PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(8)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(9)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(10)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).
5. Šetření
5.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(11)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2. Dotčené strany
(12)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3. Výběr vzorku
(14)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(15)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(16)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4. Šetření
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(19)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(20)
Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).
(21)
Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobci:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(24)
Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.
(25)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
-
subvenční režimy šetřené v původním šetření:
-
celostátní režimy:
a)
režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme - EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme -EOUS)
b)
režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
c)
režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
d)
režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
e)
režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
-
regionální režimy:
f)
soubor pobídek (Package Scheme of Incentives - PSI) vlády státu Maháráštra
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:
-
celostátní režimy:
g)
režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:
-
celostátní režimy:
h)
režim Focus Product Scheme (FPS)
i)
režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
j)
režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
k)
režim Focus Market Scheme (FMS)
l)
režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
m)
kapitálové injekce
-
regionální režimy:
n)
regionální režimy vlády státu Gudžarát
(26)
Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09-14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.
(27)
Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
(28)
Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.
(29)
Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012-13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).
2. Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones - EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones - SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(31)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.
a) Právní základ
(32)
Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09-14 a v kapitole 6 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(33)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).
c) Provádění v praxi
(34)
Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.
(35)
Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.
(36)
Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09-14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(37)
Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
(38)
Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.
(39)
Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.
d) Závěry k režimu EOUS
(40)
Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09-14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(41)
Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)
(42)
Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
4. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Právní základ
(43)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(44)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
5. Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
(45)
Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
6. Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
a) Právní základ
(46)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(47)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
7. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra
a) Právní základ
(48)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(49)
Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.
c) Provádění v praxi
(50)
V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.
d) Závěr
(51)
Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.
(52)
Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.
(54)
Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(55)
Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.
8. Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
(56)
Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
9. Režim Focus Product (FPS)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(58)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
10. Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
a) Právní základ
(59)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(60)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
11. Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.
b) Způsobilost
(62)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(63)
Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.
(64)
Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(65)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(66)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(67)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(68)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(69)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(70)
Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(71)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(72)
Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(73)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(74)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.
(76)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.
12. Režim Focus Market Scheme (FMS)
a) Právní základ
(78)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(79)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
13. Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
a) Právní základ
(80)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(81)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
14. Kapitálové injekce
(82)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
15. Regionální režimy vlády státu Gudžarát
(83)
Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.
16. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Režim
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionální režim státu Maháráštra)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Kapitálové injekce
nula
Regionální režimy státu Gudžarát
nula
CELKEM
3,1
(85)
Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.
17. Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování
(86)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(87)
Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS - tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS - bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(88)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(89)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(90)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(91)
Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčené země na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie (rozsah)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Zdroj: Eurostat.
(93)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(94)
Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(96)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíl dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podíl čínského dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Průměrné ceny čínského dovozu (index)
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat.
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(98)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(99)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(100)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(101)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(102)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(104)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(105)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(106)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(107)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(108)
Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(109)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.
(110)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(111)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(112)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(113)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6. Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(115)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7. Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(116)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(117)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.
(118)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8. Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(119)
Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.
(120)
S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(121)
Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(122)
Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.
(123)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(124)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.-106. a 110.-111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(125)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.
(126)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(127)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(128)
Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak je uvedeno v 84.-85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.
(130)
Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:
-
volná kapacita v Indii;
-
cenová politika indických vývozců;
-
dopad výše subvencování na ceny;
-
sortiment.
a) Volná kapacita v Indii
(131)
Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.
(132)
Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.
(133)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.
b) Cenová politika indických vývozců
(134)
Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.
(135)
Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.
(136)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.
(137)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.
c) Dopad výše subvencování na ceny
(138)
Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.
(139)
Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.
(140)
Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.
(141)
S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.
d) Sortiment
(142)
Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.
(143)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.
(144)
Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.
8. Závěr o obnovení újmy
(145)
Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.
E. ZÁJEM UNIE
(146)
Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.
F. UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(147)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(148)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(149)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(150)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
2. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1347/2014
(2014. gada 17. decembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantam atceļ galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. un 18. pantu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome 2002. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu 7,1 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam (“sākotnējā izmeklēšana”).
(2)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 1339/2002 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu 21 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes sulfanilskābes importam un galīgo antidempinga maksājumu 18,3 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.
(3)
Komisija ar Lēmumu 2002/611/EK (4) pieņēma tādas cenu saistības attiecībā uz antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti importam no Indijas, ko piedāvāja viens Indijas ražotājs eksportētājs, proti, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (“Kokan”).
(4)
Pēc tam, kad Kokan bija brīvprātīgi atsaucis saistības, Komisija 2004. gada martā ar Lēmumu 2004/255/EK (5) atcēla Lēmumu 2002/611/EK.
(5)
Komisija ar Lēmumu 2006/37/EK (6) pieņēma Kokan piedāvātās jaunās cenu saistības gan attiecībā uz antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes importam. Regula (EK) Nr. 1338/2002 un Regula (EK) Nr. 1339/2002 tika attiecīgi grozītas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 123/2006 (7).
(6)
Pēc pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 (8) noteica antidempinga maksājumus ĶTR un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Pēc termiņbeigu un starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1010/2008 (9) noteica galīgos kompensācijas maksājumus Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam un grozīja antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(7)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (10) Komisija 2013. gada 1. jūlijā saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 (“pamatregula”) 18. pantu. Pārskatīšanas pieprasījumu iesniedza CUF - Quimicos Industriais (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “CUF”), kas ir vienīgais sulfanilskābes ražotājs Savienībā un kas tādējādi ražo 100 % Savienības ražošanas apjoma.
(8)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām, visticamāk, subsidēšana turpināsies un kaitējums Savienības ražošanas nozarei atkārtosies.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(9)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 16. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (11) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
4. Paralēlās izmeklēšanas
(10)
Komisija 2013. gada 16. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (12) sāka arī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (13) 11. panta 2. punktu attiecībā uz sulfanilskābes importu cita starpā ar izcelsmi Indijā.
5. Izmeklēšana
5.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(11)
Subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
5.2. Iesaistītās personas
(12)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, ražotājus eksportētājus Indijā, importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājvalsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(13)
Vienīgā ieinteresētā persona, kura pieprasīja uzklausīšanu, ir vienīgais Savienības ražotājs, un tam piedāvāja šo iespēju.
5.3. Atlase
(14)
Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas lūgta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(15)
Komisija saņēma divas atbildes uz atlases anketas jautājumiem no Indijas ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ atlase netika izmantota.
