ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 554/2014/EU
ze dne 15. května 2014
o účasti Unie na programu výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití, který společně provádí několik členských států
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) Komise zdůrazňuje potřebu vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací s cílem dosáhnout v Unii inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Evropský parlament i Rada tuto strategii schválily.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (3) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení vyššího dopadu na výzkum a inovace tím, že přispěje k posílení partnerství v rámci veřejného sektoru, včetně účasti Unie na programech prováděných několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(3)
Partnerství v rámci veřejného sektoru by se měla zaměřit na rozvíjení užší součinnosti, posilování koordinace a zabránění zbytečnému zdvojování unijních, mezinárodních, státních a regionálních výzkumných programů a měla by plně zachovávat obecné zásady Horizontu 2020, zejména zásady týkající se otevřenosti a transparentnosti. Kromě toho by měl být zajištěn otevřený přístup k vědeckým publikacím.
(4)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 742/2008/ES (4) stanoví finanční příspěvek Společenství na společný program výzkumu a vývoje pro oblast asistovaného žití v přirozeném prostředí (dále jen „společný program AAL“), který odpovídá finančnímu příspěvku členských států, avšak nepřesahuje částku 150 000 000 EUR po dobu trvání sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) vytvořeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (5).
(5)
V prosinci 2012 předala Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o průběžném hodnocení společného programu AAL. Toto hodnocení provedla skupina odborníků. Tito odborníci došli k obecnému závěru, že společný program AAL dosáhl při plnění svých cílů značného pokroku a pozoruhodných výsledků a že by se v tomto programu mělo pokračovat i nad rámec stávajícího období financování. Skupina odborníků však upozornila na několik nedostatků, zejména na to, že je potřeba, aby se uživatelé zapojovali do projektů co možná nejdříve a aby byla dále zlepšena provozní výkonnost, co se týče doby potřebné k uzavření smlouvy a doby potřebné pro platby.
(6)
Průběžné hodnocení z roku 2010 a proces konzultací z roku 2012 poukázaly na různorodost finančních nástrojů, pravidel způsobilosti a systémů úhrad. Zúčastněné členské státy by se prostřednictvím valné hromady programu asistovaného žití v přirozeném prostředí mohly těmito zjištěními zabývat a podpořit výměnu osvědčených postupů.
(7)
Ve svém sdělení ze dne 12. října 2006 nazvaném „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ Komise zdůraznila skutečnost, že demografické stárnutí je jedním z největších problémů, kterému čelí všechny členské státy, a že by větší využití nových technologií mohlo přispět ke kontrole nákladů, ke zlepšení tělesného a duševního zdraví starších občanů a k podpoře jejich aktivní účasti ve společnosti, jakož i ke zvýšení konkurenceschopnosti ekonomiky Unie.
(8)
Ve stěžejní iniciativě „Unie inovací“ v rámci strategie Evropa 2020 označila Komise stárnutí obyvatelstva za jednu ze společenských výzev, u nichž inovační pokroková řešení mohou hrát významnou roli a posílit konkurenceschopnost, umožnit evropským podnikům zaujmout vůdčí postavení ve vývoji nových technologií, růst a zajistit si globální vedoucí úlohu na nových rostoucích trzích, zlepšit kvalitu a účinnost veřejných služeb, a přispět tak k vytvoření velkého počtu nových kvalitních pracovních míst.
(9)
V sektoru zdravotních a sociálních služeb je na pracovních místech tzv. bílých plášťů v celé Unii zaměstnáno přibližně 20 milionů osob a lze očekávat, že v příštích letech se tento počet bude vzhledem ke stárnoucí populaci dále zvyšovat. Hlavní prioritou by tedy v tomto citlivém sektoru měla být odborná příprava a celoživotní učení. Potřebu pracovních míst bílých plášťů a investic do moderních dovedností, jako je využívání informačních technologií, je proto třeba přesněji posoudit.
(10)
Ve svém sdělení ze dne 19. května 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“ navrhla Komise posílit společný program AAL s cílem napomoci řešení problémů spojených se stárnutím obyvatelstva.
(11)
Ve svém sdělení ze dne 29. února 2012 nazvaném „Realizace strategického prováděcího plánu pro evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí“ Komise navrhla zohlednit příslušné priority strategického prováděcího plánu v budoucích výzkumných a inovačních pracovních programech a nástrojích, které jsou součástí Horizontu 2020. Komise rovněž navrhla zohlednit možné příspěvky společného programu AAL k evropskému partnerství pro inovace v oblasti aktivního a zdravého stárnutí.
(12)
V rámci evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, vytvořeného na základě iniciativy Unie inovací, se očekává, že inovativní řešení založená na informačních a komunikačních technologiích budou hrát důležitou úlohu při plnění jeho cílů, které spočívají v prodloužení délky života prožitého ve zdraví o další dva roky, čehož by mělo být dosaženo do roku 2020, jakož i ve zlepšení kvality života občanů a zvýšení účinnosti pečovatelských systémů v Unii. V jeho strategickém prováděcím plánu jsou stanoveny priority k urychlení a rozšíření inovací v oblasti aktivního a zdravého stárnutí v celé Unii ve třech oblastech: prevence a podpora zdraví, péče a léčba a nezávislý život a sociální začlenění.
(13)
Je třeba zohlednit aspekty ochrany údajů, neboť systémy informačních a komunikačních technologií zpracovávají velké objemy osobních údajů a profilů a fungují na základě komunikace v reálném čase, což s sebou přináší vysoké riziko porušení bezpečnosti údajů. Kromě toho je třeba respektovat právo na soukromí.
