NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 99/2013
(2013. gada 15. janvāris)
par Eiropas statistikas programmu 2013.-2017. gadam
(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
tā kā:
(1)
Pamatotiem empīriskiem datiem un statistikas datiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai novērtētu progresu un izvērtētu Savienības politikas un programmu efektivitāti, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””).
(2)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (2) būtu jāizveido daudzgadu Eiropas statistikas programma (turpmāk “daudzgadu programma”), kas nodrošina regulējumu Savienības darbību finansēšanai.
(3)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmai būtu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas statistikas programmā būtu jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas vajadzībām Savienības darbību veikšanai. Minētās vajadzības būtu jāizvērtē attiecībā pret resursiem, kas Savienības un dalībvalstu līmenī nepieciešami, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā arī attiecībā pret informācijas sniegšanas slogu un respondentu saistītajām izmaksām, pievēršot īpašu uzmanību izmaksu efektivitātei.
(4)
Eiropas statistikas izstrāde, sagatavošana un izplatīšana saskaņā ar daudzgadu programmas tiesisko regulējumu būtu jāveic, Savienības statistikas iestādei - Komisijai (Eurostat) - un valstu statistikas institūtiem un citām dalībvalstu izraudzītām valsts iestādēm (kopā “valstu statistikas iestādes”) cieši un saskaņoti sadarbojoties Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) (3). Valstu statistikas institūtu un Komisijas (Eurostat) profesionālā neatkarība ir būtiska, lai sniegtie statistikas dati būtu ticami un kvalitatīvi.
(5)
Ciešākai sadarbībai starp Komisiju (Eurostat) un valstu statistikas institūtiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai uzlabotu Eiropas statistikas kvalitāti. Īstenojot šādu ciešāku sadarbību, galvenokārt būtu jāpievēršas tam, lai tiktu nodrošināta turpmāka metodoloģiskā apmācība par statistiku un ar to saistītiem jautājumiem, pašreizējās labās prakses pilnveidošana un izplatīšana ESS, kā arī darbinieku apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju (Eurostat).
(6)
Daudzgadu programmas īstenošana ir iespēja saskaņot Eiropas statistikas sagatavošanu, lai veicinātu kopējas, salīdzināmas un uzticamas statistikas informācijas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu Savienības līmenī.
(7)
Augstas kvalitātes statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar daudzgadu programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā, tai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības politikas jomas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un stratēģijā “Eiropa 2020”, un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.-2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, reformētā lauksaimniecības politika, izaugsme un sociālā kohēzija, dzimumu līdztiesība, tautu Eiropa un globalizācija). Tās būtu jāveicina, izmantojot saskaņā ar daudzgadu programmu finansētās darbības, kurās Savienība var piešķirt nepārprotamu pievienoto vērtību un kuru mērķis ir nodrošināt vienādu attieksmi pret visiem ekonomiskajiem, sociālajiem un vides rādītājiem.
(8)
Nosakot statistikas jomas, kuras jāattīsta, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 691/2011 (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem (4) minētie mērķi, kuri attiecas uz jaunu vides ekonomisko kontu moduļu izveidi.
(9)
Turklāt statistikas pētījumos īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā darba ņēmējus un citus iedzīvotājus ietekmē budžeta konsolidācijas programmas. Statistikas dati būtu jāvāc tādā veidā, lai nodrošinātu pārskatāmību attiecībā uz notikumiem atsevišķās dalībvalstīs, piemēram, bezdarbu, sociālo transfertu apmēru un izmaiņām, darba vietu skaitu un kvalitāti, darbaspēka pārvietošanos dalībvalstīs un Savienībā un starp Savienību un trešām valstīm, kā arī attiecīgajām sociāli ģeogrāfiskajām izmaiņām atalgojuma struktūrā un apmācības pasākumos.
(10)
Pēdējos gados ESS ir saskārusies ar daudzām grūtībām. Pirmkārt, kvalitatīvu valsts statistikas datu trūkums var negatīvi ietekmēt dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādēļ konsekventi precīziem un kvalitatīviem statistikas datiem, kurus sagatavojuši profesionāli neatkarīgi valstu statistikas institūti, ir ārkārtīgi liela nozīme politikas veidošanā valsts un Savienības līmenī un jo īpaši eurozonas uzraudzības mehānismu veidošanas kontekstā.
