maksa
1. Lai aprēķinātu katra tīkla lietotāja dienas nebalansa maksu, pārvades sistēmas operators reizina tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu ar piemērojamo cenu, kas noteikta saskaņā ar 22. pantu.
2. Dienas nebalansa maksu piemēro šādi:
a)
ja tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzums gāzes dienā ir pozitīvs, tad uzskata, ka šis tīkla lietotājs pārvades sistēmas operatoram ir pārdevis gāzes daudzumu, kas vienāds ar dienā balansēto daudzumu, un tāpēc viņam no pārvades sistēmas operatora ir tiesības saņemt kredītu dienas nebalansa maksai; un
b)
ja tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzums gāzes dienā ir negatīvs, tad uzskata, ka šis tīkla lietotājs no pārvades sistēmas operatora ir nopircis gāzes daudzumu, kas vienāds ar dienā balansēto daudzumu, un tāpēc viņam ir jāmaksā pārvades sistēmas operatoram dienas nebalansa maksa.
VI NODAĻA
TEKOŠĀS DIENAS SAISTĪBAS
24. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības piemērot tekošās dienas saistības tikai tādēļ, lai stimulētu tīkla lietotājus pārvaldīt savu tekošās dienas pozīciju ar nolūku nodrošināt sava pārvades tīkla sistēmas integritāti un samazināt vajadzību veikt balansēšanas darbības.
2. Ja pārvades sistēmas operatoram ir jāsniedz informācija tīkla lietotājiem, lai ļautu tiem pārvaldīt situāciju, kas saistīta ar tekošās dienas pozīcijām, tas to sniedz regulāri. Attiecīgā gadījumā šo informāciju sniedz pēc katra tīkla lietotāja vienreiz iesniegta pieprasījuma.
25. pants
Tekošās dienas saistību veidi
Ir trīs tekošās dienas saistību veidi, un katrs no tiem stimulē tīkla lietotāju sasniegt konkrētu mērķi, kas noteikts šajā pantā.
1.
Tekošās dienas saistības sistēmas mērogā
piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus nodrošināt pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās, un tajās nosaka:
a)
pārvades tīkla darbības tehnisko iespēju robežas, kurās tas jāuztur;
b)
darbības, ko tīkla lietotāji var veikt, lai uzturētu pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās;
c)
attiecīgās balansēšanas darbības, ko veic pārvades tīkla operators, kad pārvades tīkla darbības tehnisko iespēju robežas ir sasniegtas vai ir gandrīz sasniegtas;
d)
izmaksu un/vai ieņēmumu sadali tīkla lietotājiem un/vai pārvades sistēmas operatora veikto balansēšanas darbību ietekmi uz šo tīkla lietotāju pozīciju tekošās dienas laikā;
e)
attiecīgo maksu, kuras pamatā ir tīkla lietotāja individuālā pozīcija tekošās dienas laikā.
2.
Tekošās dienas saistības balansēšanas portfeļa mērogā
piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus saglabāt individuālo pozīciju gāzes dienā iepriekš noteiktā diapazonā, un tajās nosaka:
a)
katra balansēšanas portfeļa diapazonu, kas attiecīgajā balansēšanas portfelī jāievēro;
b)
minētā diapazona noteikšanas kārtību;
c)
sekas, kas rodas tīkla lietotājiem, ja tie neiekļaujas definētajā diapazonā, un - attiecīgos gadījumos - precīzu aprakstu par to, kā tiek aprēķināta attiecīgā maksa;
d)
attiecīgo maksu, kuras pamatā ir tīkla lietotāja individuālā pozīcija tekošās dienas laikā.
3.
Tekošās dienas saistības ieejas-izejas punkta mērogā
piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus ierobežot gāzes plūsmas vai gāzes plūsmas svārstības, ievērojot īpašos noteikumus konkrētos ieejas-izejas punktos, un tajās nosaka:
a)
gāzes plūsmas un/vai gāzes plūsmas svārstību ierobežojumus;
b)
ieejas un/vai izejas punktu vai ieejas un/vai izejas punktu grupas, kuriem piemēro šos ierobežojumus;
c)
nosacījumus, saskaņā ar kuriem šos ierobežojumus piemēro;
d)
sekas, ko rada šo ierobežojumu neievērošana.
Šis pienākums papildina jebkurus citus ar galapatērētājiem noslēgtus līgumus, kur cita starpā ietverti konkrēti vietējie ierobežojumi un saistības attiecībā uz fizisko gāzes plūsmu.
26. pants
Tekošās dienas saistībām piemērojamās prasības
1. Pārvades sistēmas operators var ierosināt valsts regulatīvajai iestādei ieviest tekošās dienas saistības vai to grozījumus. Priekšlikums var ietvert dažādu 25. pantā aprakstīto saistību veidu kombināciju, ja vien tas atbilst 2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Pārvades sistēmas operatora tiesības iesniegt priekšlikumu neskar valsts regulatīvās iestādes tiesības pieņemt lēmumu pēc savas iniciatīvas.
