PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 508/2013
(2013. gada 29. maijs),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. Punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa elektrodu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumus noteica kā 63,5 % procentuālo maksājumu visiem uzņēmumiem, izņemot trīs Ķīnas ražotājus eksportētājus, kuriem bija piešķirti atsevišķie maksājumi.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(2)
Komisija 2012. gada 9. martā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3), paziņoja par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kas piemērojami konkrētu ĶTR izcelsmes volframa elektrodu importam.
(3)
Pārskatīšana tika sākta pēc tam, kad Eurométaux (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza pamatotu pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kas ražo vairāk nekā 50 % no kopējās konkrētu volframa elektrodu produkcijas Savienībā.
(4)
Pieprasījums ir pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt to, ka turpinās dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
3. Izmeklēšana
3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
3.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, otru zināmo Savienības ražotāju, ĶTR ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(8)
Ņemot vērā to ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(9)
Pieteicās trīs importētāji. Tomēr PIP laikā neviens no tiem neimportēja konkrētos ĶTR izcelsmes volframa elektrodus.
(10)
Prasīto informāciju iesniedza tikai divi ĶTR ražotāji eksportētāji, tāpēc nebija vajadzības veidot ražotāju eksportētāju izlasi.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un viena ASV ražotāja.
(12)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Plansee SE, Austrija,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Vācija;
b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Dzibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baodzi;
c)
uzņēmums, kas saistīts ar vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Šanhaja;
d)
uzņēmumi, kas saistīti ar vienu ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, Eiropas Savienībā:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Vācija,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Beļģija;
e)
analogā valsts:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, ASV.
B. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(13)
Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 260/2007, proti, ĶTR izcelsmes volframa metināšanas elektrodi (ieskaitot volframa metināšanas stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā (“VE” jeb “pārskatāmais ražojums”), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00.
(14)
Pārskatāmo ražojumu izmanto metināšanā un tamlīdzīgos procesos. VE izmanto ļoti dažādās rūpniecības nozarēs, piemēram, celtniecībā, kuģu būvē, automašīnu ražošanā, jūras, ķīmijas rūpniecībā un kodolenerģētikā, kosmiskajā aviācijā, kā arī naftas un gāzes vados. Pamatojoties uz fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un dažādo ražojuma veidu savstarpējo aizvietojamību no lietotāja viedokļa, šajā procedūrā visus VE uzskata par vienu ražojumu.
(15)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, pārskatāmajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, un ražojumam, kurš tiek ražots un pārdots analogās valsts tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie lietojumi, tādēļ šie ražojumi tiek uzskatīti par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik nenotiek dempings un vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
(17)
Kā paskaidrots iepriekš, nebija vajadzības veidot ĶTR ražotāju eksportētāju izlasi. Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, PIP laikā veica 80-85 % attiecīgā ražojuma importa no ĶTR uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka sadarbības līmenis bijis augsts.
(18)
Vienam no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, savukārt otram - atsevišķs režīms (“AR”) saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Tiek atgādināts, ka saistībā ar izmeklēšanām, kas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, TER un AR netiek izvērtēts atkārtoti. Trešajam uzņēmumam, kas šajā termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(19)
ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogajā valstī”).
(20)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī paziņojumā par procedūras sākšanu par piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai tika ierosināts izmantot ASV. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas.
(21)
Komisija arī pārbaudīja, vai nebūtu pamatoti izvēlēties citu analogo valsti, un apzināja citas trešās valstis, no kurām, kā liecina Eurostat dati, importēti volframa elektrodi. Notika saziņa ar potenciāliem zināmiem ražotājiem šajās valstīs, un tie tika uzaicināti sadarboties izmeklēšanā. Taču sadarbība nenotika.
(22)
ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši ņemot vērā to iekšzemes tirgus atvērtību un konkurētspēju. Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV. Netika konstatēti un Komisijai netika paziņoti jauni apstākļi, kas pamatotu valsts maiņu.
(23)
Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, par analogo tirgus ekonomikas valsti tika izmantotas ASV. Notika saziņa ar vienīgo zināmo ASV ražotāju, un tas piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un piekrist pārbaudes apmeklējumam. Lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, tika izmantoti pārbaudīti šā uzņēmuma pārdošanas un ražošanas skaitliskie rādītāji.
