PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 78/2013
(2013. gada 17. janvāris),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 31. jūlijā ar Regulu (ES) Nr. 699/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam.
(2)
Procedūra tika sākta ar 2011. gada 1. novembrī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (3) pēc tam, kad 2011. gada 20. septembrī Eiropas Savienības Sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 40 % no konkrēto dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu kopējā ražošanas apjoma Savienībā.
(3)
Atbilstoši pagaidu regulas 15. apsvērumam dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizorisko konstatējumu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, izsakot viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras pieprasīja, tika arī dota iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt un analizēt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai.
3. Atlase
(6)
Piezīmes par Savienības ražotāju, nesaistīto importētāju un ražotāju eksportētāju atlasi netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 5.-11. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
4. Pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz citām trešām valstīm
(7)
Tiek atkārtoti norādīts, ka galīgi antidempinga pasākumi ir spēkā attiecībā uz konkrētiem Malaizijas, Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taizemes izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementiem un pēc pasākumu apiešanas - arī attiecībā uz konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementiem, kurus nosūta no Indonēzijas, Šrilankas, Filipīnām un Taivānas (ar dažiem izņēmumiem) (4). Iepriekšējā teikumā minētās valstis turpmāk tekstā tiks sauktas par “valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi”.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(8)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 17. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļu savienotājelementi (izņemot lietus cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums”).
(9)
Piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 17.-20. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
C. DEMPINGS
1. Krievija
1.1. Normālā vērtība
(10)
Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķinos esot bijis jāizmanto tikai no Krievijas uzņēmumiem iegūtie dati un ka neesot pareizi izmantot Turcijas uzņēmumu datus. Jāatgādina, ka Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc normālā vērtība attiecībā uz Krieviju tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu un 5. punktu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., informāciju, kas iegūta no Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kuri attiecīgā ražojuma ražošanā Krievijas izcelsmes tērauda bezšuvju caurules izmanto kā izejražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(11)
Citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 22.-25. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
1.2. Eksporta cena
(12)
Piezīmes par eksporta cenas noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 26.-27. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
1.3. Salīdzinājums
(13)
Piezīmes par eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 28.-29. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
1.4. Dempinga starpība
(14)
Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu antidempinga maksājums 23,8 % apmērā neesot pamatots, ņemot vērā faktu, ka uzņēmums eksportē uz Savienību vienīgi tērauda leņķa gabalus, un arī tos tikai ļoti mazos daudzumos. Tomēr tērauda leņķa gabali ir šeit izmeklējamā ražojuma daļa, ko nav apstrīdējusi neviena ieinteresētā persona. Turklāt kritērijs, saskaņā ar kuru importu Savienībā var uzskatīt par nenozīmīgu pamatregulas 5. panta 7. punkta un 9. panta 3. punkta nozīmē, tiek apsvērts tikai valsts mērogā, nevis atsevišķi katram uzņēmumam. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(15)
Cits Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas neesot veicis dempingu un to atspoguļojot fakts, ka tas esot vairākkārt zaudējis konkurentiem no Savienības leņķa gabalu un līkumu piegādes iepirkumos. Kā minēts iepriekš, jāatgādina, ka neviens no Krievijas ražotājiem eksportētājiem šajā izmeklēšanā nesadarbojās un tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. un 5. punktu dempinga aprēķini attiecībā uz Krieviju tika veikti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Pat ja šis apgalvojums tiktu apsvērts, jāatzīmē, ka zaudējumi iepirkumos konkurentiem no Savienības nav pretrunā konstatējumam par Krievijas ražotāja eksportētāja veiktu dempingu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(16)
Citas piezīmes par dempinga starpības aprēķinu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 30.-31. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
(17)
Valsts mērogā galīgi noteiktā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Visi uzņēmumi
23,8 %
2. Turcija
2.1. Normālā vērtība
(18)
Piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 32.-40. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
2.2. Eksporta cena