(11)
Otrkārt, vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi palielinājusies, un maz ticams, ka tas nākotnē mainīsies. Ekonomikas globalizācija ir īpaša problēma, kas jārisina, izstrādājot jaunus parametrus, lai starptautiski saskaņotā veidā mērītu globālās vērtības ķēdes un tādējādi nodrošinātu labāku priekšstatu par ekonomisko izaugsmi un darba vietu radīšanu.
(12)
Treškārt, vajadzību veids nepārtraukti mainās, un ir nepieciešama lielāka sinerģija starp statistikas nozarēm.
(13)
Ceturtkārt, atbilstošs pieejamo datu dalījums var atvieglot ekonomikas un finanšu krīzes seku un īstenotās politikas ietekmes uz iedzīvotājiem, tostarp uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem, uzraudzīšanu.
(14)
Piektkārt, ir mainījusies statistikas būtība. Tā vairs nav tikai atsevišķs informācijas avots, ko ņem vērā politikas veidošanā; tagad tā ir kļuvusi par svarīgāko aspektu lēmumu pieņemšanas procesā. Uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst augstas kvalitātes kritērijiem atkarībā no īpašajiem mērķiem, kam tie kalpo, un arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas. Lai pareizi reaģētu uz politikas veidošanas prasībām, attiecīgos gadījumos ir nepieciešami dati pa dzimumiem.
(15)
Sestkārt, informācijas tirgū parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte nākotnē būs augsta kvalitāte, tostarp savlaicīgums.
(16)
Septītkārt, situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Savienības līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk samazināt slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem.
(17)
Komisijas 2009. gada 10. augusta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “ES statistikas sagatavošanas metode. Nākamās desmitgades redzējums” un ESS stratēģijā aplūkoti visi minētie septiņi uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. Šā paziņojuma īstenošana atbilstīgi kopīgajai ESS stratēģijai ir daudzgadu programmas pamats.
(18)
Lai nodrošinātu integritāti un kvalitātes pārvaldību, saskaņā ar šo regulu izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valstu statistikas institūtiem un Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai saglabātu sabiedrības uzticību statistikai un lai nodrošinātu iespēju stingrāk piemērot spēkā esošo Eiropas Statistikas prakses kodeksu un Komisijas 2011. gada 15. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā”, vienlaikus ievērojot šajos dokumentos noteiktos principus.
(19)
Lai ierobežotos resursus, kas valstu un Eiropas statistikas sagatavotājiem pieejami Eiropas statistikas sagatavošanai, labāk saskaņotu ar pieaugošo vajadzību pēc statistikas, Komisijas statistikas gada darba programmās, kurās detalizēti aprakstīta daudzgadu programma, būtu jāiekļauj sistemātiska un visaptveroša statistikas prioritāšu pārskatīšana, kuru veicot tiktu samazinātas mazsvarīgas prasības un vienkāršoti esošie procesi, vienlaikus palielinot ticamību un saglabājot oficiālās statistikas augstos kvalitātes standartus. Būtu jāņem vērā arī slogs respondentiem - neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes, mājsaimniecības vai indivīdi. Šajā procesā būtu jānodrošina cieša sadarbība gan ar Eiropas statistikas lietotājiem, gan ar tās sagatavotājiem.
(20)
Šajā sakarībā būtu jāpanāk optimāls finanšu sloga dalījums starp Savienības budžetu un dalībvalstu budžetiem. Lai varētu veikt atsevišķas statistikas darbības, par kurām pieņemts lēmums, ka tās ir nepieciešamas daudzgadu programmas īstenošanai, papildus ar šo regulu noteiktajam finanšu piešķīrumam valstu statistikas iestādēm būtu jāsaņem pienācīgs finansējums valsts līmenī.
(21)
Ņemot vērā slogu, ko atbilstības nodrošināšanas pienākums rada jo īpaši mazākajām dalībvalstīm, Komisijai (Eurostat) vajadzētu sniegt dalībvalstīm tehnisku palīdzību un specializētās zināšanas, lai palīdzētu tām pārvarēt grūtības, kas saistītas ar pētniecības veikšanu un būtiskākos metodoloģiskos šķēršļus, un lai nodrošinātu atbilstību un augstas kvalitātes datu sniegšanu.