(14)
Program výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití (dále jen „program AAL“) by měl navazovat na výsledky dosažené v rámci předchozího programu a řešit jeho nedostatky tím, že podpoří dostatečnou míru zapojení uživatelů do projektů již od počáteční fáze, aby bylo zajištěno, že vytvořená řešení budou přijatelná a budou odpovídat konkrétním potřebám uživatelů, a že zajistí lepší provádění programu AAL.
(15)
Při provádění programu AAL by měla být zohledněna široká definice inovací zahrnující organizační, obchodní, technologická, společenská a environmentální hlediska. Měl by být zajištěn multidisciplinární přístup a integrace společenských a humanitních věd v rámci programu AAL.
(16)
Činnosti programu AAL by měly být v souladu s cíli a výzkumnými a inovačními prioritami stanovenými v Horizontu 2020 a s obecnými zásadami a podmínkami, jež jsou vymezeny v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013.
(17)
Měla být stanovena horní mez pro finanční účast Unie na programu AAL po dobu platnosti Horizontu 2020. Finanční účast Unie na programu AAL by neměla přesahovat finanční příspěvek zúčastněných států po dobu trvání Horizontu 2020, aby bylo dosaženo vysokého pákového efektu a zajistilo se účinné zapojení zúčastněných států při dosahování cílů programu AAL.
(18)
V zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 by výzvy k podávání návrhů v rámci programu AAL měly být zveřejněny nejpozději ke dni 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat do dne 31. prosince 2021.
(19)
V souladu s cíli nařízení (EU) č. 1291/2013 by kterýkoli členský stát a kterákoli země přidružená k Horizontu 2020 měly být oprávněny zapojit se do programu AAL v kterémkoli vhodném okamžiku.
(20)
Aby se zajistilo, že finanční závazek ze strany Unie bude doplněn zúčastněnými státy, měl by být finanční příspěvek Unie podmíněn formálními závazky zúčastněných států před zahájením programu AAL a jejich splněním. Příspěvky zúčastněných států na program AAL by v zájmu efektivního fungování tohoto programu měly zahrnovat správní náklady vzniklé na vnitrostátní úrovni.
(21)
Společné provádění programu AAL vyžaduje prováděcí strukturu. Zúčastněné státy se dohodly na prováděcí struktuře pro program AAL a v roce 2007 zřídily mezinárodní neziskové sdružení s právní subjektivitou podle belgického práva, „Ambient Assisted Living“ aisbl (dále jen „sdružení AAL“). Vzhledem k tomu, že podle zprávy o průběžném hodnocení se stávající struktura řízení společného programu AAL ukázala jako účinná a kvalitní, mělo by být sdružení AAL využito jako prováděcí struktura a mělo by působit jako orgán pro přidělování prostředků a monitorování programu AAL. Sdružení AAL by mělo spravovat finanční příspěvek Unie a mělo by zajistit účinné provádění programu AAL.
(22)
V zájmu dosažení cílů programu AAL by sdružení AAL mělo poskytovat finanční podporu především prostřednictvím grantů pro účastníky akcí, které sdružení AAL vybere. Tyto akce by měly být vybírány na základě výzev k podání návrhů v rámci odpovědnosti sdružení AAL, kterému by měli být nápomocni nezávislí externí odborníci. Pokud jde o výběr návrhů a přidělování finančních prostředků z finančního příspěvku Unie a z vnitrostátních rozpočtů vyčleněných na projekty programu AAL, pořadník by měl být závazný.
(23)
Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s pravidly nepřímého řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7).
(24)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by Komise měla mít právo za použití přiměřených opatření snížit, neposkytnout nebo ukončit finanční příspěvek Unie, pokud bude program AAL prováděn nedostatečně, částečně nebo opožděně nebo pokud zúčastněné státy na financování programu AAL nepřispějí nebo přispějí jen částečně či opožděně. Tato práva by měla být stanovena v pověřovací dohodě, jež má být uzavřena mezi Unií a sdružením AAL.
(25)
V zájmu zjednodušení by měla snížena administrativní zátěž všech stran. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Během auditů by měly být případně zohledňovány konkrétní aspekty vnitrostátních programů.
(26)
Účast na nepřímých akcích financovaných z programu AAL podléhá nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (8). Avšak vzhledem ke zvláštním provozním potřebám programu AAL je nezbytné stanovit odchylky od uvedeného nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení.
(27)
Výzvy k podávání návrhů sdružením AAL by měly být rovněž zveřejněny na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků programu Horizont 2020 pro šíření informací, spravovaných Komisí.
(28)
Jsou nezbytné zvláštní odchylky od nařízení (EU) č. 1290/2013, protože program AAL má sloužit jako výzkumný a inovační program zaměřený na trh, v němž se spojuje mnoho různých vnitrostátních zdrojů financování (například programy financování výzkumu a inovací, zdraví a průmyslu). Z povahy uvedených vnitrostátních programů vyplývá, že mají různá pravidla pro účast a nelze očekávat, že budou plně v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013. Kromě toho se program AAL zaměřuje zejména na malé a střední podniky a organizace uživatelů, které se obvykle činností Unie v oblasti výzkumu a inovací neúčastní. S cílem usnadnit účast těchto podniků a organizací se finanční příspěvek Unie poskytuje v souladu s dobře známými pravidly jejich vnitrostátních programů financování a provádí se prostřednictvím jediného grantu, který v sobě slučuje financování z prostředků Unie s odpovídajícím vnitrostátním financováním.