2.2. Normālā vērtība
(24)
Uzņēmumam, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz tā datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai VE iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP laikā bijuši reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību.
(25)
Pēc tam, nosakot rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu var uzskatīt par parastām tirdzniecības operācijām.
(26)
Tiem attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdošanas darījumi bija parastas tirdzniecības operācijas, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī. Pārējiem pārskatāmā ražojuma veidiem normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tādēļ normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un pārdošanā parastās tirdzniecības operācijās iekšzemes tirgū gūto peļņu.
(27)
Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka PVA izmaksu noteikšanai izmantotā metodika atšķīrusies no sākotnējā izmeklēšanā izmantotās un, iespējams, tas ietekmējis to, kā noteikta peļņas norma, kura izmantota saliktās normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu. Papildus informācijai, kas izmeklēšanā iesniegta jau iepriekš, minētā persona nepamatoja savu apgalvojumu ar pierādījumiem. Tiek norādīts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu PVA izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ka šāda metodika izmantota arī sākotnējā izmeklēšanā.
(28)
Peļņa, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, netika noteikta parastu tirdzniecības operāciju testā, jo neviens no attiecīga ražojuma veidiem, kas tika eksportēti, iekšzemes tirgū netika pārdots parastās tirdzniecības operācijās. Pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā tika konstatēts, ka daži attiecīgā ražojuma veidi bijuši rentabli, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu normālās vērtības aprēķināšanai tika izmantota peļņa, kas gūta šajos rentablajos darījumos.
(29)
Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. Tika konstatēts, ka ražotājs analogās valsts iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās pārdeva pietiekamus daudzumus un tādējādi tos var izmantot par pamatu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumu, kam nav piešķirts TER.
2.3. Eksporta cena
(30)
Uzņēmums, kam tika piešķirts TER, visus eksporta pārdevumus uz Savienību veica ar saistītu importētāju starpniecību, tie tika pārdoti tālāk saistītiem un nesaistītiem uzņēmumiem Savienībā. Eksporta cena tāpēc tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kuru importētie ražojumi tika pirmo reizi pārdoti tālāk neatkarīgam pircējam un kura attiecīgi koriģēta attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī samērīgām PVA izmaksām un peļņu. Šajā sakarā tika izmantotas saistīto uzņēmumu pašu PVA izmaksas.
(31)
Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka, nosakot saistīto importētāju PVA izmaksas, ņemtas vērā dažas tādas izmaksas, kuras attiekušās uz citu ražojumu, nevis attiecīgā ražojuma pārdošanu, un tāpēc šīs izmaksas būtu jāizslēdz. Tiek norādīts, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika ņemtas vērā pārbaudītās PVA izmaksas, kuras norādījuši attiecīgie uzņēmumi. Apgalvojums, ka paziņotās PVA izmaksas ietvērušas citu ražojumu PVA izmaksas, netika pamatots ar pierādījumiem, tāpēc tas bija jānoraida.
(32)
Turklāt piezīmes, ko viena ieinteresētā persona iesniedza par eksporta cenām, bija balstītas uz kļūdaini norādītu valūtu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(33)
Attiecībā uz peļņas normu neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā nesadarbojās. Sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz to, ka nesaistīto importētāju darbība nav pietiekami salīdzināma ar attiecīgā saistītā importētāja darbību, tika izmantots saistīto importētāju peļņas rādītājs. Izmeklēšanā tika parādīts, ka saistītā importētāja darbība PIP laikā un sākotnējā izmeklēšanas periodā bijusi tāda pati, proti, lielākā daļa importēto VE tika pēc tam integrēta galvenajā grupas ražotajā ražojumā, proti, metināšanas degļos. Būtu jānorāda arī tas, ka VE vērtība salīdzinājumā ar galaproduktu ir niecīga. Pamatojoties uz iepriekšminēto un tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika secināts, ka saistītā importētāja paša peļņas norma būtu precīza peļņas normas bāze eksporta cenas aprēķināšanai.
(34)
Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā piešķirts AR, visa pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.
(35)
Eksporta cenu visiem pārējiem ražotājiem, kas veic uzņēmējdarbību ĶTR, noteica, pamatojoties uz importa statistiku, kas bija pieejama 14. panta 6. punkta datubāzē.