(16)
Viens nesaistītais importētājs aizpildīja atlases veidlapu, tomēr tas nav importējis attiecīgo ražojumu no attiecīgās valsts un tādējādi nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ atlase netika izmantota.
(17)
Tā kā ir tikai viens Savienības ražotājs, atlase attiecībā uz Savienības ražotājiem netika izmantota.
5.4. Izmeklēšana
(18)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un tās kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Komisija nosūtīja anketas vienīgajam Savienības ražotājam, diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, Indijas valdībai, zināmajiem importētājiem un lietotājiem Savienībā.
(19)
No diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem tikai viens sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Šis Indijas ražotājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja lielu daļu no kopējā Indijas eksporta uz Savienību.
(20)
Komisija Deli vizītes laikā arī apspriedās ar Indijas valdību, Mahārāštras valdību (GOM), Gudžarātas valdību (GOG) un Indijas Rezervju bankas pārstāvjiem (RBI).
(21)
Turklāt pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
Savienības ražotājs:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugāle;
b)
ražotāji eksportētāji:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indija;
c)
lietotāji Savienībā:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Vācija;
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugāle;
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spānija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(22)
Attiecīgais ražojums ir sulfanilskābe, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060). Sulfanilskābi iedala divās kategorijās, kuras nosaka atbilstīgi skābes tīrības pakāpei: tehniskā sulfanilskābe un attīrītā sulfanilskābe. Turklāt attīrīto sulfanilskābi dažkārt laiž tirgū kā sulfanilskābes sāli. Sulfanilskābi izmanto kā izejvielu optisko balinātāju, betona piedevu, pārtikas krāsvielu un speciālu krāsvielu ražošanā. Tika norādīts, ka ierobežotos daudzumos to izmanto arī farmācijas nozarē. Lai gan netiek apstrīdēts, ka abām kategorijām ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tādējādi to ražojumus var uzskatīt par vienu ražojumu, ir būtiski norādīt, ka saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem praktiska savstarpēja aizstājamība ir ierobežota. Jo īpaši lietotāji, kas izmanto attīrīto sulfanilskābi, var izmantot tehnisko sulfanilskābi vien tad, ja tie paši to var attīrīt. Minētie lietotāji, kuriem nepieciešama vai kuri dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, teorētiski varētu izmantot attīrīto sulfanilskābi, taču, ņemot vērā cenu atšķirību (20-25 %), tas nav ekonomiski dzīvotspējīgs risinājums.
(23)
Sulfanilskābe ir izteikti plaša patēriņa prece un tās fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no tās izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus savā iekšzemes tirgū un trešām valstīm ražo un pārdod Indijas ražotājs eksportētājs, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotājs ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatā vienāds izmantojums, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta nozīmē.
C. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievads
(24)
No Indijas eksportētājiem sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs. Ņemot vērā to, ka pārējie ražotāji nesadarbojās, kompensējamo subsīdiju summa bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem: tā uzņēmuma sniegtajām atbildēm, kas sadarbojās un eksportēja lielāko daļu Indijas eksporta uz Savienību, un uz Indijas iestāžu sniegto informāciju.
(25)
Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, iespējams, piešķir subsīdijas.
-
Sākotnējā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdiju shēmas
-
Valsts mēroga shēmas:
a)
Brīvās tirdzniecības zonas (EPZ)/Speciālās ekonomiskās zonas (SEZS)/Uz eksportu orientētu struktūru shēma (EOUS)
b)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS)
c)
Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)
d)
Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES)
e)
Iepriekšējas atļaujas shēma (AAS)
-
Reģionālās shēmas:
f)
Mahārāštras valdības Kompleksā stimulēšanas shēma (PSI)
-
Subsīdiju shēmas, kas netika pārbaudītas sākotnējā izmeklēšanā, bet ko pārbaudīja pirmajā termiņbeigu pārskatīšanā un paralēlajā starpposma pārskatīšanā
-
Valsts mēroga shēmas:
g)
Eksporta kredītu shēma (ECS)
-
Subsīdiju shēmas, kas netika pārbaudītas sākotnējā izmeklēšanā un/vai iepriekšējās pārskatīšanās
-
Valsts mēroga shēmas:
h)
Mērķa ražojumu shēma (FPS)
i)
Bezmuitas ievešanas atļauja (DFIA)
j)
Nodokļu atmaksas shēma (DDS)
k)
Mērķa tirgus shēma (FMS)
l)
Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS)
m)
Kapitāla iepludināšana
-
Reģionālās shēmas:
n)
Gudžarātas valdības reģionālās shēmas
(26)
Iepriekš a), b), c), e), h), i), k) un l) apakšpunktā norādītās shēmas ir izstrādātas, balstoties uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un reglamentēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus ik pēc pieciem gadiem izdod Tirdzniecības ministrija un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas PIP, ir Foreign Trade Policy 2009-2014 (“FTP 09-14”). Turklāt Indijas valdība dokumentā Handbook of Procedures, Volume I (“HOP I 09-14”) nosaka arī procedūras, kas reglamentē FTP 09-14. Dokuments Handbook of Procedures tiek regulāri atjaunināts.
(27)
Iepriekš d) apakšpunktā minētās ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.
(28)
Reģionālās shēmas, kas minētas iepriekš f) un n) apakšpunktā, pārvalda Mahārāštras un Gudžarātas štatos, un to pamatā ir Mahārāštras valdības Rūpniecības, enerģētikas un nodarbinātības departamenta rezolūcijas un Gudžarātas valdības Rūpniecības un kalnraktuvju departamenta rezolūcijas.
(29)
Iepriekš g) apakšpunktā minētās eksporta kredītu shēmas pamatā ir 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļa, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (RBI) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(30)
Iepriekš j) apakšpunktā minētās Nodokļu atmaksas shēmas pamatā ir 1962. gada Muitas likuma 75. iedaļa, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. iedaļa, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. iedaļa un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumi. Atmaksas likmes tiek regulāri publicētas; PIP piemērojamās likmes bija 2012.-2013. gada Nodokļu atmaksas visas rūpniecības likmes (AIR), kas publicētas paziņojumā Nr. 92/2012-Cus.(N.T). FTP 09-14 4. nodaļā nodokļu atmaksas shēma tiek saukta arī par nodokļu atvieglojumu shēmu.