(29)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(30)
Komise by měla za pomoci nezávislých odborníků provést průběžné hodnocení posuzující zejména kvalitu a účinnost programu AAL a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů; měla by rovněž provést závěrečné hodnocení a připravit o těchto hodnoceních zprávu.
(31)
Hodnocení by mělo vycházet z přesných a aktuálních informací. Na žádost Komise by proto sdružení AAL a zúčastněné státy měly předložit veškeré informace, které Komise do zpráv o hodnocení programu AAL potřebuje zahrnout.
(32)
Akce plánované v rámci programu AAL by měly napomoci evropským systémům zdravotní péče, neboť jsou hlavními prostředky pro udržení sociální péče a snížení rozdílů v této oblasti mezi regiony a skupinami obyvatel, které se kvůli současné hospodářské a sociální krizi znepokojujícím způsobem zvětšují.
(33)
Program AAL by měl zajistit účinné prosazování rovnosti žen a mužů, jak je stanoveno v Horizontu 2020. Program AAL by měl prosazovat rovnost žen a mužů a zahrnutí genderového hlediska do kontextu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému zastoupení žen a mužů podle situace v konkrétní oblasti, v hodnotících panelech a v orgánech, jako jsou např. poradní skupiny a odborné skupiny. Genderové hledisko by mělo být odpovídajícím způsobem začleněno do obsahu výzkumu a inovací ve strategiích, programech a projektech a uplatňováno ve všech fázích výzkumného cyklu.
(34)
Program AAL by měl dodržovat etické zásady stanovené v Horizontu 2020. Zvláštní pozornost by se měla věnovat zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní integritu osoby, právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví.
(35)
Jelikož se zúčastněné státy rozhodly v programu AAL i nadále pokračovat a jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž přímo podporovat a doplňovat politiky Unie v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účast na programu AAL
1. Unie se účastní programu výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití (dále jen „program AAL“) prováděného společně Belgií, Dánskem, Francií, Irskem, Kyprem, Lucemburskem, Maďarskem, Nizozemskem, Polskem, Portugalskem, Rakouskem, Rumunskem, Slovinskem, Spojeným královstvím, Španělskem, Švédskem a Švýcarskem (dále jen „zúčastněné státy“) v souladu s podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí.
2. Jakýkoli členský stát jiný než členský stát uvedený v odstavci 1 a jakákoli jiná země přidružená k Horizontu 2020 může kdykoli požádat o připojení k programu AAL, pokud splňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. c). Splňuje-li podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. c), považuje se pro účely tohoto rozhodnutí za zúčastněný stát.
Článek 2
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie na program AAL pokrývající správní a provozní náklady činí až 175 000 000 EUR. Finanční příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na příslušné části zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020, zřízeného rozhodnutím Rady 2013/743/EU (9) v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem vi) a s články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Roční finanční závazek Unie v rámci programu AAL nesmí překročit roční finanční závazek zúčastněných států v rámci programu AAL.
3. Jako příspěvek na správní náklady programu AAL se využije částka ve výši nejvýše 6 % finančního příspěvku Unie uvedeného v odstavci 1.
Článek 3
Podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku Unie
1. Finanční příspěvek Unie je podmíněn tím, že:
a)
zúčastněné státy prokáží, že program AAL je vytvořen v souladu s přílohami I a II;
b)
zúčastněné státy nebo organizace určené zúčastněnými státy určí sdružení AAL jako strukturu odpovědnou za provádění programu AAL a za přidělování a monitorování finančního příspěvku Unie;
c)
každý zúčastněný stát se zaváže přispívat na financování programu AAL;
d)
sdružení AAL prokáže schopnost provádět program AAL, včetně přidělování a monitorování příspěvku Unie v rámci nepřímého řízení rozpočtu Unie v souladu s články 58, 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a
e)
je vytvořen model řízení programu AAL v souladu s přílohou III.
2. Během provádění programu AAL je finanční příspěvek Unie rovněž podmíněn tím, že:
a)
sdružení AAL plní cíle programu AAL stanovené v příloze I a vykonává činnosti stanovené v příloze II tohoto rozhodnutí v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013, s výhradou článku 5 tohoto rozhodnutí;
b)
je udržován vhodný a účinný model řízení v souladu s přílohou III tohoto rozhodnutí;
c)
sdružení AAL dodržuje požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a
d)
každý zúčastněný stát plní své závazky uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku a jsou plněny roční závazky na podporu financování programu AAL.
Článek 4
Příspěvky zúčastněných států
Příspěvky zúčastněných států sestávají z:
a)
finančních příspěvků na nepřímé akce podporované v rámci programu AAL v souladu s přílohou II;
b)
příspěvků ve formě věcného plnění odpovídajících správním nákladům vnitrostátních správních orgánů na účinné provádění programu AAL v souladu s přílohou II.
Článek 5
Pravidla pro účast a šíření výsledků
1. Pro účely nařízení (EU) č. 1290/2013 se sdružení AAL považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu pro nepřímé akce v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.
2. Odchylně od čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1290/2013 ověřuje finanční způsobilost žadatelů určená organizace odpovědná za řízení vnitrostátních programů v souladu s pravidly účasti v určených vnitrostátních programech.
3. Odchylně od čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 1290/2013 podepisuje dohody o grantech s účastníky určená agentura odpovědná za řízení vnitrostátních programů.
