ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2012,
kterým se Španělsku povoluje nadále dočasně pozastavit uplatňování článků 1 až 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie, pokud jde o rumunské pracovníky
(2012/831/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Akt o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (1), a zejména na článek 23 a přílohu VII část 1 (Volný pohyb osob) odst. 7 druhý pododstavec tohoto aktu,
s ohledem na žádost Španělska ze dne 13. prosince 2012,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Španělsko od 1. ledna 2009 v plném rozsahu uplatňovalo články 1 až 6 nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (2) na rumunské státní příslušníky, když dne 22. července 2011 s odkazem na vážné narušení španělského trhu práce podle přílohy VII části 1 odst. 7 třetího pododstavce Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení z roku 2005“), Komisi oznámilo, že se v uvedený den rozhodlo znovu zavést omezení přístupu na trh práce pro rumunské pracovníky. Nařízení (EHS) č. 1612/68 bylo kodifikováno a nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (3), které vstoupilo v platnost dne 16. června 2011.
(2)
V návaznosti na žádost, kterou podle přílohy VII části 1 odst. 7 druhého pododstavce aktu o přistoupení z roku 2005 Španělsko dne 28. července 2011 zaslalo Komisi a ve které ji žádá, aby oznámila úplné pozastavení uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EU) č. 492/2011 v případě rumunských pracovníků na území celého Španělska a ve všech odvětvích, povolila Komise rozhodnutím 2011/503/EU (4), aby Španělsko do 31. prosince 2012 za určitých podmínek omezilo volný přístup rumunských pracovníků na svůj trh práce. Toto rozhodnutí vstoupilo v platnost dne 12. srpna 2011.
(3)
Dopisem ze dne 13. prosince 2012 Španělsko požádalo Komisi, aby pozastavení použitelnosti článků 1 až 6 nařízení (EU) č. 492/2011, pokud jde o rumunské pracovníky, prodloužila do 31. prosince 2013.
(4)
Španělsko svou žádost zakládá na tom, že přetrvávají oba důvody, na základě kterých bylo přijato rozhodnutí 2011/503/EU: vážné narušení španělského trhu práce ve všech oblastech a odvětvích a situace rumunských státních příslušníků pobývajících ve Španělsku na trhu práce, jakož i riziko, že by neomezený příliv rumunských pracovníků zvýšil tlak na španělský trh práce.
(5)
Španělsko poskytlo statistické důkazy, že se hospodářská situace a situace na trhu práce od poloviny roku 2011 nadále zhoršila, což vedlo k nebývalé úrovni nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mládeže, a že hospodářské prognózy naznačují v roce 2012 a 2013 pokles HDP a další zvýšení nezaměstnanosti. Španělsko kromě toho uvedlo, že narušení španělského trhu práce, které vážně ohrožuje úroveň zaměstnanosti, je obecné povahy a netýká se jen konkrétní oblasti nebo odvětví.
(6)
Španělsko dále poskytlo statistické údaje, ze kterých vyplývá, že počet rumunských státních příslušníků pobývajících ve Španělsku nadále stoupá (navzdory omezení volného přístupu na trh práce pro rumunské pracovníky) a že v září 2012 dosáhl jejich počet 913 405, že podíl rumunských státních příslušníků, kteří přispívají do systému sociálního zabezpečení klesá, a že počet rumunských státních příslušníků, kteří jsou evidováni jako uchazeči o zaměstnání a kteří pobírají dávky v nezaměstnanosti je poměrně vysoký, i když s klesající tendencí, a že je jejich míra nezaměstnanosti vyšší než průměr. Na základě těchto údajů dospělo Španělsko k závěru, že aktuální situace na trhu práce ovlivňuje schopnost trhu absorbovat nový příliv rumunských pracovníků.
(7)
Podle přílohy VII části 1 odst. 7 druhého pododstavce aktu o přistoupení z roku 2005 může členský stát požádat Komisi, aby do dvou týdnů oznámila úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EU) č. 492/2011 v dané oblasti nebo povolání.
