PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1079/2012
ze dne 16. listopadu 2012,
kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2), vydala Eurocontrolu pověření k vypracování požadavků na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz. Toto nařízení vychází z výsledné zprávy o pověření ze dne 12. července 2011.
(2)
Výsledkem první fáze pověření bylo přijetí nařízení Komise (ES) č. 1265/2007 ze dne 26. října 2007, kterým se stanoví pro jednotné evropské nebe požadavky na odstup kanálů hlasového radiokomunikačního spojení vzduch-země (3), jehož cílem bylo koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru nad letovou hladinou 195.
(3)
Určitá ustanovení nařízení (ES) č. 1265/2007, především ustanovení týkající se postupů, již byla uplatňována ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195.
(4)
Předchozí převod na rozestup kanálů 8,33 kHz nad letovou hladinou 195 sice snížil přetížení na kmitočtu, ale zcela mu nezbránil. Pro mnoho členských států je čím dál obtížnější uspokojit poptávku po nových přiděleních kmitočtů v pásmu letecké pohyblivé traťové služby 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“).
(5)
Jediným reálným řešením problému střednědobého až dlouhodobého přetížení pásma VKV je další zavádění hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
(6)
Neschopnost vyhovět budoucí poptávce po přiděleních kmitočtů zpozdí nebo znemožní zlepšování struktury vzdušného prostoru zaměřené na zvýšení jeho kapacity a povede k nárůstu zpoždění, která si vyžádají vysoké náklady.
(7)
Manažer struktury vzdušného prostoru, zřízený nařízením Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (4), koordinuje a harmonizuje procesy a postupy ke zvýšení účinnosti správy leteckých kmitočtů. Zároveň koordinuje včasné zjištění potřeb a řešení problémů s kmitočty.
(8)
Harmonizované využívání kmitočtů v celém evropském vzdušném prostoru, kdy členské státy odpovídají za konkrétní aplikace, nadále povede k optimalizaci využívání omezených zdrojů rádiového spektra. Při převodu kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz by měla být zohledněna případná opatření manažera struktury vzdušného prostoru týkající se harmonizovaného využívání kmitočtů všeobecným letectvím pro účely komunikace letadlo-letadlo a pro konkrétní aplikace spojené s činnostmi v oblasti všeobecného letectví.
(9)
Investice uskutečněné v důsledku nařízení (ES) č. 1265/2007 významně snížily náklady na zavádění rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195 poskytovatelům letových navigačních služeb a provozovatelům létajícím nad letovou hladinou 195.
(10)
Požadavek, aby letadla provozovaná ve všeobecném letectví podle pravidel pro let za viditelnosti byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bude pro tato letadla znamenat značné náklady a přinese jim jen omezené provozní výhody.
(11)
Za dostatečný prostředek prokazování souladu možností palubního vybavení by měla být považována specifikace ED-23B Evropské organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(12)
Palubní vybavení, které je v souladu se specifikací Eurocae ED-23C, zajišťuje lepší komunikační vlastnosti. Tato specifikace by tudíž měla být upřednostněna před specifikací ED-23B, kdykoliv je to možné.
(13)
Opatření týkající se státních letadel by měla zohlednit konkrétní omezení v této oblasti s odpovídajícími daty provedení.
(14)
Toto nařízení by se v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik.
(15)
Členské státy, které uplatňují kombinované požadavky na kmitočty stanovené Organizací Severoatlantické smlouvy (dále jen „NATO“), by měly zachovat kmitočet 122,1 MHz v rozestupu kanálů 25 kHz pro státní letadla nevybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, dokud nebude nalezena vhodná alternativa.
(16)
Za účelem udržení nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by členské státy měly zajistit, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí a postupů k posouzení a zmírnění rizik. Harmonizované provedení těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, vyžaduje, aby byly v případě všech požadavků na interoperabilitu a výkonnost stanoveny specifické požadavky na bezpečnost.
(17)
V souladu s nařízením (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat konkrétní postupy k posouzení shody, které se mají použít pro posouzení shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i pro ověření systémů.
(18)
Úroveň vyspělosti trhu se složkami, na které se vztahuje toto nařízení, je taková, že jejich shoda nebo vhodnost k používání může být posouzena prostřednictvím interního řízení výroby pomocí postupů založených na modulu A v příloze II rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh a o zrušení rozhodnutí Rady 93/465/EHS (5).
(19)
V zájmu jednoznačnosti by nařízení (ES) č. 1265/2007 mělo být zrušeno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na všechna rádia provozovaná v pásmu 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“) přiděleném letecké pohyblivé traťové službě, včetně systémů, jejich složek a souvisejících postupů.
2. Toto nařízení se vztahuje na systémy zpracování letových údajů, které slouží stanovištím řízení letového provozu poskytujícím služby všeobecnému letovému provozu, a na jejich složky a související postupy.
3. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu ve vzdušném prostoru regionu EUR Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), kde jsou členské státy odpovědné za poskytování letových provozních služeb v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 (6).
4. Požadavky na převod se nevztahují na přidělení kmitočtů:
a)
která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz u těchto kmitočtů:
i)
tísňového kmitočtu (121,5 MHz),
ii)
pomocného kmitočtu pro účely pátrání a záchrany (123,1 MHz),
iii)
kmitočtů VKV číslicového spoje (VDL) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz a 136,975 MHz),
iv)
kmitočtů letadlového komunikačního adresního a oznamovacího systému (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz a 131,825 MHz);
b)
je-li používán provoz s posunutou nosnou v rozestupu kanálů 25 kHz.
5. Možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz není vyžadována u rádií, jež mají být provozována výhradně v rámci jednoho nebo několika přidělení kmitočtů, která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004. Použijí se rovněž tyto definice:
(1)
„kanálem“ se rozumí číslicové označení použité ve spojení s naladěním vybavení pro hlasovou komunikaci, z kterého lze jednoznačně zjistit použitelný radiový kmitočet a související rozestup kanálů;
(2)
„rozestupem kanálů 8,33 kHz“ se rozumí rozestup kanálů, u něhož jsou jmenovité střední kmitočty kanálů od sebe odděleny po intervalech 8,33 kHz;
(3)
„rádiem“ se rozumí jakékoliv zastavěné, přenosné nebo kapesní zařízení určené k vysílání a/nebo přijímání přenosů v pásmu VKV;
(4)
„ústředním rejstříkem“ se rozumí rejstřík, do něhož národní správce kmitočtů zaznamenává u každého přidělení kmitočtu potřebné provozní, technické a administrativní údaje v souladu s nařízením (EU) č. 677/2011;
(5)
„převodem na rozestup 8,33 kHz“ se rozumí přidělení kmitočtu využívajícího rozestup kanálů 8,33 kHz náhradou za přidělení kmitočtu zaznamenané v ústředním rejstříku a využívající rozestup kanálů 25 kHz;
(6)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek pro účely provozování rádiového vybavení;
(7)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
(8)
„lety podle pravidel pro let za viditelnosti“ se rozumějí veškeré lety prováděné podle pravidel pro let za viditelnosti, jak jsou stanoveny v příloze 2 chicagské Úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“);
(9)
„státním letadlem“ se rozumí jakékoliv letadlo využívané vojenskými, celními nebo policejními složkami;
(10)
„provozem s posunutou nosnou“ se rozumí případ, kdy určené provozní pokrytí nelze zajistit jen jedním pozemním vysílačem a kdy za účelem minimalizace problému s interferencí jsou signály ze dvou nebo více pozemních vysílačů posunuty (offset) od jmenovitých středních kmitočtů kanálů;
(11)
„rádiovým vybavením letadla“ se rozumí jedno nebo více rádií umístěných na palubě letadla a používaných za letu oprávněným členem letové posádky;
(12)
„modernizací rádia“ se rozumí nahrazení rádia jiným modelem rádia nebo rádiem s jiným číslem dílu;
(13)
„určeným provozním pokrytím“ se rozumí objem vzdušného prostoru, ve kterém je poskytována určitá služba a ve kterém je službě poskytována ochrana kmitočtu;
(14)
„stanovištěm řízení letového provozu“ (dále jen „stanoviště ATC“) se rozumí oblastní středisko řízení, přibližovací stanoviště řízení nebo letištní řídící věž;
(15)
„pracovním místem“ se rozumí zařízení a technické vybavení, u něhož personál letových provozních služeb (dále jen „ATS“) provádí úkoly související s jeho provozní odpovědností;
(16)
„radiotelefonií“ se rozumí forma rádiové komunikace určená především pro výměnu informací ve formě řeči;
(17)
„koordinační dohodou“ se rozumí dohoda mezi dvěma sousedními stanovišti ATS, která stanoví, jak mají být koordinovány jejich příslušné odpovědnosti v oblasti ATS;
(18)
„integrovaným systémem počátečního zpracování letových plánů“ (dále jen „systém IFPS“) se rozumí systém v rámci evropské sítě řízení letového provozu, jehož prostřednictvím se v rámci vzdušného prostoru, na který se vztahuje toto nařízení, poskytuje centralizovaná služba zpracování a distribuce letových plánů zabývající se přijímáním, potvrzováním a distribucí letových plánů;
(19)
„státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly, které je určeno pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;
(20)
„provozovatelem letiště“ se rozumí řídící orgán letiště, jak je definován v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (7);
(21)
„komunikací v rámci provozního řízení“ se rozumí komunikace uskutečňovaná provozovateli letadel, která rovněž ovlivňuje bezpečnost a pravidelnost letecké dopravy a efektivitu letů.
Článek 4
Požadavky na interoperabilitu a výkonnost rádiového vybavení
1. Výrobci rádií, která mají být provozována v pásmu VKV, nebo jejich oprávnění zástupci usazení v Unii zajistí, aby ode dne 17. listopadu 2013 byla všechna rádia uvedená na trh vybavena možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby veškeré rádiové vybavení uvedené do provozu dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni mělo možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. Členské státy zajistí, aby letadla, kterým bylo individuální osvědčení letové způsobilosti nebo individuální povolení k letu poprvé vydáno v Unii dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni a na něž se vztahuje požadavek na rádiové vybavení, byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby jejich rádia měla ode dne 17. listopadu 2013 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz v případě, že tato rádia projdou modernizací.
5. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2017 měla všechna rádia možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz s výjimkou pozemních rádií provozovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
6. Kromě možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být vybavení uvedené v odstavcích 1 až 5 schopno naladit se na kanály s rozestupem 25 kHz.
7. Uživatelé nebo majitelé pozemních rádií s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií a vysílací/přijímací pozemní složky byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 1 přílohy II.
8. Uživatelé nebo majitelé rádiového vybavení letadla s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 2 přílohy II.
Článek 5
Povinnosti provozovatelů
1. Provozovatel nesmí provozovat letadlo nad letovou hladinou 195, pokud rádiové vybavení letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Ode dne 1. ledna 2014 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let podle přístrojů ve vzdušném prostoru A, B nebo C členských států uvedených na seznamu v příloze I, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. S ohledem na povinné vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz uvedené v odstavci 2 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let za viditelnosti v oblastech provozu s rozestupem kanálů 8,33 kHz, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 5, nesmí provozovatel ode dne 1. ledna 2018 provozovat letadlo ve vzdušném prostoru, v němž musí být vybaveno rádiem, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 6
Požadavky na převod na rozestup 8,33 kHz
1. Členské státy zajistí, aby u sektorů se spodní hranicí v letové hladině 195 nebo nad touto hladinou byla veškerá přidělení kmitočtů pro hlasovou komunikaci převedena na rozestup kanálů 8,33 kHz.