4. Odchylně od čl. 23 odst. 1 a 5 až 7 a článků 25 až 35 nařízení (EU) č. 1290/2013 se na granty spravované určenými agenturami odpovědnými za řízení vnitrostátních programů vztahují pravidla financování určených vnitrostátních programů.
5. Odchylně od článků 41 až 49 nařízení (EU) č. 1290/2013 se použijí pravidla určených vnitrostátních programů, kterými se řídí výsledky a přístupová práva ke stávajícím znalostem a k výsledkům, aniž je dotčena zásada otevřeného přístupu k vědeckým publikacím stanovená v článku 18 nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 6
Provádění programu AAL
Program AAL je prováděn na základě strategie prováděné prostřednictvím ročních pracovních plánů v souladu s přílohou II.
Článek 7
Dohody mezi Unií a sdružením AAL
1. Je-li výsledek hodnocení ex ante týkající se sdružení AAL v souladu s čl. 61 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 příznivý, uzavře Komise jménem Unie se sdružením AAL pověřovací dohodu a dohody o ročních převodech finančních prostředků.
2. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 1 tohoto článku musí být uzavřena v souladu s čl. 58 odst. 3 a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s článkem 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Pověřovací dohoda stanoví rovněž:
a)
požadavky týkající se příspěvku sdružení AAL k příslušným ukazatelům z výkonnostních ukazatelů uvedených v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky týkající se příspěvku sdružení AAL k monitorování uvedenému v rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštní výkonnostní ukazatele nezbytné k monitorování fungování sdružení AAL v souladu s čl. 3 odst. 2;
d)
ujednání o poskytování údajů a informací potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření výsledků a podávání zpráv;
e)
ustanovení o zveřejňování výzev k podávání návrhů sdružením AAL, zejména na jednotném portálu pro účastníky, i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí.
Článek 8
Ukončení či pozastavení poskytování finančního příspěvku Unie nebo jeho snížení
1. Není-li společný program AAL prováděn v souladu s podmínkami stanovenými v článku 3, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento příspěvek úměrně snížit v závislosti na skutečném provádění společného programu AAL.
2. Pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu AAL neposkytnou nebo je poskytnou částečně či opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit s přihlédnutím k výši finančních prostředků, kterou na provedení programu AAL vyčlenily zúčastněné státy.
Článek 9
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádějí určené agentury odpovědné za řízení vnitrostátních programů v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Komise může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 provede sama. V těchto případech při tom postupuje v souladu s platnými pravidly, zejména s ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 10
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (11) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovými dohodami nebo rozhodnutími o udělení grantu nebo smlouvami financovanými v souladu s tímto rozhodnutím došlo k podvodu, korupci nebo jakémukoli jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu plynoucí z provádění tohoto rozhodnutí musí obsahovat ustanovení, která Komisi, sdružení AAL, Účetní dvůr a OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Sdružení AAL umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám zmocněným Komisí či Účetním dvorem přístup do svých míst a prostor a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, nezbytným k provedení auditů uvedených v odstavci 3.
5. Při provádění programu AAL přijmou zúčastněné státy právní a správní předpisy nebo jiná opatření nezbytné pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména k zajištění úplného zpětného získání veškerých částek splatných Unii v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 11
Sdělování informací
1. Na žádost Komise předloží sdružení AAL Komisi veškeré informace nezbytné k vypracování zpráv uvedených v článku 12.
2. Zúčastněné státy předloží prostřednictvím sdružení AAL veškeré relevantní informace o finančním řízení programu AAL, které si vyžádají Evropský parlament nebo Rada.
3. Komise sdělí informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku ve zprávách stanovených v článku 12.
Článek 12
Hodnocení
1. Komise do 30. června 2017 provede za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení programu AAL. O tomto hodnocení Komise vyhotoví zprávu, která bude obsahovat závěry hodnocení a připomínky Komise. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení programu AAL se zohlední v průběžném hodnocení Horizontu 2020.
2. Na konci účasti Unie na programu AAL, nejpozději však 31. prosince 2022, provede Komise závěrečné hodnocení programu AAL. O tomto hodnocení vyhotoví Komise zprávu, ve které má uvést jeho výsledky. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 554/2014/ES
(2014. gada 15. maijs)
par Savienības dalību Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides pētniecības un izstrādes programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Komisija savā 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija “Eiropa 2020”) uzsvēra vajadzību radīt labvēlīgus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un inovācijā, lai panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi Savienībā. Eiropas Parlaments un Padome ir pauduši atbalstu minētajai stratēģijai.
(2)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (3) tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” (2014.-2020. gads) (“Apvārsnis 2020”). “Apvāršņa 2020” mērķis ir palielināt ietekmi uz pētniecību un inovāciju, veicinot publiskā-publiskā sektora partnerību nostiprināšanos, tostarp Savienībai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 185. pantu piedaloties programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis,.
(3)
Ar publiskā-publiskā sektora partnerībām būtu jācenšas attīstīt ciešākas sinerģijas, palielināt koordināciju un izvairīties no nevajadzīgas dublēšanās ar Savienības, starptautiskām, valstu un reģionālām pētniecības programmām un tām pilnībā būtu jāievēro “Apvāršņa 2020” vispārīgie principi, jo īpaši attiecībā uz atvērtību un pārredzamību. Turklāt būtu jānodrošina atklāta piekļuve zinātniskām publikācijām.