(22)
Daudzgadu programmas finansējums būtu jāpiešķir arī tā, lai tiktu segti izdevumi, kas saistīti ar augstas kvalitātes Eiropas statistikas sagatavošanas procesa uzlabošanu un veiktspējas palielināšanu, kā arī ar valstu statistiķu apmācību.
(23)
Ar Savienības finansiālo ieguldījumu būtu jāatbalsta darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kā norādīts šajā regulā. Ieguldījumam vajadzētu būtu dotāciju, publiskā iepirkuma līgumu vai jebkādu citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu daudzgadu programmas mērķus. Līdz ar to vienreizējo maksājumu izmantošanai vajadzētu būt galvenajam veidam, kā vienkāršot dotāciju pārvaldību.
(24)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantu būtu jāizveido atbilstoša finanšu struktūra sadarbības tīklu atbalstam.
(25)
Būtu jāparedz iespēja, ka daudzgadu programmas īstenošanā var piedalīties arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zona valstis (turpmāk “EEZ/EBTA valstis”), kā arī Šveice. Būtu arī jāparedz, ka daudzgadu programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, ir kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai.
(26)
Īstenojot daudzgadu programmu, attiecīgā gadījumā būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kas daudzgadu programmā nepiedalās, ņemot vērā visus attiecīgos vai jebkādus paredzamos šo valstu un Savienības nolīgumus.
(27)
Lai gada darba programmas, ko Komisija pieņem daudzgadu programmas īstenošanai, tiktu uzskatītas par finansēšanas lēmumiem saskaņā ar 84. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (5) (turpmāk “Finanšu regula”), tajās jāiekļauj izvirzītie mērķi, vēlamie rezultāti, izpildes metode un to kopējā summa. Tajās jāiekļauj arī finansējamo darbību apraksts, norāde par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvs īstenošanas grafiks. Tajās vēlams izklāstīt arī sasniedzamo mērķu atbilstību izmantotāju vajadzībām un projekta plānu. Attiecībā uz dotācijām tajās būtu jāiekļauj prioritātes, būtiskākie novērtēšanas kritēriji un maksimālā līdzfinansējuma likme. Turklāt gada darba programmās būtu jāiekļauj attiecīgi rādītāji rezultātu pārraudzībai.
(28)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, daudzgadu programmas izveidošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(29)
Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts ex ante novērtējums, lai daudzgadu programmā galvenā uzmanība tiktu veltīta efektivitātei un lietderībai tās mērķu sasniegšanā un tiktu iekļauti budžeta ierobežojumi, sākot no programmas plānošanas posma. Saskaņā ar daudzgadu programmu veikto pasākumu vērtība un ietekme būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē, iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus vērtētājus. Lai novērtētu daudzgadu programmu, tika noteikti kvantitatīvi mērķi un izstrādāti rādītāji.
(30)
Attiecībā uz 2013. gadu ar šo regulu daudzgadu programmai nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).
(31)
Papildus ar šo regulu noteiktajam finansējumam būtu jāpiešķir pēc iespējas pienācīgs valsts finansējums atsevišķām statistikas darbībām, kuras paredzētas daudzgadu programmas īstenošanai, tostarp arī darbībām, kuras īsteno uz valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) vienošanās pamata.
(32)
Apņemšanās piešķirt daudzgadu programmai finansējumu pamatojas uz šīs regulas ietekmes novērtējumu, kurā ir norādīts Savienības un dalībvalstu izmaksu ietaupījums. Ņemot vērā attīstību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomās, izmaksu ietaupījums radīsies, jo īpaši izmantojot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes.
(33)
Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp ar pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā izmantojot arī sodus.
(34)
Lai nodrošinātu statistikas darbību nepārtrauktību atbilstīgi daudzgadu programmai attiecībā uz visu 2013. kalendāro gadu, kā arī juridiskās noteiktības labad, šai regulai būtu jāstājas spēkā no tās publicēšanas dienas un tā būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra. Šīs regulas piemērošanas dienai jo īpaši būtu jāveido pamatojums līgumdarbinieku samaksai, kā arī visām darbībām atbilstīgi daudzgadu programmai.
(35)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmas projekts tika iesniegts iepriekšējai pārbaudei Eiropas Statistikas sistēmas komitejā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK (7) izveidotajā Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā un ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (8) izveidotajā Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejā,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Eiropas statistikas programmas izveide
Ar šo izveido Eiropas statistikas programmu (turpmāk “programma”) laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam.