2. Brīvās tirdzniecības zonas (EPZ)/Speciālās ekonomiskās zonas (SEZ)/Uz eksportu orientētu struktūru shēma (EOUS)
(31)
Konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neatradās ne SEZS, ne EPZS. Tomēr ražotājs eksportētājs ir izveidots saskaņā ar EOUS, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas ir saņēmis kompensējamas subsīdijas. Tāpēc turpmāk tekstā sniegto aprakstu un novērtējumu attiecina tikai uz EOUS.
a) Juridiskais pamats
(32)
EOUS detalizētāks apraksts sniegts FTP 09-14 6. nodaļā un HOP I 09-14 6. nodaļā.
b) Atbilstība
(33)
Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Lai atbilstu EOUS, rūpniecības uzņēmumiem jāsasniedz obligātās robežvērtības ieguldījumiem pamatlīdzekļos (10 milj. Indijas rūpiju).
c) Īstenošana praksē
(34)
EOUS var izvietot un izveidot jebkur Indijā.
(35)
Iesniegumā par EOUS statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajām darbībām, cita starpā par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa prasībām un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar šo pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Vienošanās par to, ka uzņēmumu atzīst par atbilstīgu EOUS, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem.
(36)
Saskaņā ar FTP 09-14 obligāts pienākums saistībā ar EOUS ir gūt neto valūtas ieņēmumus, t. i., atskaites periodā (pieci gadi) kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība.
(37)
EOUS struktūras ir tiesīgas saņemt šādas koncesijas:
i)
atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp kapitālieguldījumu precēm, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kas vajadzīgi apstrādei, ražošanai, pārstrādes procesos vai saistībā ar šādiem procesiem;
ii)
atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kuras iepirktas vietējā tirgū;
iii)
par vietējā tirgū pirktām precēm samaksātā centralizētā tirdzniecības nodokļa atmaksa;
iv)
nodokļa daļēja atmaksa par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem vietējā tirgū.
(38)
Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šīm shēmām, tiek pakļautas muitas ierēdņu uzraudzībai saskaņā ar Muitas likuma 65. iedaļu.
(39)
Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskata izmeklēšanas perioda pirmajos četros mēnešos darbojās saskaņā ar EOUS. 2013. gada 6. februārī tika nosūtīta oficiāla vēstule par atteikšanos no shēmas. Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uzņēmums izmantoja šo shēmu, tikai lai saņemtu centralizētā tirdzniecības nodokļa atmaksu. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs neizmantoja priekšrocības, ko sniedz atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem un akcīzes nodokļiem par iepirkumiem vietējā tirgū, un, lai saņemtu nodokļa daļēju atmaksu par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū.
d) Secinājumi par EOUS
(40)
Centralizētā tirdzniecības nodokļa atmaksa veido subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība zaudē ieņēmumus, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, turklāt EOUS gūst priekšrocības pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē, jo centralizētā tirdzniecības nodokļa atmaksas rezultātā tiek uzlabota uzņēmuma likviditāte. Saskaņā ar likumu subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu tās uzskatīja par konkrētām un kompensējamām subsīdijām. Lai varētu izmantot šādus stimulus, saskaņā ar FTP 09-14 6.1. punktu EOUS eksporta mērķis ir obligāts nosacījums (conditio sine qua non).
e) Subsīdijas summas aprēķins
(41)
Subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz centralizēto tirdzniecības nodokli, kas atmaksāts par precēm, kuras pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iegādātas vietējā tirgū. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta, ņemot vērā kopējo eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas starpība bija 1,4 %.
3. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS)
(42)
Tika apstiprināts, ka DEPBS ir faktiski atcelta no 2011. gada 30. septembra, proti, pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)
a) Juridiskais pamats
(43)
EPCGS sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 5. nodaļā un HOP I 09-14 5. nodaļā.
b) Konstatējumi
(44)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar EPCGS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
5. Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES)
(45)
Tika apstiprināts, ka ITES ir atcelta no 2011. gada aprīļa, proti, pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
6. Iepriekšējas atļaujas shēma (AAS)
a) Juridiskais pamats
(46)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 4.1.3.1.-4.1.14. iedaļā un HOP I 09-14 4.1.-4.30. iedaļā.
b) Konstatējumi
(47)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar AAS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
7. Mahārāštras valdības (GOM) Kompleksā stimulēšanas shēma (PSI)
a) Juridiskais pamats
(48)
Lai veicinātu ražošanas nozaru izveidi štata mazāk attīstītajās teritorijās, Mahārāštras valdība, izmantojot shēmu, ko parasti dēvē par “Komplekso stimulēšanas shēmu” (PSI), kopš 1964. gada ir piešķīrusi stimulus jaunām ražotnēm, kas tiek izveidotas štata jaunattīstības reģionos. Šo shēmu kopš ieviešanas vairākkārt grozīja, un PIP bija spēkā divas PSI shēmas: PSI 2007 (kas bija spēkā līdz 2013. gada aprīlim) un PSI 2013. Mahārāštras valdības PSI ietver vairākas apakšshēmas, no kurām galvenās ir: i) dāvināšanas nodokļa (octroi)/reģistrēšanas nodokļa atmaksa, ii) atbrīvojums no elektroenerģijas nodokļa, iii) atbrīvojums no vietējā tirdzniecības nodokļa vai tā atlikšana, iv) procentu subsīdija jaunām struktūrām un v) konkrēti piešķīrumi maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai veiktu tehnoloģiskus atjauninājumus. Izmeklēšanā atklāja, ka vienīgā apakšshēma, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantoja ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bija shēma, saskaņā ar kuru tiek atlikts tirdzniecības nodoklis (sk. iepriekš iii) punktu) un kas bija iestrādāta PSI 2001, bet nesamaksātais tirdzniecības nodoklis daļēji bija iegrāmatots pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
b) Atbilstība
(49)
Lai panāktu atbilstību, uzņēmumiem parasti jāveic ieguldījumi štata mazāk attīstītās teritorijās (kas atbilstoši to ekonomiskajai attīstībai ir klasificētas kategorijās, piemēram, mazāk attīstītas teritorijas, mazattīstītas teritorijas un vismazāk attīstītas teritorijas), izveidojot jaunu ražotni vai veicot lielapjoma kapitālieguldījumu esošās ražotnes paplašināšanā vai diversifikācijā. Galvenais kritērijs stimulu summu noteikšanai ir tās teritorijas klasifikācija, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums, un ieguldījumu apjoms.
c) Īstenošana praksē
(50)
Atbilstības sertifikātā, ko ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, izdevusi MV, bija noteikts, ka saskaņā ar tirdzniecības nodokļa atlikšanas apakšshēmu uzņēmumam ir tiesības atlikt štata tirdzniecības nodokļu maksājumu, ko iekasē par pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū.
d) Secinājums
(51)
Ar PSI tirdzniecības nodokļa atlikšanas apakšshēmu Mahārāštras valdība piešķir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Šī apakšshēma ir Mahārāštras valdības finansiālais ieguldījums, jo ar šo koncesiju tā atliek nodokļu ieņēmumus, kas citādi tiktu saņemti. Šādas nodokļu atlikšanas rezultātā uzņēmums gūst priekšrocības, jo tādējādi tiek uzlabota uzņēmuma likviditāte.