2. Jebkurām tekošās dienas saistībām jāatbilst šādiem kritērijiem:
a)
tekošās dienas saistības un attiecīgā tekošās dienas maksa, ja tāda ir, nedrīkst radīt nevajadzīgus šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai un ierobežot jaunu tīkla lietotāju ienākšanu attiecīgajā tirgū;
b)
tekošās dienas saistības piemēro tikai tad, ja tīkla lietotāji pirms iespējamās tekošās dienas maksas piemērošanas tīkla lietotāju izvadēm un/vai ievadēm ir atbilstīgi informēti un tiem ir pienācīgi līdzekļi situācijas pārvaldībai;
c)
tīkla lietotāju galvenās izmaksas, ko rada balansēšanas saistības, attiecas uz tīkla lietotāju pozīciju gāzes dienas beigās;
d)
ciktāl iespējams, tekošās dienas maksām jāatspoguļo pārvades sistēmas operatora izmaksas, veicot attiecīgās balansēšanas darbības;
e)
tekošās dienas saistības neietekmē tīkla lietotājus tā, ka gāzes dienas beigās tie finansiāli ir nulles pozīcijā;
f)
ieviešot tekošās dienas saistības, lai panāktu pārvades tīkla darbības ekonomisku un efektīvu darbību, gūtais labums ir lielāks nekā iespējamā negatīvā ietekme, tostarp uz virtuālajā tirdzniecības punktā veiktu tirdzniecības darījumu likviditāti.
3. Pārvades sistēmas operators var ierosināt dažādas tekošās dienas saistības dažādām ieejas vai izejas punktu kategorijām, lai labāk stimulētu dažādu kategoriju tīkla lietotājus ar mērķi novērst šķērssubsidēšanu. Pārvades sistēmas operatora tiesības iesniegt priekšlikumu neskar valsts regulatīvās iestādes tiesības pieņemt lēmumu pēc savas iniciatīvas.
4. Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm, tostarp valsts regulatīvajām iestādēm, iesaistītajiem sadales sistēmu operatoriem un pārvades sistēmu operatoriem blakus esošās balansēšanas zonās par jebkurām tekošās dienas saistībām, ko tas plāno ieviest, tostarp metodēm un pieņēmumiem, kas izmantoti, lai pamatotu, ka šis priekšlikums atbilst 2. punktā noteiktajiem kritērijiem.
5. Pēc apspriešanās procedūras pārvades sistēmas operators sagatavo ieteikumu dokumentu, kur ietver galīgo priekšlikumu un kur ir analizēta:
a)
tekošās dienas saistību nepieciešamība, ņemot vērā pārvades sistēmas tīkla rādītājus un pārvades sistēmas operatoram pieejamo fleksibilitāti, ko panāk, pērkot vai pārdodot standartizētus īstermiņa produktus vai izmantojot balansēšanas pakalpojumus saskaņā ar III nodaļu;
b)
pieejamā informācija, kas tīkla lietotājiem vajadzīga, lai laikus pārvaldītu savas tekošās dienas pozīcijas;
c)
paredzamā finansiālā ietekme uz tīkla lietotājiem;
d)
ietekme uz jauniem tīkla lietotājiem, kas ienāk attiecīgajā tirgū, tostarp jebkāda negatīvā ietekme uz šo procesu;
e)
ietekme uz pārrobežu tirdzniecību, tostarp iespējamā ietekme uz balansēšanu blakus esošās balansēšanas zonās;
f)
ietekme uz gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu, tostarp tā likviditāti;
g)
tekošās dienas saistību nediskriminējošais raksturs.
6. Pārvades sistēmas operators iesniedz ieteikumu dokumentu valsts regulatīvajai iestādei ar nolūku saņemt apstiprinājumu priekšlikumam saskaņā ar 27. pantā noteikto procedūru. Vienlaikus pārvades sistēmas operators publicē šo ieteikumu dokumentu, ievērojot visus konfidencialitātes pienākumus, kas uz to var attiekties, kā arī nosūta to ENTSOG informācijai.
27. pants
Valsts regulatīvās iestādes lēmumu pieņemšanas procedūra
1. Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to sešu mēnešu laikā pēc pilnīga ieteikumu dokumenta saņemšanas. Lemjot par ierosināto tekošās dienas saistību apstiprināšanu, valsts regulatīvā iestāde novērtē, vai tekošās dienas saistības atbilst kritērijiem, kas noteikti 26. panta 2. punktā.
2. Pirms pamatotā lēmuma pieņemšanas valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar blakusesošo dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un ņem vērā to atzinumus. Blakus esošo valstu regulatīvā(-ās) iestāde(-es) par 1. punktā minēto lēmumu var lūgt aģentūras atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 7. panta 4. punktu.
28. pants
Esošās tekošās dienas saistības
Ja pārvades sistēmas operators dienā, kad stājas spēkā šī regula, jau piemēro tekošās dienas saistības, sešu mēnešu laikā no minētā datuma pārvades sistēmas operators, ievērojot procedūru, kas noteikta 26. panta 5. līdz 7. punktā, iesniedz tekošās dienas saistības valsts regulatīvajai iestādei, lai saskaņā ar 27. pantu saņemtu atļauju šo saistību turpmākai izmantošanai.
VII NODAĻA
NEITRALITĀTES NOTEIKUMI
29. pants
Neitralitātes principi
1. Pārvades sistēmas operators negūst vai nezaudē, veicot maksājumus un saņemot dienas nebalansa maksas, tekošās dienas maksas, balansēšanas darbību maksas un citas maksas, kas saistītas ar balansēšanas darbībām, par kurām uzskatāmas darbības, ko pārvades sistēmas operators veic, lai pildītu šajā regulā noteiktos pienākumus.