(19)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka eksporta cenā būtu jāietver ar jūras fraktu gūtā peļņa, t. i., starpība starp frakta cenu, ko iekasē no klientiem, un frakta izmaksām, ko pārvadātāja uzņēmumam maksā ražotājs eksportētājs. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena ir tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par preci, kad to no eksportētājvalsts pārdod eksportam uz Savienību. Peļņu, kas gūta, transportējot ražojumu klientam, nevar uzskatīt par attiecīgā ražojuma eksporta cenas elementu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(20)
Citas piezīmes par eksporta cenas noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 41.-43. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
2.3. Salīdzinājums
(21)
Turcijas Tērauda eksportētāju apvienība (ÇIB) apgalvoja, ka būtiskās cenu atšķirības starp bezšuvju un metinātiem cauruļu savienotājelementiem nav pienācīgi ņemtas vērā eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumā. Tomēr visi uzņēmumi, kas sadarbojās, ir snieguši informāciju par bezšuvju un metinātu savienotājelementu pārdošanu, pamatojoties uz atsevišķiem darījumiem. Eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumā tika izmantota tieši šī informācija. Citiem vārdiem sakot, bezšuvju savienotājelementi tika salīdzināti tikai ar bezšuvju savienotājelementiem un metinātie savienotājelementi tika salīdzināti tikai ar metinātiem savienotājelementiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(22)
Citas piezīmes par salīdzinājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 44. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
2.4. Dempinga starpības
a) Izmeklējamo uzņēmumu dempinga starpība
(23)
Jāatgādina, ka provizoriski noteiktā atsevišķā dempinga starpība vienam no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar uzņēmuma attiecīgā ražojuma vidējo svērto uz Savienību veiktā eksporta cenu. Piezīmes par šā uzņēmuma dempinga starpības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 46. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
(24)
Attiecībā uz abiem pārējiem Turcijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, veiktie dempinga aprēķini liecināja, ka tie mērķtiecīgi praktizēja dempingu konkrētajā laikposmā, kā arī saistībā ar konkrētiem pircējiem un reģioniem. Vēl jo vairāk, bija skaidri redzams, ka to eksporta cenu modelis būtiski atšķīrās attiecībā uz dažādiem pircējiem un reģioniem, kā arī laikposmiem (līdz 30 % par identiskiem attiecīgā ražojuma modeļiem). Turklāt dempinga aprēķins, kas balstīts uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma pirmajā daļā izklāstīto metodi, pilnībā neatspoguļoja abu attiecīgo ražotāju praktizētā dempinga apmēru, kā izklāstīts šīs regulas 27. apsvērumā. Dempinga starpību arī nevarēja noteikt, salīdzinot atsevišķas normālās vērtības ar atsevišķām eksporta uz Savienību cenām atsevišķu darījumu gadījumos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma otro daļu, ņemot vērā iekšzemes darījumu nepietiekamo skaitu normālās vērtības noteikšanai, kas atbilst eksporta darījumiem, kā izklāstīts 28. apsvērumā.
(25)
Tādēļ, lai pilnībā atspoguļotu abu attiecīgo uzņēmumu praktizētā dempinga apmēru, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu normālā vērtība, kas noteikta, izmantojot vidējo svērto rādītāju, šajā gadījumā tika salīdzināta ar visu atsevišķo eksporta darījumu uz Savienību cenām. Tā kā šāda salīdzināšanas metode ir izņēmums no abām pirmajām metodēm, kas paredzētas pamatregulas 2. panta 11. punktā, Komisija rūpīgi pārbaudīja, vai šajā gadījumā ir precīzi ievēroti nosacījumi šīs metodes izmantošanai. Tika izpausti sīkie dempinga aprēķini, ieskaitot noteiktos eksporta cenu modeļus. Neviens no Turcijas ražotājiem eksportētājiem neapstrīdēja pamatā esošos datus.
(26)
Tomēr abi uzņēmumi, kas sadarbojās, ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka neesot sniegti pietiekami skaidrojumi par mērķtiecīgi praktizēto dempingu, kas noteikts saistībā ar abiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, un ka katrā ziņā nekāds eksporta cenu modelis neesot īstenots apzināti. Uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ko pieprasīja abi Turcijas ražotāji eksportētāji, abiem uzņēmumiem tika sniegta sīka informācija par mērķtiecīgi praktizētā dempinga noteikšanu un par tā pamatā esošajiem dempinga starpības aprēķiniem. Turklāt Komisija skaidroja, ka attiecīgo uzņēmumu praksei, pat ja tā nav apzināta (5), bija mērķtiecīgi praktizēta dempinga iedarbība. Jāatzīmē, ka pamatregulā nav paredzēta prasība izmeklēšanas iestādei noteikt mērķtiecīgi praktizētā dempinga iespējamos iemeslus, piemēram, valūtu svārstības, reģionāli atšķirīga cenu politika utt. Pietiek tikai ar konstatējumu, ka eksporta cenu modeļi būtiski atšķiras attiecībā uz dažādiem pircējiem, reģioniem vai laikposmiem (6). Papildus uzklausīšanai abi uzņēmumi saņēma arī konkrētus skaidrojumus, kas skar tieši to darbību. Turklāt Turcijas Pastāvīgajai pārstāvniecībai Savienībā tika nosūtīta verbālnota ar skaidrojumiem par mērķtiecīgi praktizētā dempinga noteikšanu un dempinga starpības aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju. Vēl vienā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ko pieprasīja ÇIB, ÇIB tika sniegta sīka informācija par mērķtiecīgi praktizēta dempinga noteikšanu un par tā pamatā esošajiem dempinga starpības aprēķiniem.