(4)
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 742/2008/EK (4) paredz Kopienas finansiālo ieguldījumu Interaktīvas automatizētas dzīvesvides kopīgajai pētniecības un izstrādes programmai (“AAL JP”), kas sniegts kā pretieguldījums dalībvalstu ieguldījumam, bet nepārsniedz EUR 150 000 000, kamēr tiek īstenota Eiropas Kopienas Septītā pamatprogramma pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007-2013), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (5).
(5)
Komisija 2012. gada decembrī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par AAL JP starpposma novērtējumu. Minēto novērtējumu izstrādāja ekspertu grupa. Saskaņā ar minētās ekspertu grupas vispārējo viedokli AAL JP bija sasniegusi būtisku progresu tās mērķu īstenošanā un ievērojamus rezultātus, un tā būtu jāturpina arī pēc pašreizējā finansēšanas perioda. Ekspertu grupa gan norādīja uz dažiem trūkumiem, jo īpaši uz vajadzību projektos vairāk un pēc iespējas agrāk iesaistīt lietotājus un vajadzību vēl vairāk uzlabot programmas darbības rezultātus attiecībā uz līguma noslēgšanas un maksājumu veikšanas termiņiem.
(6)
2010. gada starpposma novērtējumā un 2012. gada apspriešanās procesā tika uzsvērta finanšu instrumentu, atbilstības noteikumu un atmaksāšanas sistēmu dažādība. Iesaistītās valstis ar Interaktīvas automatizētas dzīvesvides Ģenerālās asamblejas starpniecību varēja apsvērt šo jautājumu un veicināt apmaiņu ar labu praksi.
(7)
Komisija savā 2006. gada 12. oktobra paziņojumā “Eiropas demogrāfiskā nākotne - kā pārvērst problēmu par iespēju” uzsvēra, ka sabiedrības novecošana ir viena no svarīgākajām problēmām visās dalībvalstīs un ka jaunu tehnoloģiju plašāka izmantošana varētu palīdzēt kontrolēt izmaksas, uzlabot vecāku cilvēku labklājību un sekmēt viņu aktīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē, kā arī uzlabot Savienības ekonomikas konkurētspēju.
(8)
Komisija atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvai “Inovācijas savienība” norādīja, ka sabiedrības novecošana ir viena no sabiedrības problēmām, kuru risināšanā inovācijas sasniegumi var būt ļoti svarīgi un var uzlabot konkurētspēju, sniegt Eiropas uzņēmumiem iespēju izvirzīties vadībā jaunu tehnoloģiju izstrādē, attīstīties un kļūt par pasaules līderiem jaunos izaugsmes tirgos, uzlabot sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti un tādējādi radīt daudz jaunu augstas kvalitātes darbvietu.
(9)
Veselības aizsardzības un sociālo pakalpojumu nozarē aptuveni 20 miljoni Savienības iedzīvotāju ir nodarbināti t. s. “baltajās” darbvietās, un ir gaidāms, ka šis skaitlis nākamo gadu laikā palielināsies sabiedrības novecošanas dēļ. Apmācībai un mūžizglītībai vajadzētu būt šīs sensitīvās nozares galvenajai prioritātei. Tādēļ būtu precīzāk jāizvērtē nepieciešamība pēc “baltajām” darbvietām un ieguldījumiem mūsdienīgās prasmēs, piemēram, informācijas tehnoloģiju izmantošanā.
(10)
Komisija savā 2010. gada 19. maija paziņojumā “Digitālā programma Eiropai” ierosināja nostiprināt AAL JP, lai palīdzētu risināt sabiedrības novecošanas problēmas.
(11)
Komisija savā 2012. gada 29. februāra paziņojumā “Kā tālāk virzīt Eiropas Inovācijas partnerības aktīvām un veselīgām vecumdienām stratēģisko īstenošanas plānu” ierosināja ņemt vērā attiecīgās plāna prioritātes saistībā ar turpmākajām pētniecības un inovācijas darba programmām un instrumentiem, kas ietilpst “Apvārsnī 2020”. Komisija arī ierosināja ņemt vērā ieguldījumu, ko AAL JP var sniegt Eiropas Inovācijas partnerībai aktīvām un veselīgām vecumdienām.
(12)
Eiropas Inovācijas partnerībā aktīvām un veselīgām vecumdienām, kas izveidota saskaņā ar Inovācijas savienību, paredzēts, ka inovatīvi uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) balstīti risinājumi būs svarīgi tās mērķu sasniegšanā - līdz 2020. gadam palielināt veselīgas dzīves gadu skaitu par diviem gadiem, kā arī uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un aprūpes sistēmu efektivitāti Savienībā. Tās stratēģiskajā īstenošanas plānā noteiktas prioritātes inovācijas paātrināšanai un paplašināšanai aktīvu un veselīgu vecumdienu jomā visā Savienībā trīs aspektos: profilakse un veselības veicināšana, aprūpe un ārstēšana, neatkarīga dzīve un sociālā iekļaušana.
(13)
Tā kā ar IKT sistēmām tiek apstrādāti lieli personas datu un profilu apjomi un tās darbojas, sazinoties reālajā laikā, tādējādi radot lielu risku, ka varētu notikt datu drošības pārkāpumi, būtu jāņem vērā datu aizsardzības aspekti. Turklāt būtu jāievēro tiesības uz privāto dzīvi.
(14)
Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides pētniecības un izstrādes programmas (“AAL programma”) pamatā vajadzētu būt iepriekšējās programmas sasniegumiem, un tai būtu jārisina iepriekšējās programmas trūkumi, veicinot lietotāju pietiekamu dalību projektos jau no to sākumposma, lai nodrošinātu, ka izstrādātie risinājumi ir pieņemami un atbilst konkrētām lietotāju vajadzībām, un nodrošinot labāku AAL programmas īstenošanu.