2. Pārvades sistēmas operators uz tīkla lietotājiem attiecina:
a)
visas izmaksas un ieņēmumus, ko izraisa dienas nebalansa maksas un tekošās dienas maksas;
b)
visas izmaksas un ieņēmumus, ko izraisa balansēšanas darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar 9. pantu, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka saskaņā ar piemērojamajiem valsts noteikumiem šīs izmaksas un ieņēmumi radušies neefektīvi. Šos apsvērumus pamato ar novērtējumu:
i)
kurā pierāda, kādā mērā pārvades sistēmas operators, atbilstoši rīkojoties, būtu varējis samazināt balansēšanas darbību radītās izmaksas; un
ii)
kuru sagatavo, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoram pieejamo informāciju, laiku un līdzekļus brīdī, kad tas pieņēma lēmumu veikt balansēšanas darbības;
c)
visas citas izmaksas un ieņēmumus, kas saistīti ar balansēšanas darbībām, ko veic pārvades sistēmas operators, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem šīs izmaksas un ieņēmumi ir neefektīvi.
3. Ja tiek ieviests stimuls nolūkā veicināt balansēšanas darbību efektivitāti, kopējie radītie finansiālie zaudējumi jāierobežo līdz pārvades sistēmu operatora neefektīvajām izmaksām un zaudējumiem.
4. Pārvades sistēmu operatori publicē atbilstīgos datus par apkopotām maksām, kas minētas 1. punktā, un apkopotām balansēšanas neitralitātes maksām vismaz tikpat bieži, cik par attiecīgajām maksām tiek izrakstīti rēķini tīkla lietotājiem, taču ne retāk kā reizi mēnesī.
5. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta pārvades sistēmas operatoram par balansēšanas pienākuma veikšanu var piemērot 11. pantā minēto stimulēšanas mehānismu.
30. pants
Balansēšanas neitralitātes naudas plūsmas
1. Balansēšanas neitralitātes maksu maksā attiecīgais tīkla lietotājs, vai tā tiek maksāta attiecīgajam tīkla lietotājam.
2. Valsts regulatīvā iestāde nosaka vai apstiprina un publicē balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanas metodiku, ietverot to sadali starp tīkla lietotājiem un kredītriska pārvaldības noteikumus.
3. Balansēšanas neitralitātes maksai jābūt samērīgai ar to, kādā mērā tīkla lietotājs izmanto attiecīgos ieejas vai izejas punktus vai pārvades tīklu.
4. Izrakstot rēķinu tīkla lietotājiem, balansēšanas neitralitātes maksu norāda atsevišķi, un rēķinam pievieno pietiekamu papildinformāciju, kas paredzēta 2. punktā minētajā metodikā.
5. Ja piemēro informēšanas modeļa 2. variantu un līdz ar to balansēšanas neitralitātes maksu var pamatot ar prognozētajām izmaksām un ieņēmumiem, metodika, ko pārvades sistēmas operators piemēro balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanai, ietver noteikumus atsevišķai balansēšanas neitralitātes maksai attiecībā uz retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm.
6. Attiecīgos gadījumos metodika, ko pārvades sistēmas operators piemēro balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanai, var ietvert noteikumus balansēšanas neitralitātes maksas elementu dalīšanai un vēlākai atbilstošo summu sadalei starp tīkla lietotājiem, lai ierobežotu šķērssubsīdijas.
31. pants
Kredītriska pārvaldības noteikumi
1. Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības veikt vajadzīgos pasākumus un tīkla lietotājiem piemērot attiecīgas līgumprasības, tostarp finanšu nodrošinājuma garantijas, lai mazinātu risku, kas saistīts ar 29. un 30. pantā minēto maksu maksājumsaistību neizpildi.
2. Līgumprasībām jābūt pārredzamām, vienlīdzīgām, samērīgām ar to nolūku un noteiktām metodikā, kas minēta 30. panta 2. punktā.
3. Tīkla lietotāja maksājumsaistību neizpildes gadījumā pārvades sistēmas operators nav atbildīgs par nekādiem radītajiem zaudējumiem, ja ir pienācīgi ieviesti 1. un 2. punktā minētie pasākumi un izpildītas minēto punktu prasības, un šādus zaudējumus var atgūt saskaņā ar 30. panta 2. punktā minēto metodiku.
VIII NODAĻA
INFORMĒŠANAS NOTEIKUMI
32. pants
Pārvades sistēmas operatoru pienākumi attiecībā uz tīkla lietotāju informēšanu
Pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem sniegtajā informācijā norāda:
1)
vispārējo situāciju pārvades tīklā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.4. punkta 5. apakšpunktu;
2)
pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbības, kas minētas III nodaļā;
3)
tīkla lietotāja ievades un izvades gāzes dienā, kas minētas 33. līdz 42. pantā.
33. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Ja pārvades sistēmas operators atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.1.2. punktam jau nav sniedzis visu 32. pantā norādīto informāciju, pārvades sistēmas operators minēto informāciju sniedz šādā veidā:
a)
publicē pārvades sistēmas operatora tīmekļa vietnē vai citā sistēmā, kas nodrošina informāciju elektroniskā formātā;
b)
bez maksas pieejamu tīkla lietotājiem;
c)
sagatavo lietotājam saprotamā veidā;
d)
precīzu, izmērāmu un viegli pieejamu;
e)
nediskriminējošu;
f)
izteiktu konsekventās vērtībās - kWh vai kWh/d un kWh/h;
g)
gan dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās), gan angļu valodā.
2. Ja nevar iegūt izmērīto daudzumu no skaitītāja, var izmantot aizstājējvērtību. Šo aizstājējvērtību izmanto kā alternatīvu atsauci, kas pārvades sistēmas operatoram neuzliek nekādas papildu saistības.