(8)
Z analýzy hospodářských údajů za rok 2011, na základě kterých bylo přijato rozhodnutí 2011/503/EU, vyplynulo, že Španělsko skutečně čelilo vážnému narušení trhu práce, charakterizovanému zdaleka nejvyšší mírou nezaměstnanosti v EU (podle měsíčních údajů Eurostatu o nezaměstnanosti v červnu 2011 dosahovala 21,0 % oproti průměru v EU ve výši 9,4 % a oproti průměru v eurozóně ve výši 9,9 %), obzvláště dramatickou nezaměstnaností mládeže (45,7 % v červnu 2011) a pomalým hospodářským oživením (údaje Eurostatu ukazují, že růst HDP v prvním čtvrtletí roku 2011 byl ve srovnání s předchozím čtvrtletím pouze 0,3 % oproti 0,8 % pro EU a eurozónu), jemuž navíc stojí v cestě stávající mezinárodní finanční turbulence, která po Španělsku vyžaduje další rozpočtové škrty zacílené na fiskální konsolidaci, které by mohly mít další krátkodobé negativní dopady na problematiku hospodářského růstu. Dopad poklesu zaměstnanosti byl obecné povahy a postihl všechny oblasti a všechna odvětví výroby. Z údajů šetření pracovních sil za období mezi roky 2008 a 2010 rovněž vyplynul všeobecný pokles úrovně zaměstnanosti (9 %), ve stavebnictví dokonce ve výši 33 %, který postihuje všechny oblasti v rozpětí od 6 % v Baskicku až po 13 % v samosprávném společenství Valencie.
(9)
Komise se proto domnívala, že Španělsko poskytlo důkazy o tom, že jeho trh práce byl obecně narušen, čímž byla vážně ovlivněna úroveň zaměstnanosti ve všech oblastech a všech odvětvích, a že bylo pravděpodobné, že toto narušení trhu práce bude pokračovat i v blízké budoucnosti.
(10)
Z analýz, které v roce 2011 vypracovala Komise, bylo zjištěno, že: rumunští státní příslušníci žijící ve Španělsku jsou silně postiženi nezaměstnaností v míře přesahující 30 % (zdroj: Eurostat, šetření pracovních sil, údaje za první čtvrtletí 2011). Příliv rumunských státních příslušníků do Španělska byl i navzdory určitému poklesu v důsledku hospodářské recese nadále významný, ačkoliv Španělsko zaznamenalo nízkou poptávku po pracovních silách. Počet rumunských státních příslušníků, kteří obvykle pobývají ve Španělsku, se zvýšil z 388 000 (1. ledna 2006) na 823 000 (1. ledna 2010) (zdroj: Eurostat, statistika v oblasti migrace).
(11)
Z analýzy hospodářských údajů, které jsou nyní k dispozici, vyplývá, že Španělsko skutečně čelí vážnému narušení trhu práce. Hospodářský útlum má nadále větší dopad na zaměstnanost ve Španělsku než v ostatních členských státech a z údajů vyplývá, že tento trend začal být výraznější v průběhu roku 2011 a v prvních čtvrtletích roku 2012. V říjnu 2012 dosahovala míra nezaměstnanosti přibližně 26,2 %, přičemž v červnu 2011 to bylo 21,3 % a průměr v EU v říjnu 2012 činil 10,7 % (a 9,5 % v červnu 2011). Míra nezaměstnanosti mladých osob je navíc značně vysoká a v říjnu 2012 dosahovala 55,9 %, přičemž průměr v EU činil 23,4 % (zdroj: měsíční údaje Eurostatu o nezaměstnanosti).
(12)
Je pravděpodobné, že nepříznivá hospodářské situace a s tím související narušení trhu práce bude pokračovat. Podle hospodářské prognózy Evropské komise lze v letech 2012 a 2013 očekávat snížení španělského HDP (-1,4 % v obou letech), přičemž v roce 2014 by mělo dojít k jeho opětovnému zvýšení (+0,8 %) a předpokládá se, že míra nezaměstnanosti se bude i nadále zvyšovat a v roce 2013 dosáhne 26,6 % (a v roce 2014 pak poklesne na 26,1 %). Pokles zaměstnanosti měl vliv na všechna hospodářská odvětví. V období od druhého čtvrtletí roku 2011 do třetího čtvrtletí roku 2012 se počet zaměstnaných ve Španělsku snížil přibližně o 980 000 osob (tj. -5,4 %) (zdroj: Eurostat, šetření pracovních sil). Největší pokles (-293 000 osob nebo -20,5 %) vykázalo stavebnictví, ale zaměstnanost se snížila i v zemědělství, průmyslové výrobě a v odvětví služeb. Navíc jsou vysokou mírou nezaměstnanosti postiženy všechny oblasti (od 12 % v Baskicku po 30,4 % v Andalusii v roce 2011, zdroj: Eurostat, šetření pracovních sil), a narušení trhu práce se tedy netýká jen určité oblasti.