2. pants
Pievienotā vērtība
Programma nodrošina pievienoto vērtību, proti, to, ka Eiropas statistika ir vērsta uz informāciju, kas nepieciešama Savienības politikas plānošanai, īstenošanai, pārraudzībai un novērtēšanai. Turklāt tā veicina resursu efektīvu izmantošanu, atbalstot darbības, kuras nodrošina būtisku ieguldījumu saskaņotas, salīdzināmas, ticamas, lietotājam draudzīgas un pieejamas statistikas informācijas izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, pamatojoties uz Eiropas Statistikas sistēmas komitejas (ESSK) pieņemtajā Eiropas Statistikas prakses kodeksā (“prakses kodekss”) noteiktiem vienotiem standartiem un kopējiem principiem, jo īpaši tādiem kvalitātes kritērijiem kā atbilstība, precizitāte un ticamība, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, un saskaņotība un salīdzināmība.
3. pants
Darbības joma
1. Šajā regulā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu paredz plānošanas regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, paredzēto darbību galvenās jomas un mērķus laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam.
2. Programmā nav iekļauti pasākumi, kuri paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1297/2008/EK (9) izveidotajā Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmā (“programma EUTSM”), līdz programmas EUTSM darbības beigām 2013. gada 31. decembrī, taču tajā paredzēti uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas mērķi, kurus plānots īstenot no 2014. līdz 2017. gadam.
4. pants
Mērķi
1. Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma (ESS) arī turpmāk būtu augstas kvalitātes statistikas vadošais sniedzējs par Eiropu.
2. Paturot prātā gan valstu, gan Savienības līmenī pieejamos resursus, kā arī informācijas sniegšanas slogu, statistikas darbībās, ko veic, lai īstenotu programmu, tiek ņemti vērā šādi konkrēti mērķi:
- mērķis Nr. 1: savlaicīgi nodrošināt statistikas informāciju, lai atbalstītu Savienības politikas jomu izstrādi, pārraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes un vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un vides jomu, un izmaksu ziņā lietderīgā veidā apmierināt dažādāko Eiropas statistikas lietotāju, tostarp citu lēmumu pieņēmēju, pētnieku, uzņēmumu un Eiropas iedzīvotāju kopumā, vajadzības, neradot lieku darba dublēšanos,
- mērķis Nr. 2: īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes ar mērķi uzlabot efektivitāti un kvalitāti,
- mērķis Nr. 3: stiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu tās produktivitāti un tās vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē, un
- mērķis Nr. 4: nodrošināt, ka šāda statistika tiek sniegta konsekventi visā programmas darbības laikā, ar noteikumu, ka tas netraucē ESS prioritāšu noteikšanas mehānismu darbībai.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētie vispārīgie un konkrētie mērķi kopā ar programmas īstenošanas pārraudzībai izmantotajiem rādītājiem ir izklāstīti detalizētāk pielikumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu programma ik gadu tiek detalizēti plānota; tas nozīmē, ka procesa sastāvdaļa ir prioritāšu noteikšanas mehānisms. Programmas mērķi tiek sasniegti, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību ESS. Programmā iekļauj tādu piemērotu instrumentu izstrādi, kuru rezultātā tiek uzlabota kvalitāte, palielināta ESS elastība un spēja savlaicīgi apmierināt lietotāju vajadzības. Tā arī uzņemas vadošo lomu tādu ticamu rādītāju izstrādē, ar kuriem var atrisināt 21. gadsimta problēmas, proti, novērtēt vides ilgtspējību, dzīves kvalitāti un sociālo kohēziju un apzināt saimniecisko darbību terciārajā sektorā un sociālajā ekonomikā.
5. pants
Statistikas pārvaldība, neatkarība, pārredzamība un kvalitāte
1. Eiropas statistika tiek sagatavota profesionāli neatkarīgā un pārredzamā veidā.
2. Lai sagatavotu un izplatītu augstas kvalitātes, saskaņotu un salīdzināmu Eiropas statistiku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantu un nodrošinātu ESS pareizu darbību kopumā, programmu īsteno saskaņā ar prakses kodeksa principiem. Valstu statistikas institūti un Savienības statistikas iestāde (Komisija (Eurostat)), pamatojoties uz profesionālo neatkarību, nodrošina Eiropas statistikas atbilstību prakses kodeksam.
