NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 390/2014
(2014. gada 14. aprīlis),
ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 352. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, un Savienības iestādēm būtu jādod pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēja izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem, kā arī jāuztur atklāts, pārredzams un pastāvīgs dialogs ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību.
(2)
Ar Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un ietverošai izaugsmei” Savienība un dalībvalstis tiecas nākamajā desmitgadē nodrošināt izaugsmi, nodarbinātību, produktivitāti un sociālo kohēziju.
(3)
Lai gan Savienības pilsoņa statuss ar noteiktām tiesībām sniedz reālas priekšrocības, Savienība ne vienmēr pietiekami efektīvi uzsver saikni starp risinājumu daudzām ekonomiskām un sociālām problēmām un Savienības politiku. Tādējādi iespaidīgie sasniegumi attiecībā uz mieru un stabilitāti Eiropā, pastāvīgu izaugsmi ilgtermiņā, stabilām cenām, efektīvu patērētāju un vides aizsardzību un pamattiesību veicināšanu ne vienmēr ir veicinājuši pilsoņiem spēcīgu piederības sajūtu Savienībai.
(4)
Lai Eiropu padarītu tuvāku tās pilsoņiem un sniegtu viņiem iespēju pilnā mērā piedalīties arvien saliedētākas Savienības izveidē, transnacionālā un Savienības līmenī jāveic dažādas darbības un ir nepieciešami saskaņoti pasākumi. Eiropas pilsoņu iniciatīva sniedz unikālu iespēju pilsoņiem tieši līdzdarboties ES tiesību aktu izstrādē (3).
(5)
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1904/2006/EK (4), ir izklāstīta rīcības programma, kurā ir apstiprināta vajadzība veicināt ilgstošu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pašvaldībām, kā arī atbalstīt aktīvu pilsoņu līdzdalību.
(6)
Starpposma novērtējuma ziņojums par programmu “Eiropa pilsoņiem” (2007-2013), publiskas konsultācijas tiešsaistē un divas secīgas ieinteresēto pušu apspriežu sanāksmes apliecināja, ka jaunā programma “Eiropa pilsoņiem” ir vajadzīga gan pilsoniskās sabiedrības organizācijām, gan arī atsevišķām iesaistītajām personām. Tika arī uzskatīts, ka tā būtu jāievieš, lai sniegtu plašākas iespējas organizācijām, savukārt personiskā līmenī tiktu vairota interese par Savienības jautājumiem. Ar šo regulu tāpēc būtu jāizveido programma “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (programma).
(7)
Attiecībā uz projektu tēmām, to iekļaušanos vietējā un reģionālā kontekstā un ieinteresēto dalībnieku sastāvu, būtu jānodrošina svarīgas sinerģijas ar citām Savienības programmām, proti, izglītības, arodapmācības un jaunatnes, sporta, kultūras un audiovizuālajā jomā, pamattiesību un brīvību, sociālās iekļaušanas, dzimumu līdztiesības, diskriminācijas apkarošanas, pētniecības un inovācijas, informācijas sabiedrības, paplašināšanās jomā un Savienības ārējās darbībā.
(8)
Programmai būtu jāaptver plašs dažādu darbību loks, tostarp pilsoņu apspriedes, saskarsme un debates par pilsonības jautājumiem, Savienības mēroga notikumi, iniciatīvas, lai veicinātu izpratni par svarīgiem posmiem Eiropas vēsturē un atspoguļotu tos, iniciatīvas, lai informētu Eiropas pilsoņus, īpaši jauniešus, par Savienības vēsturi un Savienības iestāžu darbību, un debates par Eiropas politikas jautājumiem, nolūkā stiprināt visus sabiedriskās dzīves aspektus.
(9)
Eiropas Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa rezolūcijā par Eiropas sirdsapziņu un totalitārismu un Padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumos par atmiņām par totalitāro režīmu pastrādātajiem noziegumiem Eiropā ir uzsvērts, ka ir svarīgi saglabāt atmiņas par pagātni kā līdzekli, lai pagātni atstātu aiz sevis un veidotu nākotni, un uzsvērta Savienības nozīme, atvieglojot un sekmējot kopējas atmiņas par minētajiem noziegumiem, kā arī daloties tajās. Tāpēc būtu jāņem vērā arī vēsturisko, kultūras un starpkultūru aspektu nozīme, kā arī pastāvošās saiknes starp atceri un Eiropas identitāti.