(13)
Komise se proto domnívá, že Španělsko poskytlo důkazy o tom, že jeho trh práce je obecně narušen, čímž je vážně ovlivněna úroveň zaměstnanosti ve všech oblastech a všech odvětvích, a že je pravděpodobné, že toto narušení trhu práce bude pokračovat i v blízké budoucnosti.
(14)
Z analýzy Komise navíc vyplývá, že od té doby, co Španělsko znovu zavedlo omezení přístupu na trh práce pro rumunské pracovníky, se počet rumunských státních příslušníků nadále zvyšuje, i když pomalejším tempem než dříve: podle španělských statistik týkajících se migrace došlo mezi 30. zářím 2011 (901 435) a 30. zářím 2012 (913 405) k nárůstu o 11 970 rumunských státních příslušníků (tj. +1,3 %) a mezi 30. zářím 2010 (817 460) a 30. zářím 2011 (901 435) k nárůstu o 83 975 rumunských státních příslušníků (tj. +10,3 %). Míra nezaměstnanosti těchto osob je ve Španělsku velmi vysoká a ve třetím čtvrtletí 2012 dosahovala 36,4 % (zdroj: Eurostat, šetření pracovních sil).
(15)
Je proto pravděpodobné, že by plné uplatňování práva EU o volném pohybu pracovníků bylo nadále faktorem zvyšování tlaku na španělský trh práce, neboť umožňuje neomezený příliv rumunských pracovníků.
(16)
V zájmu obnovení běžného stavu španělského trhu práce je proto vhodné povolit Španělsku, aby nadále dočasně omezilo volný přístup rumunských pracovníků na trh práce. Vzhledem k tomu, že přechodná opatření obsažená v aktu o přistoupení z roku 2005, která umožňují omezit přístup rumunských státních příslušníků na trh práce a jejichž součástí je ochranná doložka, mají omezenou platnost do 31. prosince 2013, lze povolení prodloužit maximálně do tohoto data.
(17)
Omezení přístupu na trh práce představuje odchylku od základní zásady Smlouvy o fungování Evropské unie, kterou je volný pohyb pracovníků. V souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora by tato opatření měla být vykládána a uplatňována restriktivně.
(18)
S ohledem na stávající specifickou situaci na trhu práce ve Španělsku a s přihlédnutím k přesunům a jiným možným vedlejším účinkům mezi oblastmi a odvětvími, které může selektivní omezení způsobit, je tudíž v současné době vhodné, aby se omezení nadále vztahovala na činnosti v zaměstnaneckém poměru na celém území Španělska a na všechna odvětví. Rozsah odchylky může být nicméně omezen, pokud by Komise zjistila, že se příslušné údaje, které vedly k jejímu přijetí, změnily nebo se ukázalo, že její účinky jsou více omezující, než je jejím účelem, zejména v případě činností v zaměstnaneckém poměru vyžadujících vysokoškolské vzdělání a rovnocennou kvalifikaci.
(19)
Třebaže se nyní v zájmu toho, aby měla omezení povolená tímto rozhodnutím zamýšlený dopad na španělský trh práce, považuje za vhodné, aby tato omezení zůstala v platnosti do konce přechodného období, které končí 31. prosince 2013, může být tento časový rámec zkrácen, pokud Komise zjistí, že se příslušné údaje, jež vedly k přijetí tohoto rozhodnutí, změnily nebo pokud se ukáže, že jeho účinky jsou více omezující, než je jeho účelem.
(20)
Španělsko proto bude Komisi poskytovat čtvrtletní statistické údaje dokládající vývoj na trhu práce v každém odvětví činnosti a povolání. První čtvrtletní zpráva musí být předložena do 31. března 2013.
(21)
Rozhodnutí, kterým se Španělsku povoluje zachovat omezení volného přístupu rumunských státních příslušníků na španělský trh práce, se přijímá za určitých podmínek, aby se zajistilo, že tato omezení budou přísně omezena na to, co je nezbytné k dosažení zamýšleného účelu.