(52)
Šī apakšshēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir veikuši ieguldījumus konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās, kuras ir Mahārāštras štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīm teritorijām. Priekšrocību līmenis atšķiras atbilstīgi attiecīgajai teritorijai. Šī shēma atbilstīgi pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktam un 4. panta 3. punktam ir konkrēta, tādēļ tā ir kompensējama.
e) Subsīdijas summas aprēķins
(53)
Uzskata, ka saskaņā ar shēmas atlikšanas nosacījumu štata tirdzniecības nodokļa atliktais apjoms, kas maksājams pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās, ir vienāds ar tāda paša apjoma bezprocenta aizdevumu, ko piešķīrusi Mahārāštras valdība. Tādējādi ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, priekšrocības aprēķinātas, izmantojot procentu likmi, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uzņēmums maksāja par līdzīgu komercaizdevumu.
(54)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā piemērotu saucēju pieskaitīja uzņēmuma kopējam apgrozījumam, ko tas sasniedza pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(55)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, subsīdijas summa, ko saskaņā ar šo shēmu saņēmis uzņēmums, ir 1,1 %.
8. Eksporta kredītu shēma (ECS)
(56)
Tika apstiprināts, ka pēc ECS grozījumiem (2010. gada jūlijā attiecībā uz eksporta kredītiem Indijas rūpijos un 2012. gada maijā attiecībā uz eksporta kredītiem ārvalstu valūtās) preferenciālo eksporta kredītu procentu likmes šīs shēmas satvarā principā tika atceltas (izņemot ierobežotam rūpniecības nozaru skaitam). Tā kā attiecīgā ķīmijas rūpniecības nozare netika konstatēta to nozaru sarakstā, uz kurām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecās procentu likmju subsīdijas, šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
9. Mērķa ražojumu shēma (FPS)
a) Juridiskais pamats
(57)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 3.15. iedaļā un HOP I 09-14 3.9. iedaļā.
b) Konstatējumi
(58)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar FPS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
10. Bezmuitas ievešanas atļaujas shēma (DFIA)
a) Juridiskais pamats
(59)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 4.2.1.-4.2.7. iedaļā un HOP I 09-14 4.31-4.36. iedaļā.
b) Konstatējumi
(60)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar DFIA. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
11. Nodokļu atmaksas shēma (DDS)
a) Juridiskais pamats
(61)
DDS sīkāks apraksts sniegts 1995. gada Muitas un centralizēto akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995), kas grozīti ar turpmākiem paziņojumiem.
b) Atbilstība
(62)
Visi ražotāji eksportētāji vai tirgotāji eksportētāji ir atbilstīgi šai shēmai.
c) Īstenošana praksē
(63)
Atbilstīgie eksportētāji var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas atmaksas likmes vairākiem ražojumiem, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo summu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi ir vai nav faktiski samaksāti. DDS likme attiecīgajam ražojumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 4 % no FOB vērtības.
(64)
Lai panāktu atbilstību šai shēmai, uzņēmumam jāveic eksporta darbība. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatgriezeniski noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārējo eksporta formulāru (EGM) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar sūtījuma rēķina datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai atļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku.
(65)
Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu pierādījums - bankas realizācijas sertifikāts (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja eksportētājs neiesniedz BRC noteiktā termiņā.
(66)
Atmaksāto summu drīkst izmantot jebkādam mērķim.
(67)
Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.
(68)
Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pēc atteikšanās no EOUS izmantoja DDS.
d) Secinājums par DDS
(69)
DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārskatījums. Turklāt nodokļu atmaksas summa nodrošina priekšrocības eksportētājam, jo tiek uzlabota tā likviditāte.
(70)
Turklāt saskaņā ar likumu DDS ir atkarīga no snieguma eksporta jomā, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu šo shēmu uzskata par konkrētu un kompensējamu.
(71)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem stingrajiem noteikumiem.
(72)
Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļa maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājs var izmantot DDS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu priekšrocības, pietiek ar to, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DDS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem.
(73)
Tas apstiprināts arī Indijas valdības Apkārtrakstā Nr. 24/2001, kurā skaidri noteikts, ka “[nodokļu atmaksas likmes] nav saistītas ar faktisko izejmateriālu patēriņa veidu un faktisko ietekmi uz konkrēta eksportētāja izejmateriāliem vai atsevišķiem sūtījumiem (..)”, un norāda reģionālajām iestādēm, ka “vietējās nodaļas nedrīkst pieprasīt eksportētājiem, kuri iesniedz nodokļu atmaksas pieprasījumus, nekādus pierādījumus par faktiski samaksātiem nodokļiem par importētiem vai iekšzemes tirgū iegādātiem izejmateriāliem”.
(74)
Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama.
e) Subsīdijas summas aprēķins
(75)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst priekšrocības tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar DDS gūtās priekšrocības vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(76)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.
(77)
Ievērojot iepriekš minēto, subsīdijas likme, kas attiecībā uz šo shēmu noteikta Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir 0,6 %.