3. Nevar interpretēt, ka piekļuves nodrošināšana informācijai sniedz īpašas garantijas, izņemot šīs informācijas pieejamību noteiktā formātā un noteiktā veidā, piemēram, tīmekļa vietnē vai tīmekļa adresē, un tīkla lietotāju attiecīgu piekļuvi šai informācijai parastos lietošanas apstākļos. Pārvades sistēmas operatori nekādos apstākļos nav atbildīgi par jebkādu papildu garantiju sniegšanu, jo īpaši attiecībā uz tīkla lietotāju IT sistēmām.
4. Valsts regulatīvā iestāde lemj par vienu informēšanas modeli katrai balansēšanas zonai. Attiecībā uz informēšanu par vairākas reizes dienā mērītajām ievadēm un izvadēm visiem modeļiem piemēro vienādus noteikumus.
5. Balansēšanas zonās, kur pēc šīs regulas stāšanās spēkā paredzēts piemērot informēšanas modeļa 2. variantu, pārvades sistēmas operators vai valsts regulatīvā iestāde iepriekš apspriežas ar tirgus dalībniekiem.
34. pants
Vairākas reizes dienā mērītās ievades un izvades
1. Attiecībā uz vairākas reizes dienā mērītām ievadēm balansēšanas zonā un izvadēm no tās, ja piešķīrums tīkla lietotājam ir vienāds ar apstiprināto daudzumu, pārvades sistēmas operatoram ir pienākums sniegt informāciju tikai par apstiprināto daudzumu.
2. Attiecībā uz vairākas reizes dienā mērītām ievadēm balansēšanas zonā un izvadēm no tās, ja piešķīrums tīkla lietotājam nav vienāds ar tā apstiprināto daudzumu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājiem vismaz divas to mērīto plūsmu atjauninātas vērtības ar vismaz summāro vairākas reizes dienā mērīto ievades un izvades daudzumu, ko pārvades sistēmas operators izvēlas saskaņā ar vienu no divām iespējām:
a)
katrs atjauninājums ietver gāzes plūsmas no konkrētās gāzes dienas D sākuma; vai
b)
katrs atjauninājums ietver papildu gāzes plūsmas pēc iepriekšējā atjauninājumā ziņotās.
3. Pirmajos atjauninājumos ietver vismaz četras gāzes plūsmas stundas gāzes dienā D. Šos atjauninājumus dara zināmus bez liekas kavēšanās un četru stundu laikā pēc gāzes plūsmas, un ne vēlāk kā pulksten 17.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 16.00 pēc UTC (vasaras laiks).
4. Otra atjauninājuma paziņošanas laiku paredz saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, un pārvades sistēmas operators to publicē.
5. Pārvades sistēmas operators var prasīt, lai tīkla lietotāji norāda, kādai 2. punktā minētajai informācijai viņi var piekļūt. Ņemot vērā saņemto atbildi, attiecīgais pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājam to 2. līdz 4. punktā minētās informācijas daļu, kurai tas nevar piekļūt.
6. Ja pārvades sistēmas operatoram piešķiršanas gaitā nav jāatbild par gāzes daudzuma sadali starp tīkla lietotājiem, pieļaujot izņēmumu no 2. punkta noteikumiem, tas gāzes dienā D paziņo vismaz ievades un izvades informāciju, kas apkopota vismaz divas reizes konkrētajā gāzes dienā D.
35. pants
Ik dienas mērītās izvades
1. Ja piemēro informēšanas modeļa 1. variantu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājiem vismaz divas tiem iedalīto mērīto plūsmu atjauninātas vērtības ar vismaz summāro ik dienas mērīto izvades daudzumu, ko pārvades sistēmas operators izvēlas saskaņā ar vienu no divām iespējām:
a)
katrs atjauninājums ietver gāzes plūsmas no konkrētās gāzes dienas D sākuma; vai
b)
katrs atjauninājums ietver papildu gāzes plūsmas pēc iepriekšējā atjauninājumā ziņotās.
2. Katru atjauninājumu paziņo divu stundu laikā pēc gāzes plūsmu beigu stundas.
36. pants
Retāk nekā ik dienas mērītās izvades
1. Ja piemēro informēšanas modeļa pamatvariantu:
a)
gāzes dienā D-1 pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo prognozes gāzes dienai D par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ne vēlāk kā pulksten 12.00 (ziemas laiks) pēc UTC vai pulksten 11.00 pēc UTC (vasaras laiks);
b)
gāzes dienā D pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo vismaz divus atjauninājumus prognozēm par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm.
2. Pirmo atjauninājumu paziņo ne vēlāk kā pulksten 13.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 12.00 pēc UTC (vasaras laiks).
3. Otra atjauninājuma paziņošanas laiku paredz saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, un pārvades sistēmas operators to publicē. Ņem vērā:
a)
piekļuvi standartizētiem īstermiņa produktiem tirdzniecības platformā;
b)
tīkla lietotāju retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes precizitāti tās paziņošanas laikā;
c)
renominācijas perioda beigu laiku, kā noteikts 15. panta 1. punktā;
d)
tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes pirmā atjauninājuma paziņošanas laiku.
4. Ja piemēro informēšanas modeļa 1. variantu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators sniedz tīkla lietotājiem vismaz divas tīkla lietotājiem iedalīto plūsmu izmērītās atjauninātās vērtības vismaz par retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu apkopojumu, kā minēts 35. pantā.
5. Ja piemēro informēšanas modeļa 2. variantu, gāzes dienā D-1 pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes gāzes dienai D, kā minēts 1. punkta a) apakšpunktā.