3. Dalībvalstu izraudzītie valstu statistikas institūti un citas valstu iestādes (kopā “valstu statistikas iestādes”) un Komisija (Eurostat), kas ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu:
-
cenšas nostiprināt tādu institucionālo un organizatorisko vidi, kas veicina valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) sadarbību, efektivitāti Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā un veicina uzticamību tām,
-
liek uzsvaru uz Regulas (EK) Nr. 223/2009 2. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas principiem un lietotāju vajadzībām,
-
apmierina lietotāju - Savienības iestāžu - vajadzības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 un cenšas izstrādāt statistiku, kas noder dažādākajiem Eiropas statistikas lietotājiem, tostarp citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā, un
-
sadarbojas ar statistikas iestādēm starptautiskā līmenī, lai veicinātu starptautisku koncepciju, klasifikācijas, metožu un citu standartu izmantošanu, jo īpaši lai nodrošinātu lielāku saskaņotību un labāku salīdzināmību pasaules līmenī.
4. Katra dalībvalsts cenšas nodrošināt, lai tās statistikas sagatavošanas procesi tiktu organizēti standartizēti un lai tie tiktu nostiprināti ar kontroles mehānismiem, ciktāl iespējams.
5. Lai nodrošinātu pārredzamību, Komisija (Eurostat), sniedzot ziņojumu par kvalitāti un veicot atbilstības pārraudzību, attiecīgā gadījumā publiski atklāj tajā savu Eiropas statistikai izmantotās valstu sniegtās statistikas kvalitātes izvērtējumu.
6. Komisija (Eurostat) apsver, kā savas publikācijas, jo īpaši tās, kuras ir pieejamas tās tīmekļa vietnē, padarīt lietotājdraudzīgākas cilvēkiem, kas nav profesionāļi, nodrošina vieglu piekļuvi pilnīgām datu sērijām un iekļauj tajās intuitīvi salīdzināmas diagrammas, lai iedzīvotājiem sniegtu lielāku pievienoto vērtību. Ja iespējams, Komisijas (Eurostat) periodiskās atjauninātās redakcijās sniedz informāciju par katru dalībvalsti un datu sērijas attiecīgos gadījumos pa gadiem un mēnešiem, un ilgtermiņa datu sērijas, ja ieguvumi ir lielāki par informācijas vākšanas izmaksām.
6. pants
Statistikas prioritāšu noteikšana
1. Programma nodrošina statistikas iniciatīvas, uz kurām pamatojas pašreizējo Savienības politikas jomu izstrāde, ieviešana un pārraudzība, un sniedz statistikas datus, tādējādi apmierinot būtiskas prasības, ko rada jaunas Savienības politikas iniciatīvas.
2. Sagatavojot 9. pantā minētās ikgadējās darba programmas, Komisija nodrošina prioritāšu noteikšanas efektivitāti, statistikas prioritāšu ikgadēju pārskatu un ziņojumu par tām. Tādējādi ikgadējo darba programmu mērķis būs panākt, lai Eiropas statistika tiktu sagatavota, izmantojot valsts un Savienības līmenī pieejamos resursus. Prioritāšu noteikšana ļauj mazināt ar jaunajām statistikas prasībām saistītās izmaksas un slogu, samazinot statistikas prasības pastāvošajās Eiropas statistikas jomās, un tas notiek ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.
3. Komisija nodrošina instrumentu izstrādi un ieviešanu, lai katru gadu pārskatītu statistikas darbību prioritātes, tādējādi veicinot statistikas datu sniedzēju un sagatavotāju izmaksu un sloga mazināšanos.
4. Ierosinot jaunas darbības vai nosakot pašreizējo statistikas datu būtisku pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punktu pienācīgi pamato šādas darbības vai pārskatīšanu un sniedz ar dalībvalstu palīdzību sagatavotu informāciju par informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksām.
7. pants
Finansēšana
1. Programmas īstenošanai paredzētais Savienības finansējums 2013. gadam ir EUR 57,3 miljoni, aptverot 2007.-2013. gada plānošanas laikposmu.
2. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc daudzgadu finanšu shēmas 2014. līdz 2020. gadam (“DFS 2014-2020”) pieņemšanas Komisija tiek aicināta iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīva akta priekšlikumu par finanšu piešķīrumu laikposmam no 2014. līdz 2017. gadam.
3. Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulu.