12. Mērķa tirgus shēma (FMS)
a) Juridiskais pamats
(78)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 3.14. iedaļā un HOP I 09-14 3.8. iedaļā.
b) Konstatējumi
(79)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar FMS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
13. Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS)
a) Juridiskais pamats
(80)
Šīs shēmas sīkāks apraksts sniegts FTP 09-14 3.16. iedaļā un HOP I 09-14 3.10. iedaļā.
b) Konstatējumi
(81)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva priekšrocības saskaņā ar SHIS. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
14. Kapitāla iepludināšana
(82)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva priekšrocības saskaņā ar Indijas valdības vai reģionālo valdību kapitāla iepludināšanas shēmām. Tādēļ šīs shēmas turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
15. Gudžarātas valdības reģionālās shēmas (GOG)
(83)
Tika apstiprināts, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, nav saistītu uzņēmumu vai ražotņu Gudžarātas štatā. Tādēļ GOG reģionālo shēmu turpmākā analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
16. Kompensējamo subsīdiju summa
(84)
Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētā kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta ad valorem, ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Shēma
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nulle
EPCGS (14)
nulle
ITES
nulle
IAS (14)
nulle
PSI (Mahārāštras reģionālā shēma)
1,1
ECS (14)
nulle
FPS (14)
nulle
DFIA (14)
nulle
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nulle
SHIS (14)
nulle
Kapitāla iepludināšana
nulle
Gudžarātas reģionālās shēmas
nulle
KOPĀ
3,1
(85)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja lielāko daļu Indijas eksporta uz Savienību. Nebija pieejama informācija par to, ka pārējo ražotāju eksportētāju subsidēšanas līmenis būtu zemāks.
17. Subsidēšanas turpināšanās iespējamība
(86)
Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā subsidēšana varētu turpināties.
(87)
Saskaņā ar konstatējumiem, lai gan noteiktā subsīdijas starpība termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā bija zemāka par to, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs no Indijas, kas sadarbojās, turpināja gūt priekšrocības, ko Indijas iestādes nodrošināja ar kompensējamo subsidēšanu. Nekas neliecina, ka tuvākajā nākotnē tiks atcelta DDS - svarīgākā programma, ko patlaban izmanto pēc atteikšanās no EOUS. Šādos apstākļos ir skaidrs, ka attiecīgā ražojuma eksportētājs arī nākotnē turpinās saņemt kompensējamās subsīdijas.
D. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ražošanas apjoms Savienībā un Savienības ražošanas nozares definīcija
(88)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja tikai viens Savienības ražotājs, kas tādējādi ražo 100 % Savienības ražošanas apjoma un pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari.
2. Patēriņš Savienībā
(89)
Patēriņu Savienības tirgū noteica, izmantojot šādu pamatu:
-
Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienības tirgū,
-
sulfanilskābes importa apjomi (Taric līmenī) Savienības tirgū saskaņā ar Eurostat datiem.
(90)
Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par Savienības ražošanas nozari bija jāindeksē, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare ir tikai viens ražotājs un ka ir tikai viens ASV ražotājs eksportētājs.
1. tabula
Patēriņš Savienības tirgū
Apjoms (indekss)
2010
2011
2012
PIP
Savienības patēriņš (2010. gads = 100)
100
106
106
114
Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(91)
Kā liecina izmeklēšana, sulfanilskābes tirgus attiecīgajā periodā uzrādīja pakāpenisku pieaugumu (līdz PIP beigām tas palielinājās par 14 %).
3. Imports no attiecīgās valsts
a) Importa apjomi un tirgus daļa
2. tabula
Imports no attiecīgās valsts
Importa apjoms (indekss)
2010
2011
2012
PIP
Indija
100
422
187
52
Avots: Eurostat.
2.a tabula
Imports no attiecīgās valsts
Importa apjoms (diapazons) (15)
2010
2011
2012
PIP
Indija
50-200
250-550
100-250
10-80
Avots: Eurostat.
3. tabula
Attiecīgās valsts tirgus daļa
Tirgus daļa (indekss)
2010
2011
2012
PIP
Indijas importa tirgus daļa
100
397
177
46
(92)
Indijas izcelsmes importa apjoms šajā periodā samazinājās par 48 %, un tirgus daļa vienlaikus samazinājās par 54 %.
b) Importa cenas
4. tabula
Attiecīgās valsts sulfanilskābes importa vidējās cenas
2010
2011
2012
PIP
Indijas importa cena (indekss, 2010. gads = 100)
100
79
84
92
Avots: Eurostat.
4.a tabula
Attiecīgās valsts sulfanilskābes importa vidējās cenas
2010
2011
2012
PIP
Indijas importa cena (diapazoni)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Avots: Eurostat.
(93)
Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējā cena 2011. gadā samazinājās (par 21 %) un kopš tā laika pakāpeniski palielinājās, bet joprojām bija zemāka par 2010. gada cenu līmeņiem (par 8 %).
c) Cenu samazinājuma līmenis
(94)
Izmeklēšanā konstatēja, ka ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, cenas nebija zemākas par Savienības ražotāja cenām. Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, nevar atklāt precīzu rezultātu, bet cenu samazinājums konstatēts no -20 % līdz -40 %.
(95)
Ņemot vērā piezīmes, ko pēc informācijas izpaušanas sniedza Savienības ražotājs, Komisijai lūdza aprēķināt cenu samazinājumu atlikušajam Indijas importa apjomam, pamatojoties uz Eurostat datiem. Saskaņā ar šiem datiem, cenu samazinājums attiecīgajam importam netika konstatēts, tādēļ var apstiprināt iepriekš 94. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.
4. Imports no citām trešām valstīm
(96)
Izņemot trīs nenozīmīgus darījumus (divi darījumi 2010. un 2011. gadā no Šveices un viens darījums 2012. gadā no Malaizijas), attiecīgajā periodā viss imports no trešajām valstīm bija no ĶTR un ASV.
5. tabula
Sulfanilskābes imports no citām trešām valstīm
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no ASV (indekss)
100
267
253
299
ASV importa tirgus daļa (indekss)
100
180
171
188
ASV importa vidējās cenas (indekss)
100
95
101
102
Importa apjoms no Ķīnas (indekss)
100
77
14
1
Ķīnas importa tirgus daļa (indekss)
100
73
13
1
Ķīnas importa vidējās cenas
100
92
104
164
Avots: Eurostat.
(97)
Laikposmā no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ĶTR izcelsmes importa apjomi samazinājās par 99 % un to tirgus daļa šajā pašā periodā arī samazinājās par 99 %.
(98)
ĶTR sulfanilskābes importa vidējā cena 2011. gadā nedaudz samazinājās (par 8 %), bet pēc tam tai bija tendence augt, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika novērots tās straujš kāpums (par 64 %).
(99)
ASV sulfanilskābes importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgi par 199 % un 88 %. Tā kā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga, Ķīnas un Indijas eksportētāju tirgus daļu pārņēma ASV imports.