2. Jestliže členské státy nemohou za výjimečných okolností ustanovení odstavce 1 dodržet, sdělí důvody Komisi.
3. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I provedou nejpozději do 31. prosince 2014 nové převody na rozestup kanálů 8,33 kHz v počtu odpovídajícím alespoň 25 % z celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz danému oblastnímu středisku řízení (dále jen „středisko ACC“) členského státu, jež jsou uvedena v ústředním rejstříku. Tyto převody se neomezují na přidělení kmitočtů středisku ACC a nezahrnují přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení.
4. Do celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz středisku ACC daného státu, který je uveden v odstavci 3, se nezahrnují:
a)
přidělení kmitočtů, u nichž je v rozestupu 25 kHz používán provoz s posunutou nosnou;
b)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
c)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaná pro státní letadla.
5. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2013 počet převodů, kterých lze podle odstavce 3 dosáhnout.
6. Nelze-li cíle 25 % uvedeného v odstavcích 3 a 4 dosáhnout, členské státy ve svém sdělení Komisi zdůvodní, proč cíle 25 % nedosáhly, a navrhnou náhradní termín, do něhož uvedené převody provedou.
7. Sdělení Komisi rovněž obsahuje údaje o přiděleních kmitočtů, u nichž převod není možný, a uvádí důvody, proč převod nelze provést.
8. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I zajistí, aby ode dne 1. ledna 2015 byla veškerá přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení uvedená v ústředním rejstříku přiděleními kmitočtů v rozestupu kanálů 8,33 kHz.
9. Nelze-li soulad s odstavcem 8 z technických důvodů zajistit, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2014 přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení, která nebudou převedena, a zdůvodní, proč nebudou převedena.
10. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2018 byla převedena veškerá přidělení kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz s výjimkou:
a)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
b)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaných pro státní letadla.
Článek 7
Povinnosti poskytovatelů letových navigačních služeb
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby jejich systémy hlasové komunikace s rozestupem kanálů 8,33 kHz umožňovaly provozně přijatelnou hlasovou komunikaci mezi řídícími letového provozu a piloty v rámci určeného provozního pokrytí.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zavedou do svých systémů zpracování letových údajů postupy oznamování a počáteční koordinace v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1032/2006 (8) takto:
a)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být přenášeny mezi stanovišti ATC;
b)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být dostupné na příslušném pracovním místě;
c)
řídící letového provozu musí mít prostředky ke změně informací o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 8
Související postupy
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby se k určení vysílajícího kanálu při radiotelefonní komunikaci používalo všech šesti číslic číselného označení, s výjimkou případu, kdy je pátou i šestou číslicí nula a kdy se použijí pouze první čtyři číslice.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby jejich postupy pro hlasovou komunikaci letadlo-země byly v souladu s předpisy ICAO stanovenými v bodě 3 přílohy II.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby postupy, které se použijí na letadla vybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz a na letadla, která takto vybavena nejsou, byly stanoveny v koordinačních dohodách mezi stanovišti ATS.
4. Všichni provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby u letadel, která jsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bylo do kolonky 10 letového plánu vloženo písmeno Y.
5. Provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby v případě plánování letu do vzdušného prostoru, který vyžaduje vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, byl v letovém plánu uveden odpovídající indikátor u letadel, která takto vybavena nejsou, ale kterým byla z povinného vybavení udělena výjimka.
6. V případě, že se u letu změní stav vybavení možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, odešlou provozovatelé nebo zástupci jednající jejich jménem zprávu o změně do systému IFPS s odpovídajícím indikátorem vloženým do příslušné kolonky.
7. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby systém IFPS zpracovával a distribuoval informace o možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz přijaté v letových plánech.
Článek 9
Opatření týkající se státních letadel
1. Členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Pokud souladu s ustanovením odstavce 1 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2012.
3. Členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Členské státy mohou povolit nesoulad s odstavcem 3 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
5. Pokud souladu s ustanovením odstavce 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2015.
6. Členské státy zajistí, aby nová státní letadla uvedená do provozu dne 1. ledna 2014 nebo po tomto dni byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
7. Členské státy zajistí, aby v případě, že rádia zastavěná na palubě státních letadel projdou modernizací, měla nová rádia ode dne 1. ledna 2014 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
8. Členské státy zajistí, aby všechna státní letadla byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2018.
9. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní postupy pro sdělování informací o státních letadlech, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 seznam státních letadel, která nemohou být vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz v souladu s odstavcem 8 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
10. Pokud souladu s ustanovením odstavce 8 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy rovněž sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 termín, do kterého budou dotyčná letadla rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz vybavena. Nejzazším datem pro tento termín je den 31. prosince 2020.
11. Ustanovení odstavce 8 se nevztahuje na státní letadla, která budou nejpozději dne 31. prosince 2025 vyřazena z provozu.
12. Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby mohla být používána státní letadla, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, za předpokladu, že je lze bezpečně provozovat v rámci kapacitních omezení systému řízení letového provozu v případě přidělení kmitočtů v pásmu UKV nebo kmitočtů s rozestupem 25 kHz.
13. Členské státy ve svých národních leteckých informačních příručkách zveřejní postupy pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
14. Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, přičemž zohlední kapacitní omezení související s postupy uvedenými v odstavci 13.
Článek 10
Požadavky na bezpečnost
Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami. Při tomto posouzení bezpečnosti se zohlední alespoň požadavky uvedené v příloze III.
Článek 11
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
1. Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IV tohoto nařízení.
2. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9) na složky, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 12
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří svému vnitrostátnímu dozorovému orgánu mohou prokázat nebo prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze V, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 v souladu s požadavky stanovenými v části C přílohy IV.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky uvedené v příloze V, pověří ověřením systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 oznámený subjekt. Ověření se provádí v souladu s požadavky stanovenými v části D přílohy IV.
3. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 na systémy, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o ověření, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 13
Doplňující požadavky
1. Členské státy zajistí, aby všechny zúčastněné strany byly řádně informovány o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovaly dostatečný výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby pracovníci obsluhující systém IFPS, kteří jsou zapojeni do plánování letu, byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali odpovídající výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a spravují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni jejich příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby centralizovaná služba zpracování a distribuce letového plánu:
a)
vypracovala a spravovala provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistila, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistila, aby její pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
5. Provozovatelé zajistí, aby pracovníci provozující rádiové vybavení byli řádně informováni o tomto nařízení, absolvovali odpovídající výcvik pro používání tohoto vybavení a aby v pilotní kabině byly k dispozici pokyny, je-li to proveditelné.
6. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro zajištění souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací v národních leteckých informačních příručkách.
Článek 14
Výjimky
1. V rámci čl. 4 prvního odstavce nařízení Komise (ES) č. 730/2006 (10) mohou členské státy povolit dočasné odchylky od povinného palubního vybavení stanoveného v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení pro lety podle pravidel pro let za viditelnosti.
2. Členské státy mohou přijmout místní opatření k udělení výjimek z povinnosti souladu s čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 10 v případech, které mají omezený dopad na síť.
3. Členské státy přijímající místní opatření podle odstavce 2 poskytnou Komisi podrobné informace prokazující nutnost výjimek nejpozději jeden rok přede dnem uplynutí příslušné lhůty uvedené v čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 10.
4. Do šesti měsíců od získání podrobných informací od členských států podle odstavce 3 a po konzultaci s manažerem struktury vzdušného prostoru může Komise jakoukoli výjimku udělenou podle odstavce 2 přezkoumat, pokud její dopad na síť není omezený.
Článek 15
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1265/2007 se zrušuje.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1079/2012
(2012. gada 16. novembris),
ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula) (1) un jo īpaši tās 3. panta 5. punktu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (2), 8. panta 1. punktu Komisija ir piešķīrusi Eurocontrol pilnvarojumu izstrādāt prasības tādu “gaiss-zeme” balss sakaru saskaņotai ieviešanai, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz. Šīs regulas pamatā ir ziņojums, kas pilnvarojuma izpildes rezultātā izstrādāts 2011. gada 12. jūlijā.
(2)
Pēc pilnvarojuma izpildes pirmā posma tika pieņemta Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 1265/2007, ar ko nosaka prasības attālumam starp “gaiss-zeme” balss sakaru kanāliem Eiropas vienotajā gaisa telpā (3), kuras mērķis bija saskaņoti ieviest “gaiss-zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, gaisa telpā virs 195. lidojumu līmeņa (FL 195).
(3)
Konkrēti Regulas (EK) Nr. 1265/2007 noteikumi, galvenokārt par procedūrām, jau bija piemērojami gaisa telpā zem FL 195.
(4)
Iepriekš veiktā konvertēšana uz kanālu atstatumu 8,33 kHz gaisa telpā virs FL 195 ir samazinājusi frekvences pārslogotību, tomēr nav to pavisam novērsusi. Daudzām dalībvalstīm kļūst aizvien grūtāk apmierināt pieprasījumu pēc jauniem frekvenču piešķīrumiem aeronavigācijas mobilo maršruta pakalpojumu joslā 117,975-137 MHz (“VHF josla”).
(5)
Vienīgā reālā iespēja atrisināt pārslogotības problēmu VHF joslā vidējā un ilgā termiņā ir turpināt izvērst “gaiss-zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.
(6)
Ja nākotnē neizdosies apmierināt pieprasījumu pēc frekvenču piešķīrumiem, tas aizkavēs vai padarīs neiespējamus gaisa telpas uzlabojumus, kuru mērķis ir palielināt kapacitāti, un tādējādi kavēšanās aizvien palielināsies un radīs ievērojamas izmaksas.
(7)
Tīkla pārvaldnieks, kas izveidots ar Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulu (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (4), koordinē un saskaņo procesus un procedūras aeronavigācijas frekvenču pārvaldības efektivitātes uzlabošanai. Tas koordinē arī ar frekvencēm saistīto vajadzību un problēmu risinājumu agrīnu apzināšanu.
(8)
Harmonizēta frekvenču izmantošana visā Eiropas gaisa telpā, dalībvalstīm atbildot par konkrētiem lietojumiem, vēl vairāk optimizēs radiofrekvenču spektra ierobežoto resursu izmantošanu. Tāpēc, veicot frekvenču konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, būtu jāņem vērā tīkla pārvaldnieka iespējamā rīcība, kas attiecas uz harmonizētu frekvenču izmantošanu galvenokārt vispārējas nozīmes aviācijā “gaiss-gaiss” sakaru vajadzībām un specifiskiem lietojumiem, kuri saistīti ar vispārējas nozīmes aviācijas darbībām.
(9)
Regulas (EK) Nr. 1265/2007 rezultātā veiktās investīcijas būtiski samazinājušas izmaksas, ko kanālu atstatuma 8,33 kHz ieviešana gaisa telpā zem FL 195 rada aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un operatoriem, kuri veic lidojumus virs FL 195.
(10)
Prasība, lai vispārējas nozīmes aviācijas gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, būtu aprīkoti ar radioiekārtām, kuras spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, radīs ievērojamas izmaksas, vienlaikus dodot šiem gaisa kuģiem vien ierobežotas priekšrocības ekspluatācijā.
(11)
Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācijas (Eurocae) specifikācija ED-23B būtu jāuzskata par pietiekamu līdzekli, ar ko nodrošināt gaisa kuģu aprīkojuma spēju atbilstību.
(12)
Gaisa kuģu aprīkojums, kas atbilst Eurocae specifikācijai ED-23C, nodrošina uzlabotus sakaru raksturlielumus. Tāpēc, kad vien iespējams, šī specifikācija būtu jāizvēlas ED-23B vietā.