4. Lēmumu par ikgadējām apropriācijām Komisija pieņem, ievērojot budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas.
8. pants
Administratīvā un tehniskā palīdzība
No programmas finanšu piešķīruma var segt izdevumus, kas attiecas uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, izmaksām saistībā ar atlīdzību statistikas ekspertiem, informācijas un komunikācijas pasākumiem, izmaksām saistībā ar IT tīkliem informācijas apstrādei un apmaiņai kopā ar visām citām tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām, kas Komisijai radušās, pārvaldot programmu. No piešķīruma var segt arī izmaksas par tehnisko palīdzību un specializētajām zināšanām, kas sniegtas dalībvalstīm, kuras īpašu apstākļu dēļ nespēj sagatavot konkrētu Eiropas statistiku vai sagatavot statistiku atbilstīgā kvalitātē.
9. pants
Gada darba programmas
Lai īstenotu programmu, Komisija saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem pieņem gada darba programmas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 17. pantā noteiktajām prasībām un kurās izklāsta to izvirzītos mērķus un vēlamos rezultātus. Informācijas nolūkā Eiropas Parlamentam paziņo par katru gada darba programmu.
10. pants
Intervences veidi
Savienības finanšu ieguldījums var būt dotāciju vai publisko iepirkumu līgumu veidā vai citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus.
11. pants
Attiecināmās darbības
1. Ar Savienības finanšu ieguldījumu atbalsta tādas darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus. Par prioritārām saskaņā ar 2. pantu tiek noteiktas darbības ar augstu pievienoto vērtību Savienībai.
2. Finanšu ieguldījums, lai atbalstītu sadarbības tīklus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantā, var būt dotāciju veidā par darbību, un ar to var segt līdz pat 95 % no attiecināmajām izmaksām.
3. Attiecīgā gadījumā var piešķirt darbības dotācijas, kas nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām, lai nodrošinātu 12. panta 3. punktā minēto organizāciju darbību.
4. Kā ieguldījumu to izmaksu segšanai, kuras dalībvalstīm radušās, veicot darbības, kas pamatojas uz datu vākšanu, par datu kopumu, kuru pilnīgi rezultāti jānosūta Komisijai, var izmaksāt vienreizēju maksājumu par datu kopu, kura apmērs nepārsniedz maksimālo summu, ko nosaka vienai datu vākšanai. Komisija nosaka vienreizējā maksājuma apmēru, pienācīgi ņemot vērā datu vākšanas sarežģītību.
12. pants
Uz dotācijām tiesīgie labuma guvēji
1. Saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā noteiktajām valstu statistikas iestādēm var piešķirt dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.
2. Sadarbības tīklos var būt iesaistīti 1. punktā minētie saņēmēji un citas struktūras bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu.
3. Šīs regulas 11. panta 3. punktā minētās darbības dotācijas var piešķirt organizācijām, kuras atbilst abiem šādiem kritērijiem:
a)
tās ir bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no nozares, komerciālām un darījumdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kā galvenos mērķus un darbības noteikušas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Savienības līmenī; un
b)
tās ir iesniegušas Komisijai apmierinošus pārskatus par dalību, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem.
13. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot saskaņotas un efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pamatojoties uz dokumentiem un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri atbilstīgi šai regulai ir saņēmuši finansējumu.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vajadzības gadījumā veic pārbaudes un apskates uz vietas, pārbaudot ekonomikas dalībniekus, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas.
14. pants
Trešo valsu līdzdalība programmā
Programmā var piedalīties:
a)
EEZ/EBTA valstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu nosacījumiem;
b)
Šveice saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 2004. gada 26. oktobra Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā (11); un
c)
valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai pievienotos Savienībai, vai ir Savienības kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kuri noslēgti ar minētajām valstīm, kas nosaka vispārējos principus to dalībai Savienības programmās.
15. pants
Programmas novērtēšana un pārskatīšana
1. Pēc apspriešanās ar ESSK Komisija līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma progresa ziņojumu par programmas īstenošanu.
2. Ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī Komisija, pamatojoties uz 1. punktā minēto starpposma progresa ziņojumu un pēc apspriešanās ar ESSK, var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pagarināt programmu uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam, vienlaikus ievērojot DFS 2014-2020.
3. Pēc apspriešanās ar ESSK un Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei galīgo novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu.
16. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2013. gada 15. janvārī