(27)
Izmeklēšanā katram no abiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikti trīs skaidri eksporta cenu modeļi, kas aptver lielāko daļu no to eksporta uz Savienību pārdošanas darījumiem, proti, eksporta cenas būtiski atšķīrās attiecībā uz dažādiem pircējiem un reģioniem, kā arī laikposmiem, par ko liecina pamata dati, kas izpausti ieinteresētajām personām. Tas tika konstatēts šīs lietas ārkārtas apstākļu rūpīgas pārbaudes rezultātā, uz kuru pamatojoties tika uzskatīts par nepieciešamu atzīt, ka bija īstenots mērķtiecīgi praktizēts dempings. Pēc tam, kad tika noteiktas būtiskas eksporta cenas atšķirības, un tā kā tikai viens no šiem trim eksporta cenu modeļiem būtu pietiekams, lai varētu izmantot salīdzināšanas metodi, kuras pamatā ir visu atsevišķo eksporta darījumu svērtā vērtība, šī salīdzināšanas metode attiecīgajā gadījumā tika uzskatīta par piemērotu. Turklāt katram no abiem uzņēmumiem kopējā dempinga summa, kas noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta uz Savienību cenu (pirmā simetriskā metode), būtiski atšķiras no aprēķinātās dempinga summas, kas noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar visu atsevišķo eksporta darījumu uz Savienību cenām (asimetriskā metode), par ko liecina pamata dati, kas izpausti ieinteresētajām personām. Tādējādi var secināt, ka, izmantojot pirmo simetrisko metodi, mērķtiecīgi praktizētais dempings, kas noticis konkrētā laikposmā, konkrētos reģionos un attiecībā uz konkrētiem klientiem, netiktu pienācīgi atklāts. Citiem vārdiem sakot, ar pirmo simetrisko metodi noteiktā dempinga starpība pilnībā neatspoguļotu dempinga apmēru, ko praktizē abi attiecīgie uzņēmumi.
(28)
Dempinga starpību nevarēja arī aprēķināt, salīdzinot atsevišķas normālās vērtības ar atsevišķām eksporta uz Savienību cenām atsevišķu darījumu gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punkta pirmā teikuma otro daļu (otrā simetriskā metode). Izmantojot šo metodi, ir jānosaka atsevišķi iekšzemes darījumi, kas ir salīdzināmi ar atsevišķiem eksporta darījumiem, ņemot vērā tādus faktorus kā pārdošanas apjoms un darījuma datums. Tā kā iekšzemes darījumu skaits nebija pietiekams, lai noteiktu normālo vērtību, kas atbilst eksporta darījumiem, dempinga starpību nevarēja aprēķināt, pamatojoties uz otro simetrisko metodi. Tādēļ, ņemot vērā to, ka tika noteikti eksporta cenu modeļi, kas būtiskas atšķīrās attiecībā uz dažādiem pircējiem, reģioniem un laikposmiem, un ņemot vērā apstākli, ka abas simetriskās metodes neatspoguļotu dempingu pilnā apmērā, saskaņā ar 2. panta 11. punkta otro teikumu tika nolemts dempinga starpību aprēķināt, pamatojoties uz asimetrisko metodi.