(13)
Kārtībā, kas attiecas uz valsts gaisa kuģiem, ar atbilstīgiem īstenošanas datumiem būtu jāņem vērā to īpašie ierobežojumi.
(14)
Šai regulai nebūtu jāattiecas uz militārām operācijām un mācībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktu.
(15)
Dalībvalstis, kuras piemēro Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (“NATO”) apvienotās frekvenču prasības līdz piemērotas alternatīvas rašanai būtu jāsaglabā 122,1 MHz frekvence ar kanālu atstatumu 25 kHz, lai apkalpotu valsts gaisa kuģus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
(16)
Lai saglabātu vai uzlabotu pašreizējo ekspluatācijas drošības līmeni, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka attiecīgās iesaistītās personas veic drošības novērtējumu, tostarp īsteno apdraudējuma apzināšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas procesus. Lai saskaņoti ieviestu šos procesus sistēmās, uz kurām attiecas šī regula, jāidentificē konkrētas drošības prasības attiecībā uz visām savietojamības un darbības prasībām.
(17)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004 savietojamības īstenošanas noteikumos būtu jāapraksta īpašās atbilstības novērtēšanas procedūras, kas jāizmanto, lai novērtētu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī sistēmu verifikācija.
(18)
Komponentu, kuriem piemērojama šī regula, tirgus gatavības līmenis ir tāds, ka to atbilstību vai piemērotību lietošanai var novērtēt ar ražošanas iekšējās kontroles palīdzību, izmantojot procedūras, kuras balstās uz A moduli II pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumam Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (5).
(19)
Skaidrības dēļ Regula (EK) Nr. 1265/2007 būtu jāatceļ.
(20)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā noteiktas prasības, lai saskaņoti ieviestu “gaiss-zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.
2. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro visām radioiekārtām, kas darbojas 117,975-137 MHz joslā (“VHF josla”), kura sadalīta aeronavigācijas mobilo maršruta pakalpojumu dienestiem, ietverot sistēmas, to komponentus un saistītās procedūras.
2. Šo regulu piemēro lidojuma datu apstrādes sistēmām, kas sniedz pakalpojumus gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām, kuras apkalpo vispārējo gaisa satiksmi, to komponentiem un saistītajām procedūrām.
3. Šo regulu piemēro visiem lidojumiem, ko veic kā vispārējo gaisa satiksmi, Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (“ICAO”) EUR reģiona gaisa telpā, kur dalībvalstis atbild par gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 550/2004 (6).
4. Prasības par konvertēšanu nepiemēro frekvenču piešķīrumiem:
a)
kuros saglabāsies kanālu atstatums 25 kHz šādās frekvencēs:
i)
ārkārtas situāciju frekvence (121,5 MHz);
ii)
papildu frekvence meklēšanas un glābšanas operācijām (123,1 MHz);
iii)
VHF digitālā sakaru savienojuma (VDL) frekvences (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz un 136,975 MHz);
iv)
gaisa kuģu sakaru adresēšanas un ziņošanas sistēmas (ACARS) frekvences (131,525 MHz, 131,725 MHz un 131,825 MHz);
b)
kuros izmanto nesējfrekvences nobīdi kanālos, starp kuriem ir 25 kHz atstatums.
5. Spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz netiek prasīta radioiekārtām, ko paredzēts izmantot tikai vienā vai vairākos frekvenču piešķīrumos, kuros saglabāsies kanālu atstatums 25 kHz.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā izklāstītās definīcijas. Piemēro arī šādas definīcijas:
1)
“kanāls” ir skaitlisks apzīmējums, ko izmanto saistībā ar balss sakaru iekārtu noskaņošanu un kas ļauj veikt attiecīgās radiofrekvences un ar to saistītā kanālu atstatuma unikālu identifikāciju;
2)
“kanālu atstatums 8,33 kHz” ir atstatums starp kanāliem, kur nominālās kanāla centrālās frekvences atdalītas ar 8,33 kHz soli;
3)
“radioiekārta” ir jebkura uzstādīta, pārnesama vai mobila ierīce, kas konstruēta, lai pārraidītu un/vai uztvertu pārraides VHF joslā;
4)
“centrālais reģistrs” ir reģistrs, kurā valsts frekvenču pārvaldnieks reģistrē nepieciešamo ekspluatācijas, tehnisko un administratīvo informāciju par katru frekvenču piešķīrumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 677/2011;
5)
“konvertēšana uz 8,33 kHz” ir centrālajā reģistrā reģistrēta frekvenču piešķīruma, kurā izmanto kanālu atstatumu 25 kHz, aizstāšana ar frekvenču piešķīrumu, kurā izmanto kanālu atstatumu 8,33 kHz;
6)
“frekvenču piešķīrums” ir dalībvalsts dota atļauja ar konkrētiem nosacījumiem izmantot radiofrekvenci vai radiofrekvenču kanālu radioiekārtu darbībai;
7)
“ekspluatants” ir persona, organizācija vai uzņēmums, kas ir iesaistīts vai kas piedāvā iesaistīties gaisa kuģa ekspluatācijā;
8)
“lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem” ir visi lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kā noteikts 1944. gada Čikāgas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”) 2. pielikumā;
9)
“valsts gaisa kuģis” ir jebkurš gaisa kuģis, ko izmanto armija, muita vai policija;
10)
“nesējfrekvences nobīde” ir gadījums, kad paredzēto darbības pārklājumu nav iespējams nodrošināt ar vienu zemes raidītāju un kad nolūkā mazināt traucējumu problēmas veic divu vai vairāku zemes raidītāju signālu nobīdi no nominālās kanāla centrālās frekvences;
11)
“gaisa kuģa radioiekārta” ir viena vai vairākas radioiekārtas, kas atrodas gaisa kuģī un ko lidojuma laikā izmanto pilnvarots lidojuma apkalpes loceklis;
12)
“radioiekārtas jauninājums” ir radioiekārtas aizvietošana ar cita modeļa vai partijas numura radioiekārtu;
13)