37. pants
Ievades un izvades pēc gāzes dienas
1. Ne vēlāk kā gāzes dienas D+1 beigās pārvades sistēmas operators katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm nodrošina sākotnējo piešķīrumu dienā D un sākotnējo dienas nebalansa daudzumu:
a)
izmantojot informēšanas modeļa pamatvariantu un 1. variantu, tiek piešķirts viss sadales sistēmā piegādājamās gāzes daudzums;
b)
izmantojot informēšanas modeļa 2. variantu, retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ir jābūt vienādām ar tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērītā izvades daudzuma prognozēm, kas iesniegtas par nākamo dienu;
c)
izmantojot informēšanas modeļa 1. variantu, sākotnējo piešķīrumu un sākotnējo dienas nebalansa daudzumu uzskata par galīgo piešķīrumu un galīgo dienas nebalansa daudzumu.
2. Ja piemēro 47. līdz 51. pantā minētos starpposma pasākumus un ja tehnisku vai ar darbību saistītu iemeslu dēļ nav iespējams ievērot 1. punkta prasības, sākotnējo piešķīrumu un dienas nebalansa daudzumu var nodrošināt trīs gāzes dienās pēc gāzes dienas D.
3. Pārvades sistēmas operators laikposmā, kas noteikts piemērojamajos valsts noteikumos, katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm nodrošina galīgo piešķīrumu un galīgo nebalansa daudzumu.
38. pants
Izmaksu un ieguvumu analīze
1. Divu gadu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas pārvades sistēmu operatori novērtē izmaksas un ieguvumus šādās jomās:
a)
biežāka tīkla lietotāju informēšana;
b)
attiecīgā informēšanas laika samazināšana;
c)
sniegtās informācijas pareizības un precizitātes uzlabošana.
Izmaksu un ieguvumu analīzē norāda izmaksu un ieguvumu sadalījumu atbilstoši iesaistīto pušu kategorijām.
2. Pārvades sistēmas operators saistībā ar šo novērtējumu apspriežas ar ieinteresētajām pusēm, sadarbojoties ar sadales sistēmu operatoriem, ja tie ir iesaistīti.
3. Ņemot vērā apspriešanās rezultātus, valsts regulatīvā iestāde pieņem lēmumu par jebkurām attiecīgajām informēšanas izmaiņām.
39. pants
Sadales sistēmas operatora(-u) un prognozētājas(-u) puses (pušu) pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru
1. Katrs sadales sistēmas operators, kas saistīts ar balansēšanas zonu, un katra prognozētāja puse sniedz attiecīgās balansēšanas zonas pārvades sistēmas operatoram informāciju, kas vajadzīga, lai sniegtu informāciju tīkla lietotājiem saskaņā ar šo regulu. Šajā informācijā ietver ievades sadales sistēmā un izvades no tās neatkarīgi no tā, vai šī sistēma ir balansēšanas zonā vai nav.
2. Lai pārvades sistēmas operators saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem un jo īpaši 33. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem nodrošinātu pienācīgu informāciju tīkla lietotājiem, šo informāciju, tās formātu un paziņošanas procedūru nosaka, sadarbojoties pārvades sistēmas operatoram un attiecīgi sadales sistēmas operatoram un prognozētājai pusei.
3. Šo informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz tādā formātā, kāds paredzēts piemērojamajos valsts noteikumos, un šis formāts atbilst formātam, ko pārvades sistēmas operators izmanto, lai informētu tīkla lietotājus.
4. Valsts regulatīvā iestāde var lūgt pārvades sistēmas operatoram, sadales sistēmas operatoram un prognozētājai pusei ierosināt stimulēšanas mehānismu, kura mērķis ir panākt, lai tiktu sniegtas precīzas prognozes par tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērītajiem izvades daudzumiem; minētajam mehānismam jāatbilst kritērijiem, kas pārvades sistēmas operatoram noteikti 11. panta 4. punktā.
5. Valsts regulatīvā iestāde pēc iepriekšējas apspriešanās ar pārvades sistēmu operatoriem un attiecīgajiem sadales sistēmas operatoriem balansēšanas zonā ieceļ prognozētāju pusi. Prognozētāja puse ir atbildīga par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāju izvades daudzumu prognozēšanu un - attiecīgos gadījumos - par no tā izrietošo piešķīrumu. Šī puse var būt pārvades sistēmas operators, sadales sistēmas operators vai trešā puse.
40. pants
Sadales sistēmas operatora(-u) pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru
Sadales sistēmas operators pārvades sistēmas operatoram sniedz informāciju par vairākas reizes dienā un ik dienas mērītajām ievadēm sadales tīklā un izvadēm no tā atbilstīgi informācijas prasībām 34. panta 2. līdz 6. punktā, 35. un 37. pantā. Informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz termiņā, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators informētu tīkla lietotājus.
41. pants
Sadales sistēmas operatora(-u) pienākums informēt prognozētāju pusi
1. Sadales sistēmu operatori ir atbildīgi par to, lai prognozētājai pusei nodrošinātu pietiekamu un atjauninātu informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu 42. panta 2. punktā paredzēto retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognozēšanas metodiku. Šo informāciju sniedz laikus un prognozētājas puses noteiktajā termiņā, kas atbilst šo pušu vajadzībām.