(22)
Proto není vhodné povolit opětovné zavedení omezení, pokud jde o rumunské státní příslušníky a jejich rodinné příslušníky, kteří byli ke dni 22. července 2011, což je datum, kdy Španělsko oznámilo opatření uvedená v prvním bodě odůvodnění, na španělském trhu práce již zaměstnáni nebo kteří byli k uvedenému datu veřejnými službami zaměstnanosti ve Španělsku již evidováni jako uchazeči o zaměstnání.
(23)
Zásady, jimiž se řídí omezení přístupu na trh práce, stanovené v příloze VII části 1 aktu o přistoupení z roku 2005, jako např. doložka o zachování současného stavu a zásada upřednostňování pracovníků z Unie v části 1 odst. 14 uvedené přílohy, by rovněž měly být dodržovány.
(24)
Právo rodinných příslušníků rumunských pracovníků k nástupu do zaměstnání ve Španělsku se musí obdobně řídit přílohou VII částí 1 odst. 8 aktu o přistoupení z roku 2005.
(25)
Omezení práv rumunských státních příslušníků a jejich rodinných příslušníků k přístupu na španělský trh práce, která jsou povolena tímto rozhodnutím, jsou přísně omezena na oblast působnosti tohoto rozhodnutí a nemohou se nijak dotknout žádných dalších práv, která mají rumunští státní příslušníci a jejich rodinní příslušníci podle práva Unie.
(26)
Pro účely monitorování by měla být stanovena povinnost poskytnout Komisi podrobné informace o opatřeních, která Španělsko přijalo na základě tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Španělsku se povoluje za podmínek uvedených v článcích 2 až 4 tohoto rozhodnutí pozastavit uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EU) č. 492/2011, pokud jde o rumunské státní příslušníky, do 31. prosince 2013.
Článek 2
Aniž jsou dotčena opatření, která Španělsko zavedlo dne 22. července 2011 podle přílohy VII části 1 odst. 7 třetího pododstavce aktu o přistoupení z roku 2005, nejsou tímto rozhodnutím dotčeni rumunští státní příslušníci a jejich rodinní příslušníci,
kteří byli ke dni 12. srpna 2011 ve Španělsku zaměstnáni nebo
kteří byli ke dni 12. srpna 2011 evidováni veřejnými službami zaměstnanosti ve Španělsku jako uchazeči o zaměstnání.
Článek 3
Uplatňování tohoto rozhodnutí podléhá obdobně ustanovením o přechodných opatřeních podle přílohy VII části 1 aktu o přistoupení z roku 2005.
Článek 4
Španělsko přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby nadále pečlivě monitorovalo vývoj na trhu práce. Poskytuje Komisi čtvrtletní statistické údaje dokládající vývoj na trhu práce v každém odvětví činnosti a povolání. První čtvrtletní zpráva musí být předložena před 31. březnem 2013.
Příslušné údaje, které Španělsko poskytlo v souvislosti se svou žádostí o rozhodnutí Komise a na jejichž základě se toto rozhodnutí přijímá, musí Španělsko v případě jakékoli významné změny na trhu práce Komisi a členským státům neprodleně předložit v aktualizované podobě.
Článek 5
Toto rozhodnutí může být pozměněno nebo zrušeno, zejména pokud by se příslušné údaje uvedené v článku 4, jež vedly k jeho přijetí, změnily nebo pokud by se ukázalo, že jeho účinky jsou více omezující, než je jeho účelem.
Článek 6
Španělsko poskytne Komisi podrobné informace o opatřeních, která přijalo na základě tohoto rozhodnutí, do dvou měsíců od jeho obdržení.
Článek 7
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2012.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 20. decembris),
ar ko attiecībā uz Rumānijas darba ņēmējiem Spānijai atļauj pagarināt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā 1.-6. panta piemērošanas pagaidu apturēšanu
(2012/831/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Aktu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (1), un jo īpaši tā 23. pantu un VII pielikuma 1. daļas “Personu pārvietošanās brīvība” 7. punkta otro daļu,
ņemot vērā Spānijas 2012. gada 13. decembra lūgumu,
tā kā:
(1)
Spānija kopš 2009. gada 1. janvāra Rumānijas pilsoņiem pilnībā piemēro Padomes 1968. gada 15. oktobra Regulas (EEK) Nr. 1612/68 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Kopienā (2) 1.-6. pantu, taču 2011. gada 22. jūlijā tā Komisijai paziņoja, ka tā šajā dienā ir nolēmusi no jauna ierobežot Rumānijas darba ņēmēju piekļuvi darba tirgum, atsaucoties uz ievērojamiem Spānijas darba tirgus traucējumiem atbilstīgi Akta par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (turpmāk - 2005. gada Pievienošanās akts), VII pielikuma 1. daļas 7. punkta trešajai daļai. Regula (EEK) Nr. 1612/68 tika kodificēta un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Regulu (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (3), kas stājās spēkā 2011. gada 16. jūnijā.