“paredzētais darbības pārklājums” ir gaisa telpas apjoms, kurā sniedz konkrētu pakalpojumu un kurā attiecīgajam dienestam nodrošina frekvenču aizsardzību;
14)
“gaisa satiksmes vadības struktūrvienība” (“ATC struktūrvienība”) ir lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centrs, pieejas kontroles struktūrvienība vai lidlauka vadības tornis;
15)
“darba vieta” ir inventārs un tehniskais aprīkojums, ko gaisa satiksmes dienesta (“ATS”) darbinieks izmanto, veicot uzdevumus, kas saistīti ar viņa darba pienākumiem;
16)
“radiotelefonija” ir radiosakaru veids, kas galvenokārt paredzēts informācijas apmaiņai runas veidā;
17)
“vienošanās dokuments” ir vienošanās starp divām blakusesošām ATS struktūrvienībām, kurā noteikts, kā jākoordinē attiecīgie ATS pienākumi;
18)
“Integrētā lidojuma plānu sākotnējās apstrādes sistēma” (“IFPS”) ir Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla sistēma, ar kuras palīdzību gaisa telpā, uz ko attiecas šī regula, nodrošina centralizētas lidojuma plānu apstrādes un izplatīšanas pakalpojumus, lai dotu iespēju saņemt, apstiprināt un izplatīt lidojuma plānus;
19)
“valsts transporta gaisa kuģis” ir valsts gaisa kuģis ar fiksētiem spārniem, kas paredzēts cilvēku un/vai kravas pārvadāšanai;
20)
“lidostas ekspluatants” ir lidostas vadības dienests, kas definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 95/93 (7);
21)
“darbības vadības saziņa” ir saziņa, ko veic gaisa kuģu ekspluatanti un kas skar arī gaisa transporta drošību un lidojumu regularitāti un efektivitāti.
4. pants
Radioiekārtu savietojamības un darbības prasības
1. Darbībai VHF joslā paredzētu radioiekārtu ražotāji vai to Savienībā reģistrētie pilnvarotie pārstāvji nodrošina, ka no 2013. gada 17. novembra visas tirgū laistās radioiekārtas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
2. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka visas radioiekārtas, kas nodotas ekspluatācijā no 2013. gada 17. novembra, ietver spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka gaisa kuģos, kuriem individuālos lidojumderīguma sertifikātus vai individuālās lidojuma atļaujas Savienībā pirmo reizi izdod sākot ar 2013. gada 17. novembri un kurus prasīts aprīkot ar radioiekārtu, ir uzstādīta radioiekārta ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
4. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka no 2013. gada 17. novembra to radioiekārtās, kad tiek veikti radioiekārtu jauninājumi, ietver spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
5. Dalībvalstis nodrošina, ka vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim visām radioiekārtām ir spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, izņemot zemes radioiekārtas, ko izmanto aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji.
6. Papildus spējai nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, 1. līdz 5. punktā minētās iekārtas ir jāspēj noskaņot uz kanāliem, starp kuriem ir 25 kHz atstatums.
7. Zemes radioiekārtu ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka šo radioiekārtu un raidītāja/uztvērēja zemes komponenta darbība atbilst II pielikuma 1. punktā norādītajiem ICAO standartiem.
8. Gaisa kuģu radioiekārtu ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka šo radioiekārtu darbība atbilst II pielikuma 2. punktā norādītajiem ICAO standartiem.
5. pants
Ekspluatantu pienākumi
1. Ekspluatants neizmanto gaisa kuģi lidojumiem virs FL 195, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
2. No 2014. gada 1. janvāra ekspluatants gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, neizmanto I pielikumā uzskaitīto dalībvalstu A, B vai C klases gaisa telpā, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
3. Attiecībā uz 2. punktā norādītās radioiekārtas ar kanālu atstatumu 8,33 kHz aprīkošanas prasībām ekspluatants gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, neizmanto rajonos, kuros lietojams kanālu atstatums 8,33 kHz, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
4. Neskarot 2. panta 5. punktu, ekspluatants no 2018. gada 1. janvāra neizmanto gaisa kuģi gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtu, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
6. pants
Prasības konvertēšanai uz 8,33 kHz
1. Dalībvalstis nodrošina, ka sektoros, kuru zemākais līmenis ir FL 195 vai augstāks līmenis, visus balss sakaru frekvenču piešķīrumus konvertē uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.
2. Ja izņēmuma gadījumā nevar nodrošināt atbilstību 1. punktam, dalībvalstis Komisijai dara zināmus iemeslus.
3. Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim īsteno pirmreizēju konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, aptverot frekvenču piešķīrumu skaitu, kas līdzvērtīgs vismaz 25 % no to 25 kHz frekvenču piešķīrumu kopējā skaita, kas norādīti centrālajā reģistrā un sadalīti konkrētam lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centram (“ACC”) dalībvalstī. Šī konvertēšana neaprobežojas ar ACC frekvenču piešķīrumiem un neietver frekvenču piešķīrumus darbības vadības saziņai.
4. Valsts 25 kHz ACC frekvenču piešķīrumu kopējā skaitā, kas norādīts 3. punktā, neņem vērā:
a)
frekvenču piešķīrumus, kuros izmanto nesējfrekvences nobīdi kanālos, starp kuriem ir 25 kHz atstatums;
b)
frekvenču piešķīrumus, kuros drošības prasību rezultātā saglabājas kanālu atstatums 25 kHz;
c)
25 kHz frekvenču piešķīrumus, ko izmanto valsts gaisa kuģu apkalpošanai.
5. Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, vēlākais līdz 2013. gada 31. decembrim paziņo Komisijai, cik konvertēšanu iespējams sasniegt atbilstoši 3. punktam.