2. Panta 1. punktu mutatis mutandis piemēro 1. variantam.
42. pants
Prognozētājas puses pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru
1. Prognozētāja puse atbilstīgi informācijas prasībām 36. un 37. pantā sniedz pārvades sistēmas operatoram informāciju par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāju izvades daudzumu prognozēm un no tām izrietošajiem piešķīrumiem. Šo informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz termiņā, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators šo informāciju paziņotu tīkla lietotājiem, un to sniedz par nākamo dienu un par tekošās dienas prognozēm attiecībā uz retāk nekā ik dienas mērītajiem tīkla lietotāja izvades daudzumiem ne vēlāk kā vienu stundu pirms 36. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto termiņu beigām, izņemot gadījumus, kad pārvades sistēmas operators un prognozētāja puse ir vienojušās par vēlāku laiku, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators šo informāciju paziņotu tīkla lietotājiem.
2. Retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognožu veidošanas metodikas pamatā izmanto statistisko pieprasījuma modeli, kur katrai retāk nekā ik dienas mērītajai izvadei ir piešķirts slodzes profils, ko veido gāzes pieprasījuma izmaiņas atkarība no tādiem mainīgajiem kā temperatūra, nedēļas diena, klienta tips un atvaļinājumu sezona. Pirms metodikas pieņemšanas rīko apspriešanu.
3. Prognozētāja puse vismaz reizi divos gados publicē ziņojumu par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognozes precizitāti.
4. Attiecīgos gadījumos pārvades sistēmas operatori paziņo savus datus par gāzes plūsmām termiņā, kas prognozētājai pusei ir pietiekams, lai pildītu šajā pantā noteiktos pienākumus.
5. Šā panta 2. līdz 4. punktu mutatis mutandis piemēro 1. variantam.
IX NODAĻA
TĪKLA BUFERGĀZES FLEKSIBILITĀTES PAKALPOJUMS
43. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Pēc tam, kad valsts regulatīvā iestāde ir apstiprinājusi attiecīgus noteikumus un nosacījumus, pārvades sistēmu operators tīkla lietotājiem var piedāvāt tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanu.
2. Noteikumiem un nosacījumiem, ko piemēro tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumam, jāatbilst tīkla lietotāja pienākumam sabalansēt ievades un izvades gāzes dienā.
3. Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu ierobežo līdz tīkla bufergāzes fleksibilitātes līmenim, kas pieejams pārvades tīklā un saskaņā ar attiecīgā pārvades sistēmas operatora novērtējumu nav nepieciešams tā pārvades funkciju veikšanai.
4. Gāzi, ko tīkla lietotāji, izmantojot minēto pakalpojumu, piegādā pārvades tīklā un izvada no tā, ņem vērā, lai aprēķinātu šo tīkla lietotāju dienas nebalansa daudzumu.
5. Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumam nepiemēro VII nodaļā paredzēto neitralitātes mehānismu, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde ir lēmusi citādi.
6. Tīkla lietotāji attiecīgajam pārvades sistēmas operatoram par tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma izmantošanu paziņo, iesniedzot nominācijas un renominācijas.
7. Pārvades sistēmas operators atturas pieprasīt, lai tīkla lietotāji iesniegtu 6. punktā minētās nominācijas un renominācijas, ja šāda paziņojuma neesamība negatīvi neietekmē gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu un ja pārvades sistēmas operatoram ir pietiekama informācija, lai nodrošinātu atbilstošu piešķīrumu tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma izmantošanai nākamajā gāzes dienā.
44. pants
Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanas nosacījumi
1. Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu var nodrošināt tikai tad, ja ir izpildīti šādi kritēriji:
a)
lai sniegtu tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu, pārvades sistēmas operatoram nav jāslēdz līgumi ar citu infrastruktūru operatoriem, piemēram, gāzes uzglabāšanas sistēmas vai sašķidrinātas dabasgāzes sistēmas operatoru;
b)
ieņēmumi, ko pārvades sistēmas operators gūst, sniedzot tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu, ir vismaz vienādi ar izdevumiem, ko rada vai radīs šā pakalpojuma sniegšana;
c)
tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu piedāvā pārredzamā un nediskriminējošā veidā un izmantojot konkurētspējīgus mehānismus;
d)
pārvades sistēmu operatori ne tieši, ne netieši neuzliek tīkla lietotājam nekādu maksu par izmaksām, ko rada tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšana, ja attiecīgais tīkla lietotājs nav par to noslēdzis līgumu;
e)
tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšana negatīvi neietekmē pārrobežu tirdzniecību.
2. Pārvades sistēmu operatori piešķir prioritāti tekošās dienas saistību samazināšanai attiecībā pret tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanu.
X NODAĻA
STARPPOSMA PASĀKUMI
45. pants
Starpposma pasākumi - vispārīgi noteikumi
1. Ja gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte nav pietiekama, pārvades sistēmu operatori ievieš piemērotus starpposma pasākumus, kas minēti 47. līdz 50. pantā. Balansēšanas darbībām, ko pārvades sistēmu operators veic, īstenojot starpposma pasākumus, pēc iespējas jāpaaugstina gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte.
2. Starpposma pasākuma izmantošana neskar citu alternatīvu vai papildu starpposma pasākumu īstenošanu, ja šādu pasākumu mērķis ir sekmēt gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus konkurenci un likviditāti un tie atbilst šajā regulā noteiktajiem pamatprincipiem.
3. Katrs pārvades sistēmas operators izstrādā un ievieš 1. un 2. punktā minētos starpposma pasākumus saskaņā ar 46. panta 1. punktā minēto pārskatu, kuru apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 46. pantā noteikto procedūru.