(2)
Atbildot uz Spānijas 2011. gada 28. jūlija lūgumu, lai Komisija saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļas 7. punkta otro daļu nosaka, ka Regulas (ES) Nr. 492/2011 1.-6. panta piemērošana ir pilnīgi apturēta attiecībā uz Rumānijas darba ņēmējiem visā Spānijā un visās nozarēs, Komisija ar Lēmumu 2011/503/ES (4) atļāva Spānijai līdz 2012. gada 31. decembrim ierobežot Rumānijas darba ņēmēju brīvu piekļuvi Spānijas darba tirgum, ievērojot konkrētus nosacījumus. Šis lēmums stājās spēkā 2011. gada 12. augustā.
(3)
Spānija 2012. gada 13. decembra vēstulē lūdza Komisiju līdz 2013. gada 31. decembrim pagarināt Regulas (ES) Nr. 492/2011 1.-6. panta piemērošanas apturēšanu attiecībā uz Rumānijas darba ņēmējiem.
(4)
Spānija savu lūgumu pamatoja ar to, ka joprojām saglabājas abi Lēmuma 2011/503/ES pamatā esošie iemesli: nopietni Spānijas darba tirgus traucējumi, kas skar visus reģionus un nozares, kā arī Spānijā dzīvojošo Rumānijas pilsoņu darba tirgus stāvoklis un risks, ka neierobežots Rumānijas darba ņēmēju pieplūdums palielinās spriedzi Spānijas darba tirgū.
(5)
Spānija sniedza statistikas datus, kas liecina, ka kopš 2011. gada vidus ekonomiskā un darba tirgus situācija ir vēl vairāk pasliktinājusies, radot rekordaugstu bezdarba un jauniešu bezdarba līmeni, un ka ekonomikas prognozes norāda uz IKP samazināšanos 2012. un 2013. gadā un uz bezdarba turpmāku pieaugumu. Turklāt Spānija apgalvoja, ka tās darba tirgus traucējumi, kas ievērojami apdraud nodarbinātības līmeni, ir vispārēji un neaprobežojas tikai ar konkrētu reģionu vai nozari.
(6)
Spānija sniedza arī statistikas datus, kas liecina, ka (neraugoties uz ierobežojumiem, kas Rumānijas darba ņēmējiem noteikti brīvai piekļuvei darba tirgum) Rumānijas iedzīvotāju skaits Spānijā ir turpinājis palielināties un 2012. gada septembrī tas sasniedza 913 405 personas, ka samazinās to Rumānijas pilsoņu daļa, kuri dod ieguldījumu sociālā nodrošinājuma sistēmā, un ka to Rumānijas pilsoņu skaits, kuri ir reģistrēti kā darba meklētāji un kuri saņem bezdarba pabalstus, ir salīdzinoši liels (lai gan tas samazinās) un to bezdarba līmenis ir augstāks nekā vidējais rādītājs. Visbeidzot Spānija norādīja, ka pašreizējais darba tirgus stāvoklis ietekmē Spānijas spējas uzņemt jaunu Rumānijas darba ņēmēju pieplūdumu.
(7)
Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļas 7. punkta otro daļu dalībvalsts var lūgt Komisijai divu nedēļu laikā noteikt, ka konkrētā reģionā vai profesijā pilnīgi vai daļēji jāaptur Regulas (ES) Nr. 492/2011 1.-6. panta piemērošana.