(10)
Programmas horizontālajam griezumam būtu jānodrošina rezultātu vērtības palielināšana un pārnesamība, lai veicinātu lielāku ietekmi un ilgtermiņa ilgtspēju. Šajā nolūkā uzsāktajiem pasākumiem vajadzētu būt saistītiem ar Savienības politisko darba kārtību, un par tiem būtu atbilstīgi jāsniedz informācija.
(11)
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš visu dalībvalstu pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzsvarotai integrācijai un dalībai transnacionālos projektos un pasākumos, ņemot vērā Savienībā pastāvošo daudzvalodību un nepieciešamību iekļaut nepārstāvētās grupas.
(12)
Valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kuras gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, no vienas puses, un EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, no otras puses, saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm, tiek atzītas par iespējamiem dalībniekiem Savienības programmās. Turklāt saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/822/EK (5), aizjūras zemes un teritorijas ir tiesīgas piedalīties programmā.
(13)
Patiesas un ilgtspējīgas demokrātijas un aktīvas pilsoniskās sabiedrības izveide ir mērķis, kam būtu jāvieno programma un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 232/2014 (6). Savienība Eiropas Kaimiņattiecību instrumentā iekļautajām valstīm piedāvā īpašas attiecības, kuru pamatā ir savstarpēja apņemšanās ievērot kopīgas vērtības un principus.
(14)
Resursi, kas piešķirti saziņas darbībām saskaņā ar šo regulu, varētu veicināt arī iestāžu komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās attiecas uz šīs regulas vispārējiem mērķiem.
(15)
Programma sadarbībā ar Komisiju un dalībvalstīm būtu pastāvīgi jāuzrauga un neatkarīgi jāizvērtē, lai varētu veikt atkārtotus pielāgojumus, kuri ir nepieciešami pasākumu pareizai īstenošanai.
(16)
Visā izdevumu ciklā Savienības finansiālās intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp nelikumību novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un - attiecīgā gadījumā - administratīvas un finansiālas sankcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7) (turpmāk “Finanšu regula”), un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (8).
(17)
Priekšroka būtu dodama dotācijām, kas paredzētas projektiem, kuriem neatkarīgi no to apjoma ir liela ietekme, jo īpaši tiem projektiem, kuri ir tieši saistīti ar Savienības politiku un kuru nolūks ir piedalīties Savienības politiskās programmas noteikšanā. Turklāt, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, programmas īstenošana būtu vēl vairāk jāvienkāršo, izmantojot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes finansējumu un piemērojot vienības izmaksu likmes.
(18)
Lai nodrošinātu programmā paredzētā finansējuma atbalsta nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(19)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, veicināt pilsoņu izpratni par Savienību, tās vēsturi un daudzveidību un stiprināt Eiropas pilsonību, un uzlabot apstākļus pilsoniskajai un demokrātiskajai līdzdalībai, nevar pietiekami labi īstenot atsevišķās dalībvalstīs un to, ka programmas transnacionālās un daudzpusīgās iedabas dēļ šis mērķis ir labāk sasniedzams Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(20)
Šajā regulā visam programmas laikam ir iekļauta finanšu atsauces summa, kā paredzēts 18. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2013. gada 2. decembris) par budžeta disciplīnu, par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (9), neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes budžeta pilnvaras, kas noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību.
(21)
Šajā regulā būtu jāparedz pārejas pasākumi to darbību uzraudzībai, kas uzsāktas pirms 2013. gada 31. decembra saskaņā ar Lēmumu Nr. 1904/2006/EK.
(22)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, programmas uzdevumu un mērķu satvarā īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10),
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“programma”).
2. Saskaņā ar pamatmērķi - tuvināt Savienību pilsoņiem - programmas vispārīgie mērķi ir šādi:
a)
veicināt pilsoņu izpratni par Savienību, tās vēsturi un daudzveidību;
b)
stiprināt Eiropas pilsonību un uzlabot apstākļus pilsoniskajai un demokrātiskajai līdzdalībai Savienības līmenī.