(36)
Saskaņā ar 11. panta 10. punktu eksporta cenas tika noteiktas, atņemot samaksātos antidempinga maksājumus, jo neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās un turpmākajās Savienības tirgū veiktās pārdošanas cenās.
2.4. Salīdzinājums
(37)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(38)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
2.5. Dempinga starpība
(39)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(40)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER, salīdzinājums liecināja, ka šis uzņēmums turpina dempingu ievērojamā apmērā.
(41)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR, kā arī valsts mēroga dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, tika konstatēts ievērojams dempinga līmenis, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ievadpiezīme
(42)
Papildus dempinga fakta analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika izmeklēta arī dempinga turpināšanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.
(43)
Šajā ziņā būtu jānorāda, ka sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju ražošanas jauda bija tikai apmēram 10 % no kopējās ražošanas jaudas ĶTR. Tāpēc konstatējumi lielākoties bija jāizdara, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī publiski pieejamo informāciju. Konkrēti, tika izvērtēta Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos, Ķīnas ražošanas jauda, kā arī pieejamā neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcīgums Ķīnas eksportētājiem.
3.2. Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos
(44)
Attiecībā uz eksportu uz citiem trešo valstu tirgiem būtu jānorāda, ka statistiskā informācija, kas pieejama Ķīnas publiskajās datubāzēs, aptver plašāku ražojumu klāstu nekā tikai ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, tādēļ nav iespējams jēgpilni analizēt daudzumus, kas eksportēti uz citiem tirgiem, vai cenas šajos tirgos. Abi ĶTR ražotāji, kas sadarbojās, neeksportēja nesaistītiem pircējiem citos trešo valstu tirgos. Pamatojoties uz šo, eksporta cenas citos trešo valstu tirgos PIP laikā nevarēja ticami noteikt, un, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pamatotus secinājumus izdarīt nevarēja.
3.3. Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda
(45)
Datus, uz kuru pamata tika veikta turpmāk aprakstītā analīze, pārskatīšanas pieprasījumā sniedzis pieteikuma iesniedzējs, un tie salīdzināti ar publiski pieejamu informāciju.
(46)
Tādējādi tiek lēsts, ka ĶTR ražotāju jauda ir 1 600 000 kg. Pieprasījuma iesniedzējs ir aprēķinājis, ka Ķīnas ražotāji izmanto aptuveni 63 % jaudas, tādējādi neizmantotā jauda ir aptuveni 600 000 kg, kas gandrīz piecas reizes pārsniedz kopējo Savienības patēriņu PIP laikā. Tādējādi eksportam no ĶTR ir pieejami lieli daudzumi, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt šo ievērojamo neizmantoto jaudu.
3.4. Importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas
(47)
Imports no ĶTR uz Savienību attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kilogramu, tādējādi PIP laikā tas bija aptuveni puse no Savienības kopējā patēriņa.
(48)
Visā attiecīgajā periodā importa cenas svārstījās un atbilda tendencēm, kas bija raksturīgas Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū. Kopumā importa cenas no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 42 % un imports joprojām bija par dempinga cenām. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.
3.5. Savienības tirgus pievilcīgums
(49)
Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un sasniedz apmēram 20 % no VE pasaules patēriņa. Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši nopietnu interesi par iespēju palielināt klātbūtni Savienības tirgū, - to pamato fakts, ka PIP laikā tie saglabājuši un pat palielinājuši savu nozīmīgo tirgus daļu (45 %).
3.6. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(50)
Iepriekš aprakstītā analīze parāda, ka Ķīnas imports par dempinga cenām Savienības tirgū turpinājās ar ļoti augstām dempinga starpībām. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni Savienības tirgū un interesi, ko izrādījuši Ķīnas eksportētāji par Savienības tirgu, kā arī ievērojamo ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu, kas ievērojami pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos.
D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības ražošanas nozares definīcija
(51)
Pašreizējā izmeklēšanā apstiprina, ka Savienībā volframa elektrodus ražo divi ražotāji. Abi ražotāji izmeklēšanā pilnībā sadarbojās.
(52)
Šie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Ievadpiezīme
(53)
Ņemot vērā, ka ir tikai divi uzņēmumi, kuri veido Savienības ražošanas nozari, lai aizsargātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, dati, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, tiks sniegti indeksētā veidā vai diapazonos.