(100)
ASV importa cenu līmeņi attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabili un bija tādā pašā diapazonā kā Savienības ražotāja cenas. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ASV importa cenu samazinājums netika konstatēts.
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(101)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības pārbaude ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(102)
Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par vienīgo Savienības ražotāju bija jāindeksē.
5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
6. tabula
Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms tonnās (indekss)
100
87
99
107
Jauda tonnās (indekss)
100
100
100
100
Jaudas izmantojuma rādītājs (indekss)
100
87
99
107
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(103)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 7 % lielāks par reģistrēto līmeni attiecīgā perioda sākumā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā nemainījās, tādēļ jaudas izmantojuma rādītājs mainījās tāpat kā ražošanas apjoma rādītājs, proti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas palielinājās par 7 %.
(104)
Jānorāda, ka, izņemot 2011. gadu, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā bija apmierinošs, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija optimāls.
(105)
Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka visa attiecīgā perioda laikā tā panāca optimālus jaudas izmantojuma rādītājus vien PIP, kas liecina, ka tās pavisam nesenā atveseļošanās ir ļoti nestabila.
(106)
Šī piezīme par Komisijas novērtējumu nemaina iepriekš 104. apsvērumā izklāstītos secinājumus, kas nekādā veidā nav pretrunā Savienības ražošanas nozares piezīmēm.
5.2. Krājumi perioda beigās
7. tabula
Krājumi perioda beigās pēc apjoma
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās tonnās (indekss)
100
576
328
171
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(107)
Savienības ražošanas nozares gada beigu krājumu līmenis 2011. gadā strauji palielinājās, pēc tam tendence bija lejupejoša, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saglabājās par 71 % lielāks par 2010. gada līmeni. Jebkurā gadījumā, pamatojoties uz ražošanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, krājumi perioda beigās ir mazāki par viena mēneša ražošanas apjomu.
5.3. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
8. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas apjoms tonnās (indekss)
100
70
97
104
Tirgus daļa % (indekss)
100
66
92
92
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(108)
Salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu Savienības ražošanas nozares reģistrētie pārdošanas apjomi palielinājās par 4 %. 2011. gadā bija vērojams ļoti straujš samazinājums, kam pēc tam sekoja pakāpenisks pieaugums.
(109)
Izņemot 2011. gadu, kad tāpat kā pārdošanas apjomi samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, tirgus daļas ziņā Savienības ražošanas nozares rādītāji attiecīgajā periodā vērtējami kā stabili. Turpmākajos gados pārdošanas apjomi un tirgus daļa pieauga. Neraugoties uz to, ka Savienības ražotāja tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz mazāka par 2010. gada līmeni, jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarei izdevās gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma un attiecīgajā periodā tai bija dominējošs stāvoklis Savienības tirgū.
(110)
Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka tās tirgus daļa ir ļoti nestabila, ņemot vērā to, ka sulfanilskābe ir izejviela un ka pieprasījumu pēc tās nosaka cenas, un kā piemēru minēja 2011. gadu, kad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa strauji samazinājās.
(111)
Šajā sakarībā jāuzsver, ka tirgus daļas zaudējums 2011. gadā sakrita ar Savienības ražotāja cenu pieaugumu, kas nebija saskaņā ar attiecīgā laika tirgus tendencēm. Vēl jo vairāk izmeklēšanā konstatēja, ka importa cenas no visām valstīm 2011. gadā samazinājās par 5-20 %. Jānorāda arī, ka saskaņā ar statistikas datiem tirgus daļu, ko zaudēja Savienības ražošanas nozare, galvenokārt ieņēma ASV importētājs.
5.4. Cenas un tās ietekmējoši faktori
9. tabula
Pārdošanas cenas
2010
2011
2012
PIP
Vidējās pārdošanas cenas EUR/t (indekss)
100
109
108
112
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(112)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, kas bija saistīts ar pamatizejvielas (anilīna) izmaksu pieauguma novirzīšanu.
5.5. Nodarbinātība un ražīgums
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
PIP
Nodarbinātība (indekss)
100
100
117
117
Darba ražīgums (indekss)
100
88
85
91
Vidējās darbaspēka izmaksas (indekss)
100
105
102
116
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(113)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodarbinātība, izsakot to ar pilnslodzes ekvivalentu, palielinājās par 17 %. Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās; pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija par 16 % lielākas nekā 2010. gadā. Tā kā ražošanas apjoms palielinājās vien par 7 % (sk. 103. apsvērumu), darba ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.
5.6. Rentabilitāte
11. tabula
Rentabilitāte
2010
2011
2012
PIP
Rentabilitāte (indekss)
100
96
20
65
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(114)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā samazinājās, un tā bija nedaudz zemāka par Savienības ražošanas nozares vēlamo optimālo līmeni, tomēr ir svarīgi norādīt, ka tā tomēr saglabājās pozitīva visā attiecīgajā periodā.
(115)
Rentabilitātes samazinājums galvenokārt skaidrojams ar vidējo ražošanas izmaksu pieaugumu (par 20 % no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam), ko nebija iespējams pilnībā kompensēt ar pārdošanas cenu pieaugumu par 12 % (sk. 112. apsvērumu).
5.7. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
12. tabula
Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
2010
2011
2012
PIP
Ieguldījumi (indekss)
-
100
133
57
Ienākumi no ieguldījumiem (indekss)
100
86
30
103
Naudas plūsma (indekss)
100
116
68
82
(116)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare 2010. gadā nevarēja veikt ieguldījumus. Pēc tam no 2011. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ieguldījumi komercdarbībā sulfanilskābes jomā samazinājās par 43 %, un to summu absolūtā izteiksmē var uzskatīt par mazu; ieguldījumi galvenokārt bija saistīti ar tehnisko apkopi. Šie konstatējumi ir saskaņā ar konstatējumiem par ienākumu no ieguldījumiem un zemo rentabilitāti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(117)
2011. un 2012. gadā ienākumam no ieguldījumiem bija tieši tā pati tendence kā rentabilitātei. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem pieauga un sasniedza tādu pašu līmeni kā 2010. gadā, jo no 2012. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās rentabilitāte.
(118)
Naudas plūsmas tendence bija mainīga, tomēr visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Naudas plūsma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 18 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Savienības ražošanas nozare nav ziņojusi par grūtībām piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā.