(29)
Abi uzņēmumi, kas sadarbojās, un ÇIB apgalvoja, ka neesot pamatoti salīdzināt eksporta cenas, kas konvertētas Turcijas lirās, ievērojot faktu, ka pārdošanas darījumi uz Savienību veikti euro, bet Turcijas lira tiekot izmantota tikai grāmatvedības vajadzībām. Tika apgalvots, ka valūtas maiņas kursa svārstībām starp euro un Turcijas liru esot būtiska ietekme uz cenu noteikšanu, kas neizbēgami un nepamatoti ietekmējot eksporta cenas salīdzinājuma rezultātu atšķirīgos laikposmos. Tomēr Komisijas standartprakse ir veikt eksporta cenas salīdzinājumu un dempinga starpības aprēķinus grāmatvedības valūtā, ko izmanto eksportētājvalsts ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas. Būtu jāatzīmē, ka izmaksas un iekšzemes cenas, kas izmantotas par pamatu normālai vērtībai, ir izteiktas Turcijas lirās. Attiecīgi eksporta cenu salīdzinājums ar normālo vērtību ir veikts šajā valūtā. Tādējādi vienīgā loģiskā pieeja eksporta cenu modeļa noteikšanai to pašu dempinga aprēķinu satvarā ir izmantot tās pašas eksporta cenas, kas jau izteiktas Turcijas lirās. Turklāt, kā minēts iepriekš, pamatregulā nav paredzēta prasība veikt mērķtiecīgi praktizētā dempinga iespējamo iemeslu analīzi, piemēram, valūtas maiņas kursa svārstības (7). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(30)
Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka eksporta cenu modeļa noteikšanā esot jāņem vērā salīdzināmu veidu ražojumu vidējās svērtās cenas, nevis vidējās aritmētiskās cenas. Tomēr pamatregulas 2. panta 11. punkts attiecas uz eksporta cenu modeli, nevis vidējo svērto eksporta cenu modeli vai eksporta vērtību modeli. Vidējās svērtās eksporta cenas izmantošana izkropļotu analīzi, jo tiktu ņemtas vērā ne tikai eksporta cenas, bet arī eksporta apjoms. Jebkurā gadījumā, pat ja vidējo aritmētisko eksporta cenu vietā izmantotu vidējās svērtās cenas, tāpat būtu iespējams noteikt eksporta cenu modeli, kas būtiski atšķirtos attiecībā uz dažādiem pircējiem, reģioniem, kā arī laikposmiem. Abas ieinteresētās personas apstrīdēja eksporta cenu modeļu atšķirību nozīmi, ja tādas pastāvētu, gadījumā, ja tiktu izmantotas vidējās svērtās vērtības. Jāatzīmē, ka ieinteresētās personas neapstrīd faktiskos konstatējumus, kuri balstīti uz vidējo aritmētisko vērtību, kas, kā skaidrots iepriekš, ir atbilstoša metode. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(31)
ÇIB apgalvoja, ka reducēšana līdz nullei neesot pamatota, atsaucoties uz PTO Apelācijas iestādes ziņojumu (ziņojums par gultasveļu) (8), saskaņā ar kuru reducēšanas līdz nullei prakse tika atzīta par pretēju PTO Antidempinga nolīgumam. Tomēr Vispārējā tiesa (9) ir apstiprinājusi, ka ziņojuma par gultasveļu konstatējumi nav piemērojami mērķtiecīgi praktizēta dempinga gadījumā. Vēl jo vairāk, ziņojums par gultasveļu attiecas tikai uz reducēšanu līdz nullei pirmās simetriskās metodes kontekstā, un nevar uzskatīt, ka tas attiektos arī uz šā mehānisma piemērošanu asimetriskās metodes kontekstā. Tātad, lai gan, kā ir konstatējusi PTO Apelācijas iestāde, piemērot reducēšanu līdz nullei pirmās simetriskās metodes ietvaros, jo īpaši tad, ja nav eksporta cenu modeļa, tiešām varētu būt pretrunā 1994. gada Antidempinga kodeksa 2.4.2. pantam un netaisnīgi, veikt reducēšanu līdz nullei asimetriskās metodes ietvaros, ja ir izpildīti abi šīs metodes piemērošanas nosacījumi, tomēr nav pretrunā nedz šai normai, nedz pamatregulas 2. panta 11. punktam, nedz arī netaisnīgi šīs pašas regulas 2. panta 10. punkta nozīmē. Turklāt reducēšana līdz nullei matemātiski ir vajadzīga, lai nošķirtu asimetriskās metodes un pirmās simetriskās metodes rezultātus. Bez šīs reducēšanas ar asimetrisko metodi vienmēr iegūtu to pašu rezultātu kā ar pirmo simetrisko metodi. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(32)
ÇIB arī apgalvoja, ka, izmantojot reducēšanu līdz nullei, tiek pārkāpts mazākā maksājuma noteikums. Tika apgalvots, ka, izmantojot reducēšanu līdz nullei, dempinga starpības esot aprēķinātas augstākā līmenī, nekā tām esot faktiski bijis jābūt.