(8)
Izvērtējot ekonomikas datus par 2011. gadu, kas bija Lēmuma 2011/503/ES pamatā, atklājās, ka Spānijas darba tirgus darbība patiešām bija nopietni apgrūtināta, proti, Spānijā bija daudz augstāks bezdarba līmenis nekā pārējās ES valstīs (pēc Eurostat ikmēneša datiem bezdarbs bija 21,0 %, turpretī vidējais līmenis ES bija 9,4 % un eurozonā 2011. gada jūnijā - 9,9 %), sevišķi satraukumu rada jauniešu bezdarba līmenis (2011. gada jūnijā - 45,7 %) un gausā ekonomikas atveseļošanās (pēc Eurostat datiem, salīdzinot ar iepriekšējo ceturksni, IKP pieaugums 2011. gada pirmajā ceturksnī bija tikai 0,3 %, turpretī ES un eurozonā - 0,8 %), kuru turklāt apgrūtina globālie finanšu satricinājumi, kā dēļ Spānija bija spiesta vēl vairāk samazināt budžetu, lai panāktu fiskālo konsolidāciju, kas arī īstermiņā varētu negatīvi ietekmēt Spānijas ekonomikas izaugsmi. Nodarbinātības samazināšanās ir skārusi visus reģionus un ražošanas nozares. Darbaspēka apsekojuma dati (2008-2010) arī norāda uz vispārēju nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 9 %, bet būvniecībā pat par 33 %, ietekmējot visus reģionus un svārstoties no 6 % Basku zemē līdz 13 % Valensijas autonomajā apgabalā.
(9)
Tādēļ Komisija uzskatīja, ka Spānija ir sniegusi pierādījumus tam, ka tās darba tirgū ir bijuši vispārēji traucējumi, kuri nopietni ietekmēja nodarbinātības līmeni visos reģionos un nozarēs, un domājams, ka tuvākajā laikā tie saglabāsies.
(10)
Turklāt Komisija 2011. gada izvērtējumā konstatēja, ka vairāk nekā 30 % no Spānijā dzīvojošajiem Rumānijas pilsoņiem ir bezdarbnieki (avots: Eurostat darbaspēka apsekojums, 2011. gada pirmais ceturksnis). Kaut arī Spānijā ir zems darbaspēka pieprasījums, turp joprojām dodas daudz Rumānijas pilsoņu, lai gan ekonomikas lejupslīdes dēļ viņu skaits ir nedaudz samazinājies. To Rumānijas pilsoņu skaits, kas parasti dzīvo Spānijā, ir palielinājies no 338 000 personām (2006. gada janvārī) līdz 823 000 personām (2010. gada 1. janvārī) (avots: Eurostat migrācijas statistika).
(11)
Šobrīd pieejamo ekonomikas datu analīze liecina, ka Spānijas darba tirgū joprojām pastāv nopietni traucējumi. Ekonomikas lejupslīde joprojām Spānijas nodarbinātības līmeni ietekmē vairāk nekā nodarbinātības līmeni citās dalībvalstīs, un dati liecina, ka šī tendence 2011. gada laikā un 2012. gada pirmajos ceturkšņos ir kļuvusi vēl izteiktāka. Bezdarba līmenis 2012. gada oktobrī bija apmēram 26,2 % salīdzinājumā ar 21,3 % 2011. gada jūnijā un 10,7 %, kas ir ES vidējais rādītājs 2012. gada oktobrī (un 9,5 % 2011. gada jūnijā). Turklāt bezdarba līmenis ir ārkārtīgi augsts jauniešu vidū - 2012. gada oktobrī tas sasniedza 55,9 % salīdzinājumā ar 23,4 % vidēji ES (avots: Eurostat ikmēneša bezdarba dati).
(12)
Sagaidāms, ka sliktā ekonomiskā situācija un ar to saistītie darba tirgus traucējumi saglabāsies. Saskaņā ar Eiropas Komisijas ekonomikas prognozēm Spānijas IKP 2012. un 2013. gadā samazināsies (- 1,4 % ik gadu), bet 2014. gadā mazliet pieaugs (+ 0,8 %), bet bezdarba līmenis turpinās palielināties un 2013. gadā sasniegs 26,6 % (2014. gadā samazināsies līdz 26,1 %). Nodarbinātības līmeņa samazināšanās joprojām ietekmē visas ekonomikas nozares. No 2011. gada otrā ceturkšņa līdz 2012. gada trešajam ceturksnim nodarbinātība Spānijā ir samazinājusies par apmēram 980 000 darbavietām (jeb - 5,4 %) (avots: Eurostat darbaspēka apsekojums). Vislielākais kritums vērojams būvniecības nozarē (-293 000 jeb - 20,5 %), taču samazinājums bijis arī lauksaimniecībā, apstrādes rūpniecībā un pakalpojumu nozarē. Turklāt augsts bezdarba līmenis skar visus reģionus (2011. gadā no 12,0 % Basku zemē līdz 30,4 % Andalūzijā, avots: Eurostat darbaspēka apsekojuma dati), tādēļ darba tirgus traucējumi neaprobežojas ar konkrētu reģionu.