5.8. Faktiskās subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas
(119)
Kā secināts 84. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētā subsīdijas starpība nebija būtiska, lai gan tā bija virs de minimis robežvērtības.
(120)
Ņemot vērā to, ka palielinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi un cenas un pieauga jaudas izmantojuma rādītājs, var secināt, ka pasākumi bijuši veiksmīgi un ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir atguvusies no iepriekšējās subsidēšanas sekām. Daži kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pasliktinājās, taču to nevar attiecināt uz importu no attiecīgās valsts, ņemot vērā tā ļoti zemo līmenī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Jebkurā gadījumā kaitējuma rādītāji, kas mainījās negatīvi, joprojām liecina par stabilu Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(121)
Izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgā ražojuma imports no Indijas ir samazinājies līdz ļoti zemam līmenim. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās diezgan stabila, un attiecīgās valsts zaudēto tirgus daļu ieņēma ASV izcelsmes imports tādā cenu līmenī, kas līdzinās Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Savienības ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomus un vidējās pārdošanas cenas un panākt gandrīz optimālus jaudas izmantojuma rādītājus.
(122)
Kā paskaidrots 120. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas un rentabilitātes nelielo samazinājumu nevar saistīt ar Indijas importu.
(123)
Tāpēc tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums.
(124)
Lai gan Savienības ražošanas nozare ir sniegusi tādas vairākas piezīmes par kaitējuma analīzi, kas iztirzātas 95., 105., 106., 110. un 111 apsvērumā., tā piekrita vispārējam secinājumam par to, ka PIP tai nav nodarīts būtisks kaitējums.
7. Kaitējuma atkārtošanās iespējamība
(125)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir svarīgi norādīt, ka optimāla jaudas izmantojuma apstākļos, kas panākti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozare nespēj apmierināt Savienības kopējo pieprasījumu, tādējādi ievērojama daļa Savienības patēriņa jāsedz ar importu.
(126)
Turklāt Savienības ražošanas nozare ražo tikai attīrīto sulfanilskābi, kas nozīmē, ka lietotājiem, kuri savā ražošanas procesā dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, jāizvēlas imports.
(127)
Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija stabila, un pārdevumi tika veikti vairākiem ilgtermiņa klientiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka dažiem sulfanilskābes piegādātājiem jāveic stingra un dārga sertificēšanas/pārbaudes procedūra, kas sarežģī piegādātāju maiņu.
(128)
Šajā sakarībā, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiks izbeigti, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika analizēta Indijas importa ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.
(129)
Kā secināts iepriekš 84., 85. un 87. apsvērumā, Indijas izcelsmes importētajai sulfanilskābei joprojām tiek nodrošinātas un visticamāk arī nākotnē tiks nodrošinātas subsidēšanas priekšrocības.
(130)
Vienlaikus izmeklēšanas konstatējumi norāda uz to, ka Indijas izcelsmes subsidētais imports neizraisīs kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei. Šī argumentācija pamatojas uz šādiem faktoriem:
-
neizmantotā jauda Indijā,
-
Indijas eksportētāju cenu politika,
-
subsidēšanas līmeņa ietekme uz cenām,
-
Indijas ražojuma sortiments.
a) Neizmantotā jauda Indijā
(131)
Izmeklēšanā nav konstatēts, ka Indijā ir liela neizmantotā jauda.
(132)
Savienības ražošanas nozare apstrīdēja šo konstatējumu, jo īpaši apgalvojot, ka, pieaugot Ķīnas ražojumu tirgus daļai Indijas tirgū, neizmantotā jauda Indijā visticamāk palielināsies, tādējādi eksportēšanas stimuls kļūs lielāks.
(133)
Šajā sakarība Komisija norāda, ka lielākais zināmais Indijas sulfanilskābes ražotājs eksportētājs 2013. gadā atteicās no Export Oriented Unit statusa (EOU jeb uz eksportu orientētu struktūra, sk. 39. apsvērumu), jo tas plānoja palielināt pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. EOU shēmas nosacījumi būtiski ierobežoja minētos pārdošanas darījumus. Uzņēmums apstiprināja, ka tas neizjūt Ķīnas konkurentu spiedienu un ka Indijas tirgus attīstības perspektīvas ir labas. Tādēļ nav iemesla pieņemt, ka, ievērojot iespējamo Ķīnas spiedienu uz Indijas tirgu, Indijas ražotāju esošā vai nākotnes neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu.
b) Indijas eksportētāju cenu politika
(134)
Attiecībā uz Indijas eksportētāju cenu politiku iepriekš 94. un 95. apsvērumā konstatēts, ka ne tikai ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bet arī pārējie Indijas eksportētāji tirgoja par cenām, kuras PIP nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni.
(135)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Kokan noteica eksporta cenas, ievērojot cenu saistības, un ka tādēļ šis uzņēmums nebija reprezentatīvs pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem. Komisija norāda, ka Kokan cenas attiecīgajā periodā bija ievērojami augstākas par minimālo importa cenu (MIC), kas noteikta saistībās. Attiecībā uz pārējiem Indijas eksportētājiem saskaņā ar Eurostat datiem to vidējās eksporta cenas PIP bija vēl lielākas. Tas nozīmē, ka Indijas eksportētāju cenas, tostarp Kokan cenas, bija pamatotas ar tirgus situāciju, nevis ar cenu saistībām.
(136)
Savienības ražošanas nozare norādīja arī uz to, ka, neraugoties uz pamatizejvielas (benzola) cenu pieaugumu par vairāk nekā 40 % attiecīgajā periodā, Indijas izcelsmes importa cenas tajā pašā periodā samazinājās par 8 %. Izmeklēšanā konstatēja, ka, neraugoties uz to, ka ir palielinājusies sulfanilskābes pamatizejvielas izmaksas, tās salīdzinoši augstais cenu līmenis Savienības tirgū radīja cenu samazināšanās iespējas. Lai arī benzols ir svarīgs izmaksu faktors, raugoties uz šo izejvielu izolēti, nevar izskaidrot izmeklējamā ražojuma izmaksu un cenu tendences. Visbeidzot, izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas pārdošanas cenas Savienības tirgū nebija īpaši zemas, jo tās bija līdzīgas tāda Indijas eksporta cenām uz trešajām valstīm, kas tika veikts ievērojamos daudzumos. Tādējādi Savienības ražošanas nozares konstatētās galaražojuma (sulfanilskābes) cenu tendences nav pretrunā pamatizejvielas (benzola) cenu tendencēm.