(33)
Tomēr reducēšanas līdz nullei izmantošana saskaņā ar asimetrisko metodi neliedz piemērot mazākā maksājuma noteikumu. Visiem trijiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, neatkarīgi no izmantotās metodes dempinga starpības ir salīdzinātas ar uzņēmumu kaitējuma novēršanas līmeņiem, lai nodrošinātu, ka maksājumu nosaka zemākais no abiem minētajiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(34)
Citas piezīmes par izmeklēto uzņēmumu dempinga starpībām netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 47.-48. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
b) Dempinga starpība uzņēmumiem, kas nesadarbojās
(35)
Piezīmes par dempinga starpību uzņēmumiem, kas nesadarbojās, netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 49. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
(36)
Valsts mēroga galīgi noteiktās dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Visi pārējie uzņēmumi
16,7
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija, Savienības ražošanas nozare un patēriņš
(37)
Piezīmes par Savienības produkciju, Savienības ražošanas nozari un patēriņu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 51.-54. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.
2. Imports no attiecīgajām valstīm
2.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvs novērtējums
(38)
Pēc tam, kad konstatējumi tika provizoriski izpausti, ÇIB apgalvoja, ka importa par dempinga cenām kumulatīvais novērtējums no abām attiecīgajām valstīm nav pamatots. Principā ÇIB atkārtoja Turcijas ražotāju eksportētāju piezīmes, kas sniegtas pēc izmeklēšanas sākšanas, un apgalvoja, ka imports no Krievijas un Turcijas uzrāda atšķirīgus modeļus apjomu un cenu ziņā.
(39)
Kā jau minēts pagaidu regulas 59. apsvērumā, šajā ziņā atkārtoti tiek norādīts, ka saskaņā ar izmeklēšanas rezultātiem importa apjoms no Turcijas ir salīdzinoši stabils, bet Krievijas izcelsmes importa apjoms absolūtos skaitļos palielinās. Tomēr, ņemot vērā pieprasījuma samazināšanos attiecīgajā laikposmā, abu valstu importa tirgus daļas palielinās.
(40)
Tajā pašā laikā šķiet, ka to cenu noteikšanas prakse būtiski neatšķiras, proti, Krievijas vidējās cenas ir nedaudz zemākas, bet ļoti tuvu Turcijas vidējām cenām. Šajā ziņā arī tiek atkārtoti norādīts, ka attiecībā uz uzņēmumiem abās valstīs izmeklēšanā tika konstatēts, ka to cenu piedāvājums bija līdz pat par 30 % zemāks (sk. pagaidu regulas 65. apsvērumu). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(41)
ÇIB arī apgalvoja, ka imports no Turcijas esot jāuzskata par nenozīmīgu, un atzīmēja, ka iepriekšējā lietā par līdzīgu ražojumu, proti, “savienotājelementiem caurulēm no ĶTR, Horvātijas, Slovākijas, Taivānas un Taizemes” (10), importu no Slovākijas un Taivānas uzskatīja par nenozīmīgu (lai gan tas bija virs de minimis robežvērtības), un tādējādi tas netika kumulēts ar importu par dempinga cenām no citām valstīm.
(42)
Par savienotājelementu caurulēm no ĶTR, Horvātijas, Slovākijas, Taivānas un Taizemes tiek atzīmēts, ka tiešām attiecībā uz importu no Slovākijas un Taivānas tika konstatēts dempings un, lai gan importa tirgus daļa bija virs 1 % robežvērtības, to nekumulēja ar pārējo importu par dempinga cenām. Tomēr situācija minētajā gadījumā būtiski atšķīrās no pašreizējās, jo imports no Slovākijas un Taivānas strauji zaudēja tirgus daļu un to uzskatīja par nenozīmīgu, salīdzinot ar importa apjomu no pārējām valstīm, un attiecīgi klasificēja kā kaitējumu nenodarošu. Turpretim šajā gadījumā gan Turcijas, gan Krievijas importa tirgus daļa palielinās un tas ir savstarpēji salīdzināms apjoma ziņā. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(43)
ÇIB arī apgalvoja, ka imports no Turcijas un Krievijas nav līdzīgs konkurences nosacījumu ziņā, jo pastāvot “atšķirības pārdošanas darījumu ģeogrāfiskajā koncentrācijā”. ÇIB sniedza statistikas datus, kas liecināja, ka Turcija izmeklēšanas laikposmā koncentrēja vairāk nekā 70 % pārdevumu Spānijā, Francijā, Itālijā un Polijā, savukārt Krievija gandrīz visus pārdošanas darījumus koncentrēja Čehijas Republikā un Vācijā.