6. Ja 3. un 4. punktā norādīto 25 % mērķi neizdodas sasniegt, dalībvalsts paziņojumā Komisijai sniedz pamatojumu, kāpēc 25 % mērķis nav sasniegts, un ierosina alternatīvu datumu, līdz kuram konvertēšana tiks veikta.
7. Paziņojumā Komisijai precizē arī frekvenču piešķīrumus, kuriem konvertēšanu veikt nav lietderīgi, un paskaidro iemeslus, kāpēc konvertēšana nav lietderīga.
8. Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, nodrošina, ka no 2015. gada 1. janvāra visi frekvenču piešķīrumi darbības vadības saziņai, kas ir centrālajā reģistrā, ir frekvenču piešķīrumi ar kanālu atstatumu 8,33 kHz.
9. Ja tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams nodrošināt 8. punkta izpildi, dalībvalstis vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim paziņo Komisijai frekvenču piešķīrumus darbības vadības saziņai, kas netiks konvertēti, un sniedz pamatojumu, kāpēc konvertēšana netiks veikta.
10. Dalībvalstis nodrošina, ka vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim uz kanālu atstatumu 8,33 kHz ir konvertēti visi frekvenču piešķīrumi, izņemot:
a)
frekvenču piešķīrumus, kuros drošības prasību rezultātā saglabājas kanālu atstatums 25 kHz;
b)
25 kHz frekvenču piešķīrumus, ko izmanto valsts gaisa kuģu apkalpošanai.
7. pants
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pienākumi
1. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka to balss sakaru sistēmas ar kanālu atstatumu 8,33 kHz paredzētā darbības pārklājuma zonā funkcionāli pieņemamā līmenī ļauj uzturēt balss sakarus starp dispečeriem un pilotiem.
2. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji turpmāk minētajā veidā savās lidojuma datu apstrādes sistēmās ievieš paziņošanas un sākotnējās koordinācijas procesus saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1032/2006 (8):
a)
informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz pārraida starp ATC struktūrvienībām;
b)
informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz nosūta uz attiecīgo darba vietu;
c)
dispečera rīcībā ir līdzekļi, lai grozītu informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
8. pants
Saistītās procedūras
1. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji nodrošina, ka radiotelefonijas sakaros raidītāja kanāla identifikācijai izmanto visus sešus skaitliskā apzīmējuma ciparus, izņemot - ja gan piektais, gan sestais cipars ir “0”, un šādā gadījumā izmanto tikai pirmos četrus ciparus.
2. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji nodrošina, ka to “gaiss-zeme” balss sakaru procedūras atbilst II pielikuma 3. punktā norādītajiem ICAO noteikumiem.
3. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka procedūras, kas piemērojamas gaisa kuģiem, kuri aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, un gaisa kuģiem, kuri nav aprīkoti ar šādām iekārtām, ir izklāstītas vienošanās dokumentos starp ATS struktūrvienībām.
4. Visi ekspluatanti un aģenti, kas rīkojas to vārdā, nodrošina, ka gaisa kuģa, kurš aprīkots ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, lidojuma plānā 10. pozīcijā ieraksta burtu Y.
5. Ekspluatanti un aģenti, kas rīkojas to vārdā, nodrošina, ka tad, ja tie plāno veikt lidojumus gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, gaisa kuģa, kas nav attiecīgi aprīkots, bet kuram piešķirts atbrīvojums no obligātās prasības par aprīkošanu ar iekārtām, lidojuma plānā ir ietverta attiecīga norāde.
6. Ja mainās spējas lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz statuss, ekspluatanti vai aģenti, kas rīkojas to vārdā, nosūta uz IFPS paziņojumu par izmaiņām, atbilstīgajā pozīcijā ietverot attiecīgu norādi.
7. Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka IFPS apstrādā un izplata lidojumu plānos norādīto informāciju par spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
9. pants
Kārtība, kas attiecas uz valsts gaisa kuģiem
1. Dalībvalstis nodrošina, ka valsts transporta gaisa kuģi, kuri veic lidojumus virs FL 195, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
2. Ja iepirkuma ierobežojumi neļauj izpildīt 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai valsts transporta gaisa kuģi, kuri veic lidojumus virs FL 195, tiktu aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka valsts gaisa kuģi, kuri nav transporta gaisa kuģi un kuri veic lidojumus virs FL 195, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
4. Dalībvalstis var atļaut 3. punkta neizpildi šādu iemeslu dēļ:
a)
strikti tehniski vai budžeta ierobežojumi;
b)
iepirkuma ierobežojumi.
5. Ja iepirkuma ierobežojumi liedz izpildīt 3. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai valsts gaisa kuģi, kuri nav transporta gaisa kuģi un kuri veic lidojumus virs FL 195, tiktu aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim.
6. Dalībvalstis nodrošina, ka jauni valsts gaisa kuģi, kuri tiek nodoti ekspluatācijā sākot ar 2014. gada 1. janvāri, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
7. Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja no 2014. gada 1. janvāra tiek veikti valsts gaisa kuģī uzstādīto radioiekārtu jauninājumi, jaunajām radioiekārtām ir spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
8. Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts gaisa kuģi vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
9. Neskarot valsts kārtību informācijas paziņošanai par valsts gaisa kuģiem, dalībvalstis vēlākais līdz 2018. gada 30. jūnijam nosūta Komisijai sarakstu, kurā norādīti valsts gaisa kuģi, ko nav iespējams aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, saskaņā ar 8. punktu šādu iemeslu dēļ:
a)
strikti tehniski vai budžeta ierobežojumi;
b)
iepirkuma ierobežojumi.
10. Ja iepirkuma ierobežojumi liedz izpildīt 8. punktu, dalībvalstis vēlākais līdz 2018. gada 30. jūnijam arī paziņo Komisijai datumu, līdz kuram attiecīgos gaisa kuģus aprīkos ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz. Šis datums nav vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī.