4. Pārskatā paredz starpposma pasākumu atcelšanu ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās brīža.
46. pants
Starpposma pasākumi - gada pārskats
1. Ja pārvades sistēmas operators plāno ieviest vai turpināt izmantot starpposma pasākumus, viņš sagatavo pārskatu, kur ietver:
a)
gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstības stāvokļa un likviditātes raksturojumu pārskata sagatavošanas brīdī, iekļaujot - ja pieejams pārvades sistēmas operatoram - inter alia:
i)
virtuālajā tirdzniecības punktā noslēgto darījumu skaitu un kopējo darījumu skaitu;
ii)
piedāvājumu/solījumu starpību un cenas un produktu piedāvājumu apjomu;
iii)
dalībnieku skaitu, kuriem ir piekļuve gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgum;
iv)
dalībnieku skaitu, kuri konkrētā laikposmā aktīvi darbojušies gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgū;
b)
piemērojamos starpposma pasākumus;
c)
starpposma pasākuma piemērošanas iemeslus:
i)
paskaidrojumu, kādēļ tie ir vajadzīgi, izmantojot b) apakšpunktā minēto gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstības raksturojumu;
ii)
novērtējumu, cik lielā mērā tie paaugstinās gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti;
d)
norādi par to, kādi pasākumi tiks veikti starpposma pasākumu izbeigšanai, tostarp šo pasākumu veikšanas kritērijus un ar tiem saistīto termiņu novērtējumu.
2. Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm par ierosināto pārskatu.
3. Pēc apspriešanās pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei iesniedz pārskatu apstiprināšanai. Pirmo pārskatu iesniedz sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, un nākamos pārskatus, vajadzības gadījumā tos atjauninot, iesniedz reizi gadā.
4. Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to sešu mēnešu laikā pēc pilnīga pārskata saņemšanas. Par šādu lēmumu bez kavēšanās informē aģentūru un Komisiju. Pieņemot lēmumu par pārskata apstiprināšanu, valsts kompetentā regulatīvā iestāde novērtē tā ietekmi uz balansēšanas režīmu harmonizāciju, tirgus integrācijas sekmēšanu, nediskriminācijas nodrošināšanu, konkurences efektivitāti un efektīvu gāzes tirgus darbību.
5. Ir piemērojama 27. panta 2. punktā noteiktā procedūra.
47. pants
Balansēšanas platforma
1. Ja gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte nav pietiekama vai ir paredzams, ka tā būs nepietiekama, vai ja pārvades sistēmas operatoram vajadzīgie temporālie produkti un lokalizētie produkti šajā tirgū nav iepērkami pieņemamā apjomā, izveido balansēšanas platformu, lai pārvades sistēmas operators veiktu balansēšanu.
2. Pārvades sistēmas operatori apsver, vai, īstenojot pārvades sistēmu operatoru sadarbību, blakus esošajās balansēšanas zonās iespējams ieviest kopēju balansēšanas platformu, vai šajā vietā ir pietiekama starpsavienojumu jauda un vai šādas kopējas balansēšanas platformas ieviešana uzskatāma par efektīvu. Ja tiek izveidota kopēja balansēšanas platforma, to pārvalda attiecīgie pārvades sistēmu operatori.
3. Ja 1. punktā izklāstītā situācija pēc pieciem gadiem nav būtiski mainījusies, valsts regulatīvā iestāde, neskarot 45. panta 4. punktu, pēc tam, kad tā ir iesniegusi attiecīgu pārskata labojumu, var nolemt turpināt balansēšanas platformas darbību vēl vienu periodu, kas nepārsniedz piecus gadus.
48. pants
Balansēšanas platformas alternatīva
Ja pārvades sistēmas operators var pierādīt, ka nepietiekamas starpsavienojumu jaudas dēļ balansēšanas platforma starp balansēšanas zonām nevar uzlabot gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti un pārvades sistēmas operatoram nenodrošina efektīvas balansēšanas darbības, tas var izmantot alternatīvu risinājumu, piemēram, balansēšanas pakalpojumus, ja tas saņem valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu. Ja izmanto šādu alternatīvu risinājumu, tad nosaka šādu līgumsaistību noteikumus un nosacījumus, kā arī piemērojamās cenas un termiņu.
49. pants
Starpposma nebalansa maksa
1. Ja vajadzīgi 45. pantā minētie starpposma pasākumi, cenas izvedumu var aprēķināt, ņemot vērā pārskatu, kas minēts 46. pantā un aizstāj dienas nebalansa maksas aprēķināšanas metodiku.
2. Šādā gadījumā cenas izveduma pamatā var izmantot administrēto cenu, tirgus cenas aizstājēju vai cenu, ko iegūst no balansēšanas platformā veiktās tirdzniecības.
3. Jebkurā gadījumā jācenšas panākt tirgus cenas aizstājēja atbilstību nosacījumiem 22. panta 6. punktā. Izstrādājot šo aizstājēju, ņem vērā tirgus manipulāciju iespējamo risku.
50. pants
Pielaide
1. Pielaides drīkst piemērot tikai tad, ja tīkla lietotājiem nav piekļuves:
a)
pietiekami likvīdam gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgum;
b)
gāzei, kas vajadzīga, lai novērstu gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstības; vai
c)
pietiekamai informācijai par savām ievadēm un izvadēm.
2. Pielaidi piemēro:
a)
ņemot vērā tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu;
b)
pārredzami un nediskriminējoši;
c)
tikai nepieciešamajā apjomā un minimāli nepieciešamo laiku.
3. Pielaižu piemērošana var samazināt tīkla lietotāja finanšu riskus attiecībā uz pārdošanas robežcenu vai pirkšanas robežcenu, ņemot vērā daļu vai visu tīkla lietotāja nebalansa daudzumu gāzes dienā.