(54)
Eurostat dati par importu KN koda līmenī ietver ne vien volframa elektrodus, bet arī citus ražojumus, tāpēc imports analizēts Taric koda līmenī, izmantojot arī datus, kas savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie ir tik detalizēti, ka pēc tiem var identificēt attiecīgās personas. Tādēļ daļa informācijas dažreiz norādīta diapazonos.
3. Patēriņš Savienībā
(55)
Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu Taric koda līmenī, kā arī informāciju no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.
(56)
No 2008. gada līdz PIP (“attiecīgais periods”) Savienības patēriņš samazinājās par 16 %. Patēriņš Savienībā 2008. un 2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. No minimuma 2009. gadā līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās gandrīz par 40 %.
1. tabula
Patēriņš
Apjoms
(kg)
2008
2009
2010
PIP
Patēriņš
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
61
75
84
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
4. ĶTR importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa
(57)
ĶTR importa par dempinga cenām apjomi un tirgus daļa tika noteikti, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.
(58)
Neatkarīgi no Savienības patēriņa absolūtā samazinājuma ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %, PIP laikā joprojām ievērojami pārsniedzot 50 000 kg (sk. 2. tabulu). Šis palielinājums, kā arī vispārējais Savienības patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja Ķīnas eksportētāju tirgus daļas palielinājumu aptuveni līdz pusei no kopējā Savienības tirgus.
2. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
PIP
Apjoms
51 771
36 188
39 953
56 289
Indekss (2008. g. = 100)
100
70
77
109
Tirgus daļa (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Avots:
Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
5. ĶTR importa cenas
5.1. Cenu pārmaiņas
(59)
No 2008. gada līdz PIP ĶTR importa cenas reģionā palielinājušās aptuveni par 40 %, PIP laikā tās palielinājās krasi. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.
3. tabula
ĶTR importa cenas
2008
2009
2010
PIP
Cenas
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indekss (2008. g. = 100)
100
92
114
142
Avots:
Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
5.2. Cenu samazinājums
(60)
Izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa cenas bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām. Tika konstatēts, ka PIP laikā cenu samazinājuma starpība bijusi 37 %, un, ja aprēķinā ietver antidempinga maksājumu, cenu samazinājuma starpība joprojām bija ievērojama, proti, 24 %. Lai veiktu aprēķinu, to ražotāju eksportētāju CIF eksporta cenas, kuri sadarbojās, tika salīdzinātas ar vidējo Savienības ražošanas nozares cenu EXW līmenī. Cenas tika uzskatītas par reprezentatīvām attiecībā uz ĶTR, jo abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aptvēra aptuveni 80 % VE importa no ĶTR.
(61)
Pēc informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka cenas nav salīdzinātas pēc ražojuma veidiem un dažādo ražojuma veidu ievērojamo cenu atšķirību dēļ aprēķinātais cenu samazinājuma līmenis nav bijis pārliecinošs. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, cenu salīdzinājums pēc ražojuma veidiem bija iespējams vienīgi attiecībā uz daļu no Savienības ražošanas nozares pārdevumiem Savienības tirgū un tikai daļu no eksporta pārdevumiem uz Savienību. Taču šī persona nesniedza pierādījumus, kas varētu likt apšaubīt izmantotās metodikas pamatotību. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.
(62)
Pēc informācijas izpaušanas tika arī apgalvots, ka Ķīnas importa cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū nav salīdzinātas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šī prasība nebija pamatota, jo attiecīgā persona nesniedza informāciju vai pierādījumus, kas parādītu pastāvīgas un skaidras atšķirības pārdevēja darbībā un cenās minētajos atšķirīgajos tirdzniecības līmeņos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
6. Imports no citām trešām valstīm
(63)
Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā cenas attiecīgajā periodā ir parādītas nākamajā tabulā. Citu trešo valstu importa apjomi un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.
4. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2008
2009
2010
PIP
Vjetnama
Importa apjoms (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indekss (2008. g. = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indekss (2008. g. = 100)
100
102
104
126
Dienvidkoreja
Importa apjoms (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indekss (2008. g. = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indekss (2008. g. = 100)
100
87
87
116
Citas trešās valstis
Importa apjoms (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indekss (2008. g. = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indekss (2008. g. = 100)
100
138
150
134
Kopā
Importa apjoms (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indekss (2008. g. = 100)
100
50
63
67
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indekss (2008. g. = 100)
100
103
110
121
Avots:
Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
(64)
Importa apjoms no pārējām trešām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās aptuveni par 33 %. Tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās un PIP laikā bija no 30 % līdz 35 %. Cenas no citām trešām valstīm šajā pašā periodā palielinājās par 21 %.