(13)
Tādēļ Komisija uzskata, ka Spānija ir sniegusi pierādījumus tam, ka tās darba tirgū joprojām ir vispārēji traucējumi, kuri nopietni ietekmē nodarbinātības līmeni visos reģionos un nozarēs, un domājams, ka tuvākajā laikā tie saglabāsies.
(14)
Turklāt Komisijas analīze liecina, ka, kopš Spānija no jauna ieviesa darba tirgus piekļuves ierobežojumus Rumānijas darba ņēmējiem, Rumānijas pilsoņu skaits Spānijā ir turpinājis palielināties, lai gan lēnāk nekā iepriekš: saskaņā ar Spānijas migrācijas statistikas datiem tas no 2011. gada 30. septembra (901 435) līdz 2012. gada 30. septembrim (913 405) ir pieaudzis par 11 970 personām (jeb + 1,3 %), lai gan no 2010. gada 30. septembra (817 460) līdz 2011. gada 30. septembrim (901 435) tas bija pieaudzis par 83 975 personām (jeb + 10,3 %). Rumānijas pilsoņu bezdarba līmenis Spānijā joprojām ir ļoti augsts: 2012. gada trešajā ceturksnī tas bija 36,4 % (avots: Eurostat darbaspēka apsekojuma dati).
(15)
Tādēļ iespējams, ka ES tiesību aktu par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību pilnīga piemērošana joprojām ir faktors, kas palielina spriedzi Spānijas darba tirgū, jo ļauj tajā neierobežoti ieplūst Rumānijas darba ņēmējiem.
(16)
Tādējādi, lai normalizētu Spānijas darba tirgus stāvokli, ir lietderīgi atļaut Spānijai turpināt uz laiku ierobežot Rumānijas darba ņēmēju brīvu piekļuvi minētajam darba tirgum. Tā kā pārejas noteikumi 2005. gada Pievienošanās aktā, kas atļauj noteikt ierobežojumus Rumānijas darba ņēmēju piekļuvei darba tirgum, ieskaitot šo drošības klauzulu, darbojas līdz 2013. gada 31. decembrim, atļauju nevar sniegt uz laiku pēc šā datuma.
(17)
Darba tirgus piekļuves ierobežošana ir atkāpšanās no Līguma par Eiropas Savienības darbību pamatprincipa, proti, darba ņēmēju pārvietošanās brīvības. Saskaņā ar iedibināto Tiesas judikatūru šādi pasākumi būtu jāskaidro un jāpiemēro ierobežoti.
(18)
Šobrīd, ņemot vērā īpašo pašreizējo stāvokli Spānijas darba tirgū un pārvietošanos starp reģioniem un sektoriem un citus iespējamos papildu efektus, ko izraisa selektīvs ierobežojums, ir lietderīgi ierobežojumus turpināt piemērot algota darba veikšanai visā Spānijas teritorijā un visās nozarēs. Tomēr atkāpes apjomu var samazināt, ja Komisija pārliecinās, ka tās pamatā esošie apstākļi ir mainījušies vai ka tās ietekme ir ierobežojošāka, nekā vajadzīgs tās mērķa sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz tāda algota darba veikšanu, kur nepieciešams augstskolas diploms vai līdzvērtīga kvalifikācija.
(19)
Lai ar ierobežojumiem, kas atļauti ar šo lēmumu, Spānijas darba tirgū panāktu vēlamo rezultātu, patlaban tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi tos saglabāt spēkā līdz pārejas perioda beigām, t. i., 2013. gada 31. decembrim, tomēr šo periodu var saīsināt, ja Komisija konstatē, ka ir mainījušies attiecīgie apstākļi, kas ir šā lēmuma pamatā, vai tā ietekmē ir radušies lielāki ierobežojumi nekā vajadzīgs tā mērķa sasniegšanai.