11. Šā panta 8. punktu nepiemēro attiecībā uz valsts gaisa kuģiem, ko izņems no ekspluatācijas līdz 2025. gada 31. decembrim.
12. Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka valsts gaisa kuģi, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, tiek apkalpoti, ja to var droši veikt gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas kapacitātes robežās UHF vai 25 kHz frekvenču piešķīrumos.
13. Dalībvalstis valsts aeronavigācijas informatīvajos izdevumos publicē kārtību, kā apkalpojami valsts gaisa kuģi, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
14. Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji paziņo dalībvalstij, kas tos katru gadu pilnvarojusi, par plāniem tādu valsts gaisa kuģu apkalpošanai, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, ņemot vērā kapacitātes ierobežojumus, kas saistīti ar 13. punktā minēto kārtību.
10. pants
Drošības prasības
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirms jebkādu izmaiņu veikšanas pašreizējās sistēmās, kas minētas 2. panta 1. punktā, vai pirms jaunu sistēmu ieviešanas dalībnieki, uz kuriem tas attiecas, veic drošības novērtējumu, tostarp apdraudējuma identificēšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas darbu. Veicot šo drošības novērtējumu, III pielikumā noteiktās prasības uzskatāmas par prasību minimumu.
11. pants
Komponentu atbilstība vai piemērotība lietošanai
1. Pirms izdot EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. pantam, šīs regulas 2. panta 1. punktā minēto sistēmu komponentu ražotāji novērtē šo komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai atbilstīgi šīs regulas IV pielikuma A daļā noteiktajām prasībām.
2. Ja sertifikāts, kas piešķirts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (9), attiecas uz komponentiem, to uzskata par EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, ja tā vajadzībām pierādīta atbilstība šajā regulā ietvertajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.
12. pants
Sistēmu verifikācija
1. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, kas to valsts uzraudzības iestādei var pierādīt vai ir pierādījuši, ka atbilst V pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, veic 2. panta 1. punktā minēto sistēmu verifikāciju atbilstīgi IV pielikuma C daļā noteiktajām prasībām.
2. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, kas nevar pierādīt, ka atbilst V pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, 2. panta 1. punktā minēto sistēmu verifikāciju uztic paziņotajai organizācijai. Verifikāciju veic atbilstīgi IV pielikuma D daļā noteiktajām prasībām.
3. Ja sertifikāts, kas piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, attiecas uz sistēmām, to uzskata par EK verifikācijas deklarāciju, ja tā vajadzībām pierādīta atbilstība šajā regulā ietvertajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.
13. pants
Papildu prasības
1. Dalībvalstis nodrošina, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas ir pienācīgi informētas par šajā regulā noteiktajām prasībām un attiecīgi apmācītas savu darba pienākumu veikšanai.
2. Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka personāls, kas strādā ar IFPS un ir iesaistīts lidojumu plānošanā, ir pienācīgi informēts par šajā regulā noteiktajām prasībām un attiecīgi apmācīts savu darba pienākumu veikšanai.
3. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji:
a)
izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas, kurās ir vajadzīgās instrukcijas un informācija, lai viss to attiecīgais personāls varētu piemērot šo regulu;
b)
nodrošina, lai a) apakšpunktā minētās rokasgrāmatas būtu pieejamas un tiktu aktualizētas un lai to aktualizācija un izplatīšana tiktu veikta atbilstīgi kvalitātes un dokumentu vadībai;
c)
nodrošina, ka darba metodes un ekspluatācijas kārtība atbilst šīs regulas prasībām.
4. Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka centralizētais lidojumu plānošanas apstrādes un izplatīšanas dienests:
a)
izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas, kurās ir vajadzīgās instrukcijas un informācija, lai viss tā attiecīgais personāls varētu piemērot šo regulu;
b)
nodrošina, lai a) apakšpunktā minētās rokasgrāmatas būtu pieejamas un tiktu aktualizētas un lai to aktualizācija un izplatīšana tiktu veikta atbilstīgi kvalitātes un dokumentu vadībai;
c)
nodrošina, ka tā darbības metodes un ekspluatācijas kārtība atbilst šīs regulas prasībām.
5. Ekspluatanti nodrošina, ka personāls, kas rīkojas ar radioiekārtām, ir pienācīgi informēts par šo regulu un attiecīgi apmācīts šo iekārtu izmantošanai un ka instrukcijas ir pieejamas pilotu kabīnē, ja tas ir iespējams.
6. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, tostarp publicē attiecīgu informāciju valsts aeronavigācijas informatīvajos izdevumos.
14. pants
Atbrīvojumi
1. Komisijas Regulas (EK) Nr. 730/2006 (10) 4. panta pirmās daļas ietvaros dalībvalstis lidojumiem, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, var pieļaut pagaidu atkāpes no šīs regulas 5. panta 1. punktā noteiktajiem pienākumiem par gaisa kuģu aprīkošanu.
2. Dalībvalstis var veikt vietēja mēroga pasākumus, ar ko piešķir atbrīvojumus no pienākuma nodrošināt atbilstību 4. panta 5. punktam, 5. panta 4. punktam un 6. panta 10. punktam, situācijās, kad ietekme uz tīklu ir ierobežota.
3. Dalībvalstis, kas veic 2. punktā minētos vietēja mēroga pasākumus, vēlākais vienu gadu pirms 4. panta 5. punktā, 5. panta 4. punktā un 6. panta 10. punktā norādītajiem datumiem sniedz Komisijai detalizētu informāciju, pamatojot atbrīvojumu nepieciešamību.
4. Komisija sešu mēnešu laikā pēc detalizētas informācijas saņemšanas no dalībvalstīm atbilstīgi 3. punktam un pēc apspriešanās ar tīkla pārvaldnieku var pārskatīt jebkuru atbilstīgi 2. punktam piešķirto atbrīvojumu, ja ietekme uz tīklu nav ierobežota.
15. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 1265/2007 atceļ.
16. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 16. novembrī