2. pants
Konkrētie programmas mērķi
Programmai ir šādi konkrēti mērķi, kas tiks īstenoti, veicot pasākumus transnacionālā līmenī vai pasākumus, kuriem piemīt Eiropas dimensija:
a)
veicinot debates, pārdomas un tīklu attīstību, uzlabot izpratni par atceri, Savienības kopējo vēsturi un vērtībām, un Savienības mērķi, proti, veicināt mieru, Savienības vērtības un tās tautu labklājību;
b)
sekmēt pilsoņu demokrātisko un pilsonisko līdzdalību Savienības līmenī, pilnveidojot pilsoņu izpratni par Savienības politikas veidošanas procesu un veicinot sabiedriskās iesaistīšanās, starpkultūru pasākumu un brīvprātīgā darba iespējas Savienības līmenī.
3. pants
Programmas struktūra un atbalstītie pasākumi
1. Programmā, vienlaikus veicinot Eiropas pilsonību saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem vispārīgiem mērķiem, ir sadalīta divās sadaļās:
a)
“Eiropas atcere”;
b)
“Demokrātiskā iesaistīšanās un pilsoniskā līdzdalība”.
Šīs divas sadaļas papildina horizontālie pasākumi projekta rezultātu analīzei, izplatīšanai un izmantošanai (“vērtības palielināšanas” pasākumi).
2. Lai sasniegtu programmas mērķus, ar programmu inter alia finansē šādus pasākumu veidus, kuri tiek īstenoti transnacionālā līmenī vai kuriem piemīt Eiropas dimensija.
a)
Savstarpējas mācīšanās un sadarbības pasākumi, piemēram:
-
pilsoņu tikšanās, pilsētu sadraudzība, sadraudzības pilsētu tīkli,
-
projekti, ko īsteno transnacionālas partnerības, tostarp dažādi 6. pantā minētie iesaistīto dalībnieku veidi,
-
atceres projekti ar Eiropas dimensiju,
-
pieredzes apmaiņa, inter alia par informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) un/vai sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošanu;
b)
Strukturāls atbalsts tādām organizācijām kā
-
struktūras, kuras īsteno mērķi, kam ir vispārēja Savienības nozīme, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1268/2012 177. pantā),
-
“Eiropa pilsoņiem” kontaktpunktiem;
c)
Savienības mēroga analītiskie pasākumi, piemēram:
-
pētījumi, kas vērsti uz jautājumiem, kas saistīti ar programmas mērķiem.
d)
Izpratnes veidošanas un izplatīšanas pasākumi, kas paredzēti, lai izmantotu šādu atbalstīto iniciatīvu rezultātus un vēl vairāk celtu to vērtību, un izceltu paraugpraksi, piemēram:
-
Savienības līmeņa notikumi, tostarp konferences, atceres un apbalvojuma ceremonijas,
-
salīdzinošie pārskati, speciālistu sanāksmes un semināri.
3. Šīs regulas pielikumā ir aprakstītas iniciatīvas, kas saistītas ar 2. punktā minētajiem pasākumiem.
4. pants
Savienības pasākumi
1. Savienības pasākumi var būt dotācijas vai publiskā iepirkuma līgumi.
2. Savienības dotācijas var piešķirt kā darbības dotācijas vai dotācijas pasākumiem.
3. Publisko iepirkumu līgumos iekļauj tādu pakalpojumu pirkšanu kā pasākumu organizēšana, pētījumi un pētniecība, informācijas un izplatīšanas rīki, uzraudzība un vērtēšana.
5. pants
Līdzdalība programmā
Programmā var piedalīties šādas valstis:
a)
dalībvalstis;
b)
valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem minēto valstu līdzdalībai Savienības programmās, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem pamatnolīgumiem, Asociācijas padomes lēmumiem vai līdzīgiem nolīgumiem;
c)
EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, saskaņā ar minēto līgumu.