(44)
Šajā ziņā tiek atzīmēts, ka atšķirības pārdošanas darījumu ģeogrāfiskajā koncentrācijā nevar uzskatīt par atšķirīgu konkurences nosacījumu iezīmi. Tā kā Savienībā ir vienots tirgus, parasti importa ievešanas punkts nav noteicošs šāda importa konkurētspējas ziņā vienam ar otru un ar līdzīgiem ražojumiem. Attiecībā uz konkurences nosacījumiem arī tiek atkārtoti norādīts, ka Krievijas un Turcijas imports ir līdzīgs cenu ziņā un tika konstatēts, ka to abu cenas ir zemākas par Savienības cenām un to tirdzniecības kanāli ir līdzīgi. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(45)
Citas piezīmes par importa par dempinga cenām kumulatīvo novērtējumu no attiecīgajām valstīm netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 55.-60. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
2.2. Attiecīgā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa, importa cenas un zemāku cenu piedāvājums
(46)
Piezīmes par attiecīgā importa par dempinga cenām apjomu un tirgus daļu, importa cenām un zemāku cenu piedāvājumu netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 61.-65. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
(47)
Tiek atgādināts, ka Savienībā par dempinga cenām pārdotajam attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgajam ražojumam cenu piedāvājums bija līdz pat aptuveni par 30 % mazāks par Savienības ražošanas nozares cenām.
3. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(48)
Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare no 2008. gada līdz IP esot palielinājusi tirgus daļu aptuveni par 3 %, Komisijai esot bijis jāizdara secinājums, ka attiecīgajā laikposmā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums.
(49)
Šajā ziņā, pirmkārt, jāatzīmē, ka pagaidu regulā tika skaidri atzīts (sk., piemēram, pagaidu regulas 72., 86. vai 91. apsvērumu), ka Savienības ražošanas nozare nedaudz palielināja savu tirgus daļu. Otrkārt, saskaņā ar skaidrojumiem pagaidu regulas 72. apsvērumā lielāka tirgus daļa atspoguļo to, ka Savienības ražotāju pārdošanas apjoma samazinājums ir bijis mazliet mazāks par patēriņa samazinājumu šajā laikposmā.
(50)
Turklāt tirgus daļas rādītājs, neskaitot turpmāk minēto mazāku krājumu rādītāju, ir vienīgais kaitējuma rādītājs, kas attiecīgajā laikposmā iezīmē pozitīvu tendenci. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(51)
Turcijas valdība arī apgalvoja, ka atlasīto Savienības ražotāju sarūkošie krājumi laikposma beigās esot indikators tam, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums.
(52)
Šajā ziņā tiek norādīts, ka patiešām, kā minēts pagaidu regulas 79. apsvērumā, no 2008. gada līdz IP atlasīto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās samazinājās par 18 %.
(53)
Vienlaikus tiek atzīts, ka krājumu samazinājumu varētu uzskatīt par pozitīvu zīmi tikai tad, ja pārdošanas darījumi pieaugtu straujāk par produkcijas daudzumu. Tomēr pašreizējā izmeklēšanā tas tā nav. Tieši otrādi - krājumu samazinājums šajā gadījumā atspoguļo tikai ražošanas apjoma straujāku kritumu par pārdošanas darījumu kritumu. Šajā situācijā krājumu samazinājumu nevar uzskatīt par pozitīvu tendenci. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(54)
Citas piezīmes vai apgalvojumi netika saņemti, tāpēc pagaidu regulas 66.-88. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, tiek apstiprināti.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(55)
Konkrētas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 90.-93. apsvērums tiek apstiprināts.
2. Citu faktoru ietekme
(56)
Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB un Turcijas valdība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma faktiskais iemesls ir imports par zemām cenām no citām trešām valstīm, un jo īpaši no valstīm, uz kurām attiecas antidempinga maksājumi.