(15)
Īstenojot AAL programmu, būtu jāņem vērā plaša inovācijas definīcija, tostarp organizatoriskie, darījumdarbības, tehnoloģiskie, sabiedriskie un vides aspekti. Tai būtu jānodrošina daudznozaru pieeja un sociālo un humanitāro zinātņu iekļaušana AAL programmā.
(16)
AAL programmas darbībām būtu jāatbilst mērķiem un pētniecības un inovācijas prioritātēm, kas noteiktas “Apvārsnī 2020”, un Regulas (ES) Nr. 1291/13 26. pantā noteiktajiem vispārējiem principiem un nosacījumiem.
(17)
Savienības finansiālajai līdzdalībai AAL programmā būtu jānosaka ierobežojums uz “Apvāršņa 2020” darbības laiku. Lai nodrošinātu būtisku sviras efektu un iesaistīto valstu aktīvu līdzdalību AAL programmas mērķu sasniegšanā, “Apvāršņa 2020” darbības laikā Savienības finansiālajai līdzdalībai AAL programmā nebūtu jāpārsniedz iesaistīto valstu finansiālais ieguldījums.
(18)
Lai ņemtu vērā “Apvāršņa 2020” darbības laiku, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar AAL programmu būtu jāizsludina vēlākais līdz 2020. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus var izsludināt līdz 2021. gada 31. decembrim.
(19)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 mērķiem ikvienai dalībvalstij un ikvienai “Apvāršņa 2020” asociētajai valstij vajadzētu būt tiesībām jebkurā piemērotā laikā līdzdarboties AAL programmā.
(20)
Lai nodrošinātu, ka iesaistītās valstis sniedz pretieguldījumu Savienības finansiālajām saistībām, būtu jānosaka, ka Savienība finansiālo ieguldījumu veic ar nosacījumu, ka iesaistītās valstis ir oficiāli uzņēmušās saistības pirms AAL programmas sākšanas un tās izpildījušas. Iesaistīto valstu ieguldījumā AAL programmā būtu jāiekļauj administratīvās izmaksas, kas rodas valstu līmenī, lai nodrošinātu efektīvu AAL programmas darbību.
(21)
Lai kopīgi īstenotu AAL programmu, vajadzīga īstenošanas struktūra. Iesaistītās valstis ir vienojušās par AAL programmas īstenošanas struktūru un 2007. gadā izveidoja “Interaktīvas automatizētas dzīvesvides apvienību” (“AALA”), kuras juridiskā forma ir aisbl - starptautiska bezpeļņas asociācija, kas ir saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem izveidota juridiska persona. Ņemot vērā, ka saskaņā ar starpposma novērtējuma ziņojumu AAL JP esošā pārvaldības struktūra ir izrādījusies efektīva un kvalitatīva, AALA būtu jāizmanto kā īstenošanas struktūra un tai būtu jāuzņemas AAL programmas finansējuma piešķiršanas un uzraudzības struktūras funkcija. AALA būtu jāpārvalda Savienības finansiālais ieguldījums un jānodrošina AAL programmas efektīva īstenošana.
(22)
Lai sasniegtu AAL programmas mērķus, AALA finansiālais atbalsts būtu jāsniedz galvenokārt kā dotācijas AALA atlasītās darbībās iesaistītiem dalībniekiem. Minētās darbības AALA pārraudzībā būtu jāatlasa pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ar neatkarīgu ārēju ekspertu palīdzību. Prioritārā secībā veidotam priekšlikumu sarakstam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz priekšlikumu atlasi un Savienības un valstu budžetu finansējuma piešķiršanu AAL programmas projektiem.
(23)
Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un netiešas pārvaldības noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6), un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (7).
(24)
Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesīgai, īstenojot proporcionālus pasākumus, samazināt, apturēt vai izbeigt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja AAL programma tiek īstenota neatbilstīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis ieguldījumu AAL programmas finansēšanā nesniedz vai sniedz daļēji vai novēloti. Minētās tiesības būtu jāparedz deleģēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz Savienībai un AALA.
(25)
Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu dalībnieku administratīvā slodze. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un nesamērīgi liela skaita dokumentu un ziņojumu. Veicot revīzijas, attiecīgi būtu jāņem vērā valstu programmu īpatnības.
(26)
Dalībai netiešās darbībās, ko finansē AAL programma, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1290/2013 (8). Taču, ņemot vērā AAL programmas specifiskās funkcionālās vajadzības, jāparedz atkāpes no minētās regulas saskaņā ar tās 1. panta 3. punktu.
(27)
AALA izsludinātie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu jāpublicē arī vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus “Apvāršņa 2020” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija.
(28)
Konkrētas atkāpes no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 ir vajadzīgas, jo AAL programma ir iecerēta kā uz tirgu vērsta pētniecības un inovācijas programma, kurā apvienotas daudzas dažādas valstu finansējuma plūsmas (piemēram, pētniecības inovācijas, veselības aprūpes un nozares finansējuma programmas). Minētajām valstu programmām to rakstura dēļ ir dažādi dalības noteikumi, un nevar rēķināties, ka tās pilnībā atbildīs Regulai (ES) Nr. 1290/2013. Turklāt AAL programma ir jo īpaši vērsta uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un lietotāju organizācijām, kas parasti nepiedalās Savienības pētniecības un inovācijas pasākumos. Lai atvieglotu minēto uzņēmumu un organizāciju dalību, Savienības finansiālais ieguldījums tiek sniegts saskaņā ar attiecīgo valstu finansēšanas programmu noteikumiem, kas tiem ir zināmi, un īstenots kā viena dotācija, kurā Savienības finansējums apvienots ar attiecīgo valsts finansējumu.