(65)
Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā līdzīgais ražojums Savienības tirgū ievērojamos apjomos netika importēts no citām valstīm, bet tikai no ĶTR. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārējiem, proti, ASV un Japānas, ražotājiem galvenais tirgus ir viņu pašu iekšzemes tirgus. Tādēļ tika secināts, ka imports no valstīm, kas nav ĶTR, bijis ļoti mazs.
(66)
Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka Vjetnamā un Dienvidkorejā VE netiek ražoti un ka importam no šīm valstīm faktiskā izcelsme ir ĶTR. Tomēr pašreizējā izmeklēšanā netika gūta informācija, kas apstiprinātu šo apgalvojumu.
7. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
7.1. Ievadpiezīmes
(67)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(68)
Savienības ražošanas nozarē ietilpst tikai divi ražotāji, tāpēc konfidencialitātes dēļ dati norādīti diapazonos.
7.2. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(69)
Attiecīgajā periodā ik gadu Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija samazinājās. PIP beigās salīdzinājumā ar 2008. gadu tika ražots par 29 % mazāk produkcijas. Tendence īpaši negatīva bija 2009. gadā, kad samazinājums pārsniedza 40 %.
5. tabula
Kopējā Savienības produkcija
Apjoms
(kg)
2008
2009
2010
PIP
Produkcija
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
60
82
71
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(70)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palika stabila. Tika saražots mazāk produkcijas, tāpēc arī jaudas izmantojums no 2008. gada līdz PIP kopumā samazinājās par 27 %, un PIP laikā tika izmantots 41 % jaudas. Sīkāki dati sniegti tabulā.
6. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
Apjoms
(kg)
2008
2009
2010
PIP
Ražošanas jauda
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums (%)
57
35
47
41
Indekss (2008. g. = 100)
100
60
82
73
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.3. Krājumi
(71)
Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu apjoms no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 20 %. Šī tendence atbilst patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū tajā pašā periodā.
7. tabula
Krājumi perioda beigās
Apjoms
(kg)
2008
2009
2010
PIP
Krājumi perioda beigās
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
70
85
80
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.4. Pārdošanas apjoms
(72)
No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās par 23 %, 2008. un 2009. gadā tas samazinājās krasi. Izņemot 2010. gadu, šī negatīvā tendence bija krasāka nekā kopējā patēriņa samazinājums.
8. tabula
Pārdevumi nesaistītiem pircējiem
2008
2009
2010
PIP
Apjoms (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
65
87
77
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.5. Tirgus daļa
(73)
Ņemot vērā iepriekšējā apsvēruma konstatējumus par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, attiecīgajā periodā vērojams Savienības ražošanas nozares tirgus daļas kritums. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās. Rezultātā tirgus daļa bija 20-25 %, proti, nedaudz mazāk par attiecīgā perioda sākumā konstatēto.
9. tabula
Savienības tirgus daļa
2008
2009
2010
PIP
Savienības tirgus daļa
25-30 %
25-30 %
30-35 %
20-25 %
Indekss (2008. g. = 100)
100
107
117
91
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.
7.6. Izaugsme
(74)
Kā paskaidrots iepriekš, patēriņš Savienībā ekonomikas lejupslīdes dēļ 2008.-2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās.
7.7. Nodarbinātība un ražīgums
(75)
No 2008. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 13 %.
(76)
Pēc ražošanas samazināšanās attiecīgajā periodā samazinājās arī viena darbinieka vidējais ražīgums, ko mērī kā darbinieka vidējo izlaidi kilogramos. Sīkāki dati sniegti tabulā.
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā
2008
2009
2010
PIP
Darbinieki (indekss)
100
65
84
87
Ražīgums (indekss)
100
92
106
83
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.8. Vienības pārdošanas cenas
(77)
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā 2008.-2010. gadā nedaudz samazinājās, daļēji tas atspoguļo ekonomiskās krīzes ietekmi. No 2010. gada līdz PIP vienības pārdošanas cenas ievērojami palielinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %. Šādu cenu dinamiku, jo īpaši no 2010. gada līdz PIP, izraisīja VE izgatavošanai nepieciešamo sastāvdaļu cenu pieaugums.