(20)
Tālab Spānijai reizi ceturksnī jāsniedz Komisijai tādi statistikas dati, kas būs nepieciešami, lai novērtētu darba tirgus attīstību katrā saimnieciskās darbības nozarē un profesijā. Pirmais ceturkšņa pārskats sniedzams līdz 2013. gada 31. martam.
(21)
Lēmumā atļaut Spānijai turpināt ierobežot Rumānijas pilsoņiem brīvu piekļuvi Spānijas darba tirgum ir ietverti arī konkrēti nosacījumi, lai nodrošinātu, ka minētos ierobežojumus piemēro tikai tādā mērā, cik nepieciešams paredzētā mērķa sasniegšanai.
(22)
Tādēļ nav lietderīgi atļaut no jauna ieviest ierobežojumus attiecībā uz tiem Rumānijas pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem, kuri 2011. gada 22. jūlijā, t. i., dienā, kad Spānija paziņoja par 1. apsvērumā minētajiem pasākumiem, jau bija nodarbināti Spānijas darba tirgū vai jau bija reģistrēti kā darba meklētāji Spānijas valsts nodarbinātības dienestā.
(23)
Turklāt būtu jāievēro arī principi, kuri reglamentē ierobežojumus piekļuvei darba tirgum, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļā, piemēram, pārtraukšanas klauzula un minētā pielikuma 1. daļas 14. punkta princips, ka priekšroka dodama Savienības pilsoņiem.
(24)
Rumānijas darba ņēmēju ģimenes locekļu tiesības strādāt algotu darbu Spānijā būtu jāreglamentē mutatis mutandis ar 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļas 8. punktu.
(25)
Ar šo lēmumu atļautie Rumānijas pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesību ierobežojumi piekļūt Spānijas darba tirgum tiek piemēroti tikai šā lēmuma darbības jomā, un tie nekādi nevar ietekmēt pārējās tiesības, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem piešķirtas Rumānijas pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem.
(26)
Uzraudzības nolūkā Spānijai būtu jānosaka pienākums informēt Komisiju par pasākumiem, ko Spānija ir īstenojusi, pamatojoties uz šo lēmumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atbilstīgi šā lēmuma 2.-4. panta nosacījumiem Spānijai ar šo atļauj līdz 2013. gada 31. decembrim apturēt Regulas (ES) Nr. 492/2011 1.-6. panta piemērošanu attiecībā uz Rumānijas pilsoņiem.
2. pants
Neskarot pasākumus, ko Spānija 2011. gada 22. jūlijā ieviesa atbilstīgi 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļas 7. punkta trešajai daļai, šis lēmums neattiecas uz Rumānijas pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem,
kuri 2011. gada 12. augustā Spānijā bija nodarbināti vai
kuri 2011. gada 12. augustā bija reģistrēti kā darba meklētāji Spānijas valsts nodarbinātības dienestā.
3. pants
Uz šā lēmuma piemērošanu mutatis mutandis attiecina nosacījumus par pārejas noteikumiem, kā paredzēts 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļā.
4. pants
Spānija veic nepieciešamos pasākumus, lai turpinātu rūpīgi uzraudzīt darba tirgus attīstību. Tā sniedz Komisijai ceturkšņa statistikas datus, kas atspoguļo darba tirgus attīstību katrā saimnieciskās darbības nozarē un profesijā. Pirmo ceturkšņa ziņojumu iesniedz līdz 2013. gada 31. martam.
Ja darba tirgū notiek būtiskas pārmaiņas, Spānija nekavējoties sniedz Komisijai un dalībvalstīm atjauninātu informāciju par tiem apstākļiem, saistībā ar kuriem tā iesniedza savu lūgumu pēc Komisijas lēmuma un saistībā ar kuriem tika pieņemts šis lēmums.
5. pants
Šo lēmumu var grozīt vai atcelt, jo īpaši, ja attiecīgie apstākļi, kuri minēti 4. pantā un kuru dēļ tas pieņemts, ir mainījušies vai tā ietekmē radušies lielāki ierobežojumi, nekā vajadzīgs tā mērķa sasniegšanai.
6. pants
Spānija divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma saņemšanas Komisijai sniedz informāciju par pasākumiem, ko tā veikusi, pamatojoties uz šo lēmumu.
7. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2012. gada 20. decembrī