(29)
Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā visā izdevumu ciklā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un - attiecīgā gadījumā - administratīvus un finansiālus sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
(30)
Komisijai ar neatkarīgu ekspertu palīdzību būtu jāveic starpposma novērtējums, jo īpaši par AAL programmas kvalitāti un efektivitāti un panākumiem izvirzīto mērķu sasniegšanā, kā arī galīgais novērtējums un jāsagatavo ziņojums par minētajiem novērtējumiem.
(31)
Novērtējumā būtu jāizmanto precīza un aktuāla informācija. Tādēļ pēc Komisijas pieprasījuma AALA un iesaistītajām valstīm būtu jāsniedz jebkāda informācija, kas Komisijai vajadzīga iekļaušanai ziņojumos par AAL programmas novērtējumu.
(32)
AAL programmā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz nostiprināt Eiropas publiskās veselības aizsardzības un aprūpes sistēmas, jo tie ir svarīgi līdzekļi, lai stiprinātu sociālo labklājību un samazinātu labklājības plaisu starp reģioniem un sabiedrības grupām, kura bīstami paplašinās pašreizējās ekonomikas un sociālās krīzes dēļ.
(33)
AAL programmai būtu jānodrošina efektīva dzimumu līdztiesības sekmēšana, kā noteikts “Apvārsnī 2020”. AAL programmai būtu jāveicina dzimumu līdztiesība un dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušana pētniecības un inovācijas jomās. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā jomā īpaša uzmanība būtu jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un tādās struktūrās kā padomdevēju un ekspertu grupas. Dzimumu līdztiesības aspekts būtu pienācīgi jāiekļauj ar pētniecību un inovāciju saistītās stratēģijās, programmās un projektos un jāievēro visos pētniecības cikla posmos.
(34)
AAL programmai būtu jāievēro ētikas principi, kā noteikts “Apvārsnī 2020”. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni.
(35)
Ņemot vērā to, ka iesaistītās valstis ir nolēmušas turpināt AAL programmu un ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus. proti, tieši atbalstīt un papildināt Savienības politiku aktīvu un veselīgu vecumdienu jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ņemot vērā darbības mērogu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Dalība AAL programmā
1. Savienība piedalās Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides pētniecības un izstrādes programmā (“AAL programma”), ko kopīgi īsteno Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Īrija, Kipra, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Spānija, Šveice, Ungārija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”), saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.
2. Dalībai AAL programmā jebkurā laikā var pieteikties jebkura dalībvalsts, kas nav uzskaitīta 1. punktā, un jebkura cita ar “Apvārsni 2020” asociēta valsts, ar noteikumu, ka tā izpilda šā lēmuma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto nosacījumu. Ja tā izpilda 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumu, to, piemērojot šo lēmumu, uzskata par iesaistīto valsti.
2. pants
Savienības finansiālais ieguldījums
1. Savienības finansiālais ieguldījums AAL programmā administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir līdz EUR 175 000 000. Savienības finansiālo ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas ir piešķirtas attiecīgajām daļām īpašajā programmā, ar kuru īsteno “Apvārsni 2020” un kura izveidota ar Padomes Lēmumu 2013/743/ES (9) saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) punktu un 60. un 61. pantu.
2. Savienības ikgadējās finansiālās saistības AAL programmā nepārsniedz iesaistīto valstu ikgadējās finansiālās saistības AAL programmā.
3. AAL programmas administratīvo izmaksu segšanai izmanto summu, kas nepārsniedz 6 % no 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma.
3. pants
Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi
1. Savienības finansiālo ieguldījumu piešķir, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
iesaistītās valstis ir pierādījušas, ka AAL programma ir izveidota saskaņā ar I un II pielikumu;
b)
iesaistītās valstis vai to izraudzītas organizācijas ir izraudzījušās AALA par struktūru, kura atbild par AAL programmas īstenošanu un Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanu un uzraudzību;
c)
visas iesaistītās valstis ir apņēmušās sniegt finansējumu AAL programmai;
d)
AALA ir pierādījusi savu spēju īstenot AAL programmu, tostarp piešķirt un uzraudzīt Savienības ieguldījumu saskaņā ar Savienības budžeta netiešu pārvaldību atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58., 60. un 61. pantam; un
e)
ir izveidots AAL programmas pārvaldības modelis saskaņā ar III pielikumu.
2. AAL programmas īstenošanas laikā Savienības finansiālo ieguldījumu piešķir, ja ir izpildīti vēl arī šādi nosacījumi:
a)
AALA īsteno I pielikumā noteiktos AAL programmas mērķus un šā lēmuma II pielikumā noteiktos pasākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1290/2013, ievērojot šā lēmuma 5. pantu;
b)
tiek uzturēts piemērots un efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar III pielikumu;
c)
AALA ievēro ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā; un
d)
visas iesaistītās valstis ir izpildījušas saistības, kas minētas šā panta 1. punkta c) apakšpunktā, un sniegušas ikgadējo ieguldījumu AAL programmas finansēšanā.