11. tabula
Savienības pārdevumu vienības cena
2008
2009
2010
PIP
Savienības pārdevumu vienības cena (EUR par vienību)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indekss (2008. g. = 100)
100
94
96
135
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.9. Rentabilitāte
(78)
Rentabilitātes zemākais rādītājs bija 2009. un 2010. gadā, bet laikā no 2008. gada līdz PIP tā uzlabojās. Tomēr rentabilitāte visā attiecīgajā periodā joprojām bija negatīva.
12. tabula
Rentabilitāte
2008
2009
2010
PIP
Savienības pārdevumu rentabilitāte
Indekss (2008. g. = 100)
100
95
95
104
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.10. Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
(79)
Ieguldījumi ar attiecīgo ražojumu saistītajā darījumu jomā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.
(80)
Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz rentabilitāti. Savienības ražošanas nozarei 2008. gadā fiksēts negatīvs ienākums no ieguldījumiem, PIP laikā tas nedaudz uzlabojās, tomēr palika negatīvs.
13. tabula
Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
Indekss (2008. g. = 100)
2008
2009
2010
PIP
Ieguldījumi
100
2
23
18
Ienākums no ieguldījumiem
100
100
96
103
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.11. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(81)
Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašai finansēt savu darbību, izteikta procentos no attiecīgā ražojuma apgrozījuma, attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās, tomēr palika negatīva.
14. tabula
Naudas plūsma
2008
2009
2010
PIP
Naudas plūsma
Indekss (2008. g. = 100)
100
99
96
106
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
7.12. Algas
(82)
No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozarē algas samazinājās par 16 % - tas atbilst darbinieku skaita samazinājumam.
7.13. Dempinga starpības apjoms
(83)
Lai gan spēkā bija pasākumi, ievērojama apjoma dempings PIP laikā turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Ņemot vērā lielo rezerves jaudu, faktiskais importa apjoms no ĶTR un cenas, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
7.14. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(84)
Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no iepriekšējā dempinga. Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet rezultātā cieta zaudējumus.
8. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(85)
Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien bija raksturīga ekonomiska nestabilitāte, un tai vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Attiecīgajā periodā pasliktinājās gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu. Tāpēc nevarēja secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils.
(86)
Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet pārdošana lielā mērā notika par cenām, kas bija zem peļņas un zaudējumu sliekšņa. Faktiski Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugums no 2010. gada līdz PIP ir saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu, un tas nenosedza Savienības ražošanas nozares kopējās izmaksas.
(87)
Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares grūtības var skaidri saistīt ar to, ka, lai gan spēkā ir pasākumi, Savienības tirgū tomēr ir milzīgs daudzums no Ķīnas importētā pārskatāmā ražojuma par izteiktām dempinga cenām. Šie faktori nebija pietiekami, lai noteiktu situāciju, kurā Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt samērīgu tirgus daļu, cieš zaudējumus. Turklāt visā attiecīgajā periodā šīs grūtības vēl vairāk padziļinājuši divi faktori: tirgus lejupslīde 2008.-2009. gada ekonomikas krīzes laikā un mazākā mērā - pēkšņais izejvielu izmaksu pieaugums PIP laikā. Tas izraisījis situāciju, kad zaudējumi sasnieguši ievērojamus apmērus.
(88)
Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares rādītāju negatīvo dinamiku, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā joprojām nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(89)
Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils, vēl aizvien pakļauts ĶTR dempinga importa kaitīgajai ietekmei.
(90)
Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika vērtēts imports no attiecīgās valsts.
2. Ķīnas importa apjoms
(91)
Tiek atgādināts, ka patēriņš Savienības tirgū kopš sākotnējās izmeklēšanas galvenokārt ekonomikas lejupslīdes dēļ ievērojami samazinājies. Šādos apstākļos Ķīnas importa apjoms palielinājies līdz līmenim, kas PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kg. Importa apjoms palielinājies par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājusies.
3. Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR
(92)
Kā aprakstīts 46. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda. Var gaidīt, ka lielu daļu no šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot, lai tad, ja nebūtu antidempinga pasākumu, palielinātu importu Savienības tirgū. Tas skaidrojams ar to, ka nekas neliecina par trešo valstu tirgu vai Ķīnas iekšzemes tirgus spēju absorbēt ievērojamo Ķīnas neizmantoto jaudu. Tādēļ ir iespējams ievērojami palielināt importu Savienībā. Tiek lēsts, ka neizmantotā jauda varētu piecas reizes pārsniegt Savienības patēriņu PIP laikā.
(93)
Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija liecina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai izmantotās izejvielas (amonija paravolframāta jeb APV) tirgū ir ievērojami izkropļojumi. Uz šo izejvielu attiecas eksporta kvotas, ko noteikušas Ķīnas iestādes, kā arī eksporta nodokļi. Tas ierobežo APV eksportu un mākslīgi paaugstina APV cenu pasaulē. Šos izkropļojumus var radīt papildu stimuli Ķīnas ražošanas nozarei ražot un eksportēt par zemām cenām, savukārt Savienības ražošanas nozare ražo līdzīgo ražojumu, izmantojot izejvielu par mākslīgi augstām cenām.
4. Savienības tirgus pievilcīgums
(94)
Ir redzams, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pastāvīga interese par Savienības tirgu un tie ir spējuši palielināt importa apjomus uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu rēķina. PIP laikā tie ir pat palielinājuši savu jau tā ievērojamo tirgus daļu.
5. Secinājums
(95)
Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.
(96)
Tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, ļoti iespējams, palielinātos imports par dempinga cenām, un tas varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares pastāvēšanu. Faktiski ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda, kas tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, lielā mērā varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu par dempinga cenām, kas būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū.
(97)
Ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto par dempinga turpināšanos, ĶTR neizmantoto jaudu, izkropļojumiem izejvielu tirgū, ĶTR ražotāju eksportētāju potenciālu novirzīt eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas eksportētāju cenu politiku, proti, cenas ir izteikti zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un Savienības tirgus pievilcīgumu, pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(98)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(99)
Būtu jāatgādina - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi pārmērīgi nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(100)
Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv pamatoti iemesli secināt, ka šajā konkrētajā lietā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(101)
Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares stāvokli un analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir skaidrs, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis varētu nopietni pasliktināties. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja ražošanas un pārdošanas apjomu, bet, lai gan bija spēkā pasākumi, imports no attiecīgās valsts palielinājās. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares finanšu situācija pasliktinājās, jo tā cieta smagus zaudējumus. Tāpēc Savienības tirgū jāpanāk reālas konkurences apstākļi.
(102)
Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, jo tādā gadījumā tā spētu palielināt pārdošanas apjomus un uzlabot finansiālo situāciju. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju.
3. Lietotāju intereses
(103)
Neviens no 15 lietotājiem, ar kuriem notika saziņa, nesadarbojās. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no ieinteresētajiem lietotājiem. Sākotnējā izmeklēšanā nesadarbošanās tika skaidrota ar VE mazo ietekmi uz ražošanas izmaksām, jo pircējiem svarīgākais kritērijs acīmredzot ir kvalitāte un uzticamība. Ņemot vērā to, ka pārskatāmā ražojuma ietekme uz pakārtoto ražojumu izmaksām ir niecīga, tika secināts, ka pasākumi lietotāju ražošanas nozari nelabvēlīgi neietekmētu.
4. Importētāju intereses
(104)
Izmeklēšanas sākumā ar Komisiju sazinājās trīs importētāji, bet tie netika uzskatīti par ieinteresētajām personām, jo PIP laikā tie nav importējuši attiecīgo ražojumu no ĶTR. Ņemot vērā to, ka VE importētāji izmeklēšanas laikā neizrādīja interesi, tika secināts, ka saglabāt pasākumus nebūtu nepārprotami pretrunā ES interesēm.
5. Secinājums
(105)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nepastāv pamatoti iemesli, kādēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(106)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus saglabāt. Pēc informācijas izpaušanas tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(107)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes volframa elektrodiem.
(108)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta atsevišķā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. To Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa metināšanas elektrodu importam (ieskaitot volframa stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 (Taric kodi 8101991010 un 8515900010), ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu.
2. Maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto izstrādājumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Visi pārējie uzņēmumi
63,5 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 29. maijā