(57)
Šajā ziņā, kā minēts pagaidu regulas 96. apsvērumā, tiek atzīmēts, ka imports no astoņām valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, turpināja ieplūst Savienības tirgū, lai gan to tirgus daļa samazinājās no 21 % 2008. gadā līdz 17 % izmeklēšanas laikposmā. Šā importa vidējās cenas kopumā bija zemākas nekā importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Pat tad, ja tiek ņemts vērā piemērojamais antidempinga maksājums, šā importa cenas tik un tā ir zemas un ir salīdzināmas ar Krievijas un Turcijas improta cenām, un zemākas par Savienības ražotāju vidējām cenām.
(58)
Tomēr tiek atzīmēts, ka attiecībā uz valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi (kā uz visām trešām valstīm), ir pieejami ierobežoti statistikas dati un informācija par vidējām cenām, noteiktā cenas atšķirība nepavisam nav pārliecinoša un to var ietekmēt atšķirīgs ražojumu klāsts. Turklāt imports no trešām valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, uzrāda skaidru lejupslīdošu tendenci. Tādējādi izdarāms secinājums, ka cēloņsakarība starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un arvien lielāku importa apjomu par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas nav izjaukta.
(59)
Importa tirgus daļa no citām trešām valstīm attiecīgajā laikposmā samazinājās no 7 % 2008. gadā līdz 6 % IP, savukārt Krievijas un Turcijas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās. Šāda importa vidējās cenas kopumā bija lielākas nekā attiecīgo valstu dempingotā importa cenas un tuvas Savienības ražotāju vidējām cenām; tādējādi cēloņsakarība starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un arvien lielāku importa apjomu par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas nav izjaukta. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts un pagaidu secinājums par to, ka imports no trešām valstīm neizjauc cēloņsakarību, tiek apstiprināts.
(60)
Turcijas valdība arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums esot saistīts ar lielākām ražošanas izmaksām, ko izraisījusi pieprasījuma samazināšanās.
(61)
Šajā ziņā, kā norādīts pagaidu regulas 101. apsvērumā, tiek atzīmēts, ka visticamākais cauruļu savienotājelementu patēriņa samazinājuma iemesls ir 2008./2009. gada finanšu un ekonomikas krīze. No 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās vairāk nekā par 40 % un saglabājās tik zems visā atlikušajā attiecīgajā laikposmā (lai gan izmeklēšanas laikposmā tas mazliet palielinājās). Ņemot vērā, ka nemainīgās izmaksas ir līdz 40 % no Savienības ražotāju ražošanas izmaksām, samazinātā pieprasījuma, pārdošanas apjoma un izlaides dēļ vienības ražošanas izmaksas ir ievērojami paaugstinājušās. Tas acīmredzami ir būtiski ietekmējis Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
(62)
Vienlaikus lielāku vienības ražošanas izmaksu negatīvo ietekmi noteikti pastiprināja fakts, ka Savienības ražošanas nozares cenas saruka milzīga cenu spiediena un būtiski zemāka cenu piedāvājuma dēļ, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Turcijas un Krievijas. Normālos tirgus apstākļos Savienības ražošanas nozarei būtu bijis jābūt iespējai mazināt vienības izmaksu pieaugumu, saglabājot vismaz normālu cenu līmeni, kas noteikti nebija iespējams, ņemot vērā cenu spiedienu, ko radīja mākslīgi lēts imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.
(63)
Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts, un tiek galīgi secināts, ka pieprasījuma samazinājuma negatīvā ietekme neizjauc cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no Krievijas un Turcijas.
(64)
Citas piezīmes vai apgalvojumi netika saņemti, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 94.-106. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(65)
Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas ÇIB apgalvoja, ka ar jebkādu pasākumu ieviešanu uzņēmums ERNE Fittings, kas ir sūdzības iesniedzējs, iegūtu monopolstāvoklim līdzvērtīgu stāvokli Savienības tirgū.
(66)
Šajā ziņā tiek atzīmēts, ka ERNE ir tikai viens no diviem sūdzības iesniedzējiem un ka otrais sūdzības iesniedzējs, uzņēmums INTERFIT, ir tam līdzīgs lieluma ziņā. Turklāt pagaidu regulā norādītie dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem ietvēra arī trešo Savienības ražotāju - Virgilio CENA & Figli. Turklāt Savienībā ir ievērojams mazāku uzņēmumu skaits, kas ražo ražojumu, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, un importa apjoms no citiem avotiem ir būtisks. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka nav ERNE stāvokļa monopolizācijas riska.
(67)
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 107.-117. apsvērumā minētie konstatējumi, ieskaitot secinājumu, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus pret attiecīgo valstu izcelsmes ražojuma importu par dempinga cenām, tiek apstiprināti.
G. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(68)
Konkrētas piezīmes netika saņemtas, tāpēc pagaidu regulas 118.-120. apsvērumā minētie konstatējumi tiek apstiprināti.
2. Galīgie pasākumi
(69)
Ņemot vērā par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm izdarītos secinājumus, saskaņā ar pamatregulas 9. pantu tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka galīgais antidempinga maksājums Krievijas un Turcijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam mazākās dempinga starpības līmenī un konstatētā kaitējuma novēršanas līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas visos gadījumos ir dempinga starpība.
(70)
Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc attiecībā uz Krieviju tika aprēķināta valsts mēroga dempinga starpība, kā skaidrots pagaidu regulas 21.-31. apsvērumā, un ar šo šī starpība tiek apstiprināta.
(71)
Sadarbības līmenis Turcijas gadījumā tika uzskatīts par salīdzinoši zemu, tāpēc attiecībā uz Turciju atlikušās dempinga starpības pamatā bija samērīga metode, ar kuru noteiktā starpība ir lielāka par lielāko no atsevišķām starpībām tiem trim uzņēmumiem, kuri sadarbojās, kā paskaidrots pagaidu regulas 49. apsvērumā, un ar šo šī atlikusī dempinga starpība tiek apstiprināta.
(72)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes:
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
Krievija
Visi uzņēmumi
23,8
Turcija
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Visi pārējie uzņēmumi
16,7
(73)
Atsevišķas uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(74)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (11), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkādām pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās kā ražošana, pārdošana vietējā tirgū un eksportam, kas saistītas, piemēram, ar izmaiņām nosaukumā vai ražošanas un tirdzniecības struktūrās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes.
(75)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties tika ieplānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā konstatējumu izpaušana”). Pēc konstatējumu izpaušanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli.
(76)
Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas tika saņemtas piezīmes no sūdzības iesniedzēja un diviem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ÇIB. Abi Turcijas ražotāji un ÇIB pieprasīja uzklausīšanu un tika uzklausīti.
(77)
Sūdzības iesniedzējs piekrita izpaustajiem secinājumiem. Mutiskās un rakstiskās piezīmēs, kuras sniedza abi Turcijas eksportētāji un ÇIB, tika atkārtotas piezīmes, kas jau bija sniegtas pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas. Jāatzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neapstrīdēja pamatā esošos datus.
(78)
Pamatojums un atbilde uz apgalvojumu, ka ir izmantojama asimetriskā metode, ieskaitot reducēšanu līdz nullei dempinga aprēķinos, ir sniegta iepriekš 24.-33. apsvērumā. Turcijas liras izmantošana eksporta cenu modeļu noteikšanai ir skaidrota un attiecīgais iebildums apskatīts iepriekš 29. apsvērumā. Vidējo aritmētisko cenu izmantošana vidējo svērto eksporta cenu vietā, nosakot eksporta cenu modeļus, tiek skaidrota un attiecīgais iebildums apskatīts iepriekš 30. apsvērumā. Pieprasījums eksporta cenā iekļaut ar jūras fraktu gūto peļņu ir aprakstīts un noraidīts iepriekš 19. apsvērumā. Apgalvojums, ka Turcijas un Krievijas importa kumulatīvais novērtējums nav piemērots, ņemot vērā Turcijas un Krievijas pārdošanas darījumu ģeogrāfiskās koncentrācijas atšķirības, ir aprakstīts un noraidīts iepriekš 43. un 44. apsvērumā. Apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums, ņemot vērā tās palielinājušos tirgus daļu, ir iztirzāts un noraidīts iepriekš 48.-50. apsvērumā.
(79)
Ņemot vērā to, ka pēc galīgo konstatējumu izpaušanas netika sniegti argumenti, kas varētu ietekmēt lietas novērtējuma rezultātu, grozījumi iepriekš izklāstītajos konstatējumos nav vajadzīgi.
H. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(80)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka ir galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļu savienotājelementiem (izņemot lietus cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (Taric kodi 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 un 7307998098) un kuru izcelsme ir Krievijā un Turcijā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai ar piegādi līdz ES robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
Taric papildu kods
Krievija
Visi uzņēmumi
23,8
-
Turcija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Stambula
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambula
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Stambula
12,1
B297
Visi pārējie uzņēmumi
16,7
B999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 699/2012 par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 17. janvārī