4. pants
Iesaistīto valstu ieguldījumi
Iesaistīto valstu ieguldījumus veido:
a)
finansiālais ieguldījums netiešām darbībām, ko atbalsta AAL programma, saskaņā ar II pielikumu;
b)
ieguldījumi natūrā, kas atbilst administratīvajām izmaksām, kuras radušās valstu pārvaldes iestādēm, lai efektīvi īstenotu AAL programmu, saskaņā ar II pielikumu.
5. pants
Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi
1. Regulā (ES) Nr. 1290/2013 AALA uzskatāma par finansēšanas struktūru, un tā sniedz finansiālu atbalstu netiešajām darbībām saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.
2. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 15. panta 9. punkta, pieteikumu iesniedzēju finansiālās iespējas pārbauda izraudzītā programmas pārvaldības valsts organizācija saskaņā ar noteikumiem par dalību izraudzītajās valstu programmās.
3. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 18. panta 2. punkta, dotāciju nolīgumus ar dalībniekiem paraksta izraudzītā programmas pārvaldības valsts aģentūra.
4. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 23. panta 1. un 5. līdz 7. punkta un 25. līdz 35. panta, izraudzīto programmas pārvaldības valsts aģentūru administrētajām dotācijām piemēro izraudzīto valstu programmu finansēšanas noteikumus.
5. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 41. līdz 49. panta, piemēro izraudzīto valstu programmu noteikumus par rezultātiem un par tiesībām piekļūt uzkrātām zināšanām un rezultātiem, neskarot Regulas (ES) Nr. 1291/2013 18. pantā noteikto principu par atklātu piekļuvi zinātniskām publikācijām.
6. pants
AAL programmas īstenošana
AAL programmu īsteno, pamatojoties uz stratēģiju, ko īsteno, izmantojot gada darba plānus saskaņā ar II pielikumu.
7. pants
Savienības un AALA nolīgumi
1. Ja ex ante novērtējums par AALA, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta 1. punktu, ir pozitīvs, Komisija Savienības vārdā ar AALA noslēdz deleģēšanas nolīgumu un ikgadējus līdzekļu pārvedumu nolīgumus.
2. Šā panta 1. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu noslēdz saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktu un 60. un 61. pantu, kā arī Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantu. Tajā arī nosaka:
a)
prasības par AALA ieguldījumu attiecībā uz saistītajiem rezultātu rādītājiem, kas noteikti Lēmuma (ES) Nr. 2013/743/ES II pielikumā;
b)
prasības par AALA ieguldījumu uzraudzībā, kas minēta Lēmumā (ES) Nr. 2013/743/ES;
c)
konkrētos darbības rezultātu rādītājus, kas vajadzīgi AALA darbības uzraudzībai saskaņā ar 3. panta 2. punktu;
d)
kārtību, kādā sniedz datus un informāciju, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Komisija var izpildīt savus rezultātu izplatīšanas un ziņošanas pienākumus.
e)
noteikumu par to, lai AALA izsludinātos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus jo īpaši publicētu vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus “Apvāršņa 2020” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija.
8. pants
Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana
1. Ja AAL programma netiek īstenota saskaņā ar 3. panta nosacījumiem, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu atbilstīgi faktiskajai AAL programmas īstenošanai.
2. Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu AAL programmas finansēšanā vai veic to daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā finansējuma apjomu, ko iesaistītās valstis piešķīrušas AAL programmas īstenošanai.
9. pants
Ex post revīzijas
1. Netiešo darbību izdevumu ex post revīzijas veic izraudzītās programmas pārvaldības valsts aģentūras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 29. pantu.
2. Komisija var nolemt 1. punktā minētās revīzijas veikt pati. Šādos gadījumos Komisija to dara saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 noteikumiem.
10. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1. Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus.
2. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11), lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, kurš finansēts saskaņā ar šo lēmumu.
3. Līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, AALA, Revīzijas palātu un OLAF veikt revīzijas un izmeklēšanu saskaņā ar to attiecīgajām kompetencēm.
4. AALA nodrošina Komisijas darbiniekiem un citām Komisijas un Revīzijas palātas pilnvarotām personām pieeju tās telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga, lai veiktu 3. punktā minētās revīzijas.
5. Īstenojot AAL programmu, iesaistītās valstis veic likumdošanas, regulatīvos, administratīvos un citus pasākumus, kas vajadzīgi Savienības finanšu interešu aizsardzībai, jo īpaši, lai nodrošinātu Savienībai pienākošos līdzekļu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.
11. pants
Informācijas sniegšana
1. Pēc Komisijas pieprasījuma AALA sniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga 12. pantā minēto ziņojumu sagatavošanai.
2. Iesaistītās valstis ar AALA starpniecību sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju, ko par AAL programmas finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments vai Padome.
3. Komisija šā panta 2. punktā minēto informāciju iekļauj 12. pantā paredzētajos ziņojumos.
12. pants
Novērtēšana
1. Komisija līdz 2017. gada 30. jūnijam ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic AAL programmas starpposma novērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par minēto novērtējumu, tajā iekļaujot novērtējuma secinājumus un Komisijas komentārus. Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim minēto ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. AAL programmas starpposma novērtējuma rezultātu ņem vērā “Apvāršņa 2020” starpposma novērtējumā.
2. Beidzoties Savienības dalībai AAL programmā, bet ne vēlāk par 2022. gada 31. decembri Komisija veic AAL programmas galīgo novērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par minēto novērtējumu, tajā iekļaujot novērtējuma rezultātus. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
13. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
14. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2014. gada 15. maijā