(137)
Visbeidzot, Savienības ražošanas nozare norādīja, ka Indijas eksporta cenas uz trešajām valstīm, proti, Turciju, bija zemākas par cenām uz ES. Komisija norāda, ka Kokan sniegtie dati liecina, ka šā uzņēmuma cenas Turcijas tirgū bija augstākas par minimālo importa cenu, un ka tās nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Kokan eksporta apjomi uz Turciju bija tādā pašā diapazonā kā eksporta apjomi, uz kuriem Savienības ražošanas nozares pamatoja savu apgalvojumu, tādēļ konstatējumi attiecībā uz Kokan ir spēkā visam Indijas eksportam uz Turciju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, pieejamā informācija neliecina, ka Indijas eksportētāju cenu politika trešajās valstīs, kā apgalvots, atšķirtos no cenu politikas ES tirgū.
c) Subsidēšanas līmeņa ietekme uz cenām
(138)
Kā norādīts iepriekš 84. apsvērumā, PIP konstatētā subsīdijas starpība Indijas ražotājam, kas sadarbojās, bija 3,1 %. Tas liecina par pastāvīgu subsidēšanas apjoma samazinājumu, kas vērojams kopš sākotnējo kompensācijas pasākumu noteikšanas 2002. gadā.
(139)
Šis samazinājums ir saistīts ne vien ar šā atsevišķa uzņēmuma situāciju, bet ar sistēmiskām izmaiņām Indijas subsīdiju shēmās. Kā paskaidrots šīs regulas C daļā, Indijas valdība pārtrauca dažas shēmas un samazināja priekšrocības lielākajā daļā pārējo shēmu. Tikai attiecībā uz vienu izmeklēto shēmu, proti, DDS, tika atviegloti atbilstības nosacījumi un administratīvās procedūras. Tā rezultātā Kokan nekavējoties izvēlējās minēto shēmu. Tomēr, ja tiek izmantota DDS, ir aizliegta pārējo shēmu izmantošana (EOU, AAS, FPS, DFIA un FMS). Attiecībā uz attiecīgo ražojumu DDS ir skaidri noteikts maksimālais subsidēšanas līmenis: PIP 4 % no eksporta FOB vērtības; pēc tam tas samazināts līdz 3 %. Neraugoties uz šo ierobežojumu saistībā ar subsīdijas līmeni, gaidāms, ka pārējie ražotāji izmantos vai jau sākuši izmantot šo shēmu, jo tās administratīvais slogs ir neliels.
(140)
Komisija pēdējos divos gados jau ir novērojusi šādu tendenci vairākās citās antisubsidēšanas izmeklēšanās Indijā (16). Tādējādi var secināt, ka konstatējumus attiecībā uz Kokan, kā aprakstīts iepriekš 139. apsvērumā, var attiecināt uz pārējiem sulfanilskābes ražotājiem Indijā.
(141)
Ņemot vērā iepriekš minēto subsidēšanas līmeni (prognoze: aptuveni 3 % ar DDS kā galveno shēmu) un pašreizējās Indijas eksporta cenas, kas jau ietver subsīdijas, tiek secināts, ka minētās eksporta cenas nebūs zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām pat tad, ja tiks atcelti kompensācijas pasākumi attiecībā uz Indiju. Tādēļ var secināt, ka Indijas eksports, pat ja tas tiek subsidēts, neradīs kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
d) Ražojuma sortiments
(142)
Indijas ražotājs, kas sadarbojās (tas importē ievērojamu daļu Indijas importa uz Savienību), galvenokārt tirgoja tehnisko sulfanilskābi un pārsvarā konkurēja ar ASV un Ķīnas importu, jo Savienības ražošanas nozare neražo tehnisko sulfanilskābi. Turklāt gandrīz viss Kokan sulfanilskābes eksporta apjoms uz Turciju, kas tika veikts ievērojamos daudzumos, bija tehniskā sulfanilskābe.
(143)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tehniskās un attīrītās sulfanilskābes lietojumi lielā mērā pārklājas un ka tādējādi starp abām minētājām kategorijām pastāv ievērojama konkurence.
(144)
Lai gan netiek apstrīdēts, ka abas kategorijas ir savstarpēji aizvietojamas un ka tādējādi tās var uzskatīt par vienu ražojumu, ir svarīgi norādīt, ka saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem savstarpēja aizstājamība praktiskā ziņā ir ierobežota. Jo īpaši lietotāji, kuriem nepieciešama vai kuri dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, teorētiski varētu izmantot attīrīto sulfanilskābi, tomēr, ņemot vērā to, cik ievērojama ir cenu atšķirība (20-25 %), tas nav ekonomiski dzīvotspējīgs risinājums. Tādēļ Komisija joprojām uzskata, ka Indijas ražotāju tehniskās sulfanilskābes pārdevumi galvenokārt konkurē ar Ķīnas un ASV ražojumiem.
8. Secinājums par kaitējuma atkārtošanos
(145)
Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, kā paskaidrots iepriekšējos apsvērumos, tika secināts, ka tādu spēkā esošo kompensācijas pasākumu atcelšana, kas vērsti pret Indiju, īstermiņā un vidējā termiņā visticamāk neizraisīs kaitējuma atkārtošanos.
E. SAVIENĪBAS INTERESES
(146)
Ņemot vērā secinājumu par to, ka kaitējuma atkārtošanās nav iespējama, Savienības interešu noteikšana nebija vajadzīga.
F. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMU IZBEIGŠANA
(147)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata uzskata par atbilstošu atcelt spēkā esošos kompensācijas pasākumus Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām deva iespēju sniegt piezīmes. Ja sniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(148)
No iepriekš minētā var secināt, ka Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam piemērojamie kompensācijas pasākumi būtu jāatceļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Komisijas lēmums, ar ko pieņem Kokan saistības, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz sulfanilskābes importu, arī būtu jāatceļ.
(149)
Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares pavisam neseno atveseļošanos, Komisija pēc Savienības ražotāja pieprasījuma uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas.
(150)
Komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 25. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo atceļ galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060), un izbeidz ar šo importu saistītās procedūras.
2. Ar šo atceļ Komisijas lēmumu 2006/37/EK, ar ko pieņem Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indija) saistības, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz sulfanilskābes importu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 17. decembrī