4. Pielaides līmenis ir maksimālais gāzes daudzums, ko katrs tīkla lietotājs pirks vai pārdos par vidējo svērto cenu. Ja pārpalikušais gāzes daudzums ir vienāds ar katra tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu, kas pārsniedz pielaides līmeni, to pārdod vai pērk par pārdošanas vai pirkšanas robežcenu.
5. Pielaides līmenis:
a)
atspoguļo pārvades tīkla fleksibilitāti un tīkla lietotāja vajadzības;
b)
atspoguļo tīkla lietotāja risku, kas saistīts ar ievades un izvades daudzumu balansa pārvaldību;
c)
neatstāj negatīvu ietekmi uz gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstību;
d)
nerada pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbību izmaksu pārmērīgu palielinājumu.
6. Pielaides līmeni aprēķina, pamatojoties uz katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm, izņemot tirdzniecību virtuālā tirdzniecības vietā, katrā gāzes dienā. Apakškategorijas definē saskaņā ar piemērojamajiem valsts noteikumiem.
7. Pielaides līmeņa, ko piemēro retāk nekā ik dienas mērītajai izvadei un kas noteikts saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, pamatā izmanto starpību starp attiecīgo retāk nekā ik dienas mērītās tīkla lietotāja izvades daudzuma prognozi un retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu.
8. Pielaides līmenis var ietvert komponenti, kas aprēķināta, ņemot vērā retāk nekā ik dienas mērītā tīkla lietotāja izvades daudzuma prognozes novirzes piemērošanu, kas ir summa, par kuru attiecīgā prognoze:
a)
pārsniedz retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu, ja dienas nebalansa daudzums ir pozitīvs;
b)
ir mazāka par retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu, ja dienas nebalansa daudzums ir negatīvs.
XI NODAĻA
NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI
51. pants
Pārvades sistēmas operatora fleksibilitātes pārpalikuma laišana apgrozībā
1. Ja ilgtermiņa līgumos par fleksibilitātes iepirkumu, kuri ir spēkā datumā, kad stājas spēkā šī regula, pārvades sistēmas operatoram ir paredzētas tiesības izvadīt vai piegādāt konkrētu gāzes daudzumu, pārvades sistēmas operators cenšas samazināt šos fleksibilitātes apjomus.
2. Nosakot fleksibilitātes pārpalikuma apjomu, kas saskaņā ar spēkā esošu ilgtermiņa līgumu pieejams ievadei vai izvadei, pārvades sistēmas operators ņem vērā iespēju izmantot standartizētos īstermiņa produktus.
3. Fleksibilitātes pārpalikumu var laist apgrozībā vai nu:
a)
saskaņā ar esoša līguma noteikumiem un nosacījumiem, ja tas ietver noteikumus, kas atļauj samazināt tajā paredzēto gāzes daudzumu un/vai izbeigt esošā līguma darbību; vai
b)
ja šādas tiesības līgumā nav noteiktas:
i)
līgums paliek spēkā līdz tā izbeigšanai atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un nosacījumiem;
ii)
līgumslēdzējas puses apsver papildu noteikumus par visa tā gāzes pārpalikuma laišanu atpakaļ tirgū, kas nav nepieciešams balansēšanas vajadzībām, lai citi tīkla lietotāji varētu piekļūt lielākiem fleksibilitātes apjomiem.
4. Ja spēkā esošos līgumos ir paredzēta fleksibilitātes samazināšana par apjomiem, kas atbilst pārpalikuma pieejamībai, pārvades sistēmas operators, cik drīz vien saprātīgi iespējams pēc šīs regulas stāšanās spēkā vai tiklīdz var konstatēt pārpalikuma esamību, samazina šādu fleksibilitāti.
5. Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm par konkrētiem priekšlikumiem, kas īstenojami kā starpposma pasākumi fleksibilitātes pārpalikuma laišanai apgrozībā saskaņā ar spēkā esošu ilgtermiņa līgumu.
6. Pārvades sistēmas operators publicē informāciju par savām balansēšanas darbībām, kas veiktas saskaņā ar spēkā esošo ilgtermiņa līgumu.
7. Valsts regulatīvā iestāde var izvirzīt mērķrādītājus attiecībā uz daļu, par kādu ilgtermiņa līgumi būtu jāsamazina, lai uzlabotu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu likviditāti.
52. pants
Pārejas noteikumi
1. Valsts regulatīvā iestāde, ņemot vērā pamatotu pieprasījumu, var ļaut pārvades sistēmas operatoram divdesmit četru mēnešu laikā pēc 2014. gada 1. oktobra panākt atbilstību šīs regulas noteikumiem, izņemot gadījumus, kad pārvades sistēmas operators īsteno X nodaļā paredzētos starpposma pasākumus. Ja valsts regulatīvā iestāde izmanto šo iespēju, šo regulu nepiemēro minētā pārvades sistēmas operatora balansēšanas zonai tādā mērā un tik ilgi, kā noteikts valsts regulatīvās iestādes lēmumā attiecībā uz pārejas periodu.
2. Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to saskaņā ar 1. punktu trīs mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Par šādu lēmumu bez kavēšanās informē aģentūru un Komisiju.
53. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Neskarot 28. pantu, 33. panta 5. punktu, 38. panta 1. punktu, 45. panta 4. punktu, 46. panta 3. punktu, 51. pantu un 52. pantu, šo regulu piemēro no 2015. gada 1. oktobra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 26. martā