6. pants
Piekļuve programmai
Programma ir pieejama visiem ieinteresētajiem dalībniekiem, kas veicina Eiropas pilsonību un integrāciju, jo īpaši vietējām un reģionālām iestādēm un organizācijām, pilsētu sadraudzības komitejām, Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijām (ideju laboratorijām), pilsoniskās sabiedrības organizācijām (tostarp vēstures traģiskos notikumos izdzīvojušo personu apvienībām) un kultūras, jaunatnes, izglītības un pētniecības organizācijām.
7. pants
Sadarbība ar starptautiskām organizācijām
Programmā var ietvert pasākumus, ko kādā no programmas jomām, pamatojoties uz kopīgu ieguldījumu un saskaņā ar Finanšu regulu, rīko kopā ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, ar Eiropas Padomi un UNESCO.
8. pants
Programmas īstenošana
1. Programmu īsteno Komisija saskaņā ar Finanšu regulu.
2. Lai īstenotu programmu, Komisija pieņem ikgadējas darba programmas, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 9. panta 2. punktā. Ikgadējās darba programmās ir izklāstīti izvirzītie mērķi, gaidāmie rezultāti, īstenošanas metode un finansēšanas plāna kopējā summa. Tajās ir iekļauts arī apraksts par finansējamajiem pasākumiem, norāde par katram pasākumam piešķirto summu un indikatīvs īstenošanas grafiks. Attiecībā uz dotācijām ikgadējās darba programmās ir iekļautas prioritātes, būtiski izvērtēšanas kritēriji un maksimālā līdzfinansējuma likme.
9. pants
Komiteja
1. Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
10. pants
Konsultācijas ar ieinteresētajiem dalībniekiem
Komisija regulāri risina dialogu ar programmas atbalsta saņēmējiem un attiecīgajiem partneriem un speciālistiem.
11. pants
Saskaņotība ar citiem Savienības instrumentiem
Komisija nodrošina saskaņotību un papildināmību starp šo programmu un instrumentiem citās Savienības darbības jomās, īpaši izglītības, arodapmācības un jaunatnes, sporta, kultūras un audiovizuālajā jomā, pamattiesību un brīvību, sociālās iekļaušanas, dzimumu līdztiesības, diskriminācijas apkarošanas, pētniecības un inovācijas, informācijas sabiedrības, paplašināšanās jomā un Savienības ārējā darbībā.
12. pants
Budžets
1. Finanšu atsauces summa, kas vajadzīga, lai laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim īstenotu šo programmu, ir EUR 185 468 000.
2. Gada apropriācijas piešķir Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai..
3. Resursi, kas piešķirti ar šo regulu saistītām saziņas darbībām, proporcionāli var segt arī iestāžu saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm tādā mērā, kādā pasākumi attiecas uz šīs regulas vispārējiem mērķiem.
13. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi - atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas administratīvās un finansiālās sankcijas.
2. Komisija vai tās pārstāvji un Revīzijas palāta ir pilnvaroti dokumentāri un uz vietas revidēt visus dotāciju saņēmējus, uzņēmējus un apakšuzņēmējus, kuri saistībā ar šo programmu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (11), un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (12), var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas pie tiem ekonomikas dalībniekiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finansiālās intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, ko finansē saskaņā ar programmu.
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ir ietverti noteikumi, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu saskaņā ar to kompetences jomām.
14. pants
Saziņa
Komisija sniedz dalībvalstīm informāciju par projektiem, kas ir saņēmuši Savienības finansējumu, nosūtot tām atlases lēmumus divu nedēļu laikā pēc to pieņemšanas.
15. pants
Uzraudzība un izvērtēšana
1. Komisija nodrošina, lai, izmantojot ar darbības rezultātiem saistītus rādītājus, programma tiktu regulāri uzraudzīta, panākumus salīdzinot ar tās mērķiem. Uzraudzības un izvērtēšanas procesa rezultātus izmanto programmas īstenošanā. Uzraudzība jo īpaši ietver 4. punkta a) un c) apakšpunktā minēto ziņojumu izstrādi.
Attiecīgos gadījumos rādītājus iedala pēc dzimuma un vecuma.
2. Attiecībā uz 2. pantā minētajiem konkrētajiem mērķiem panākumus vērtē, salīdzinot tos ar šīs regulas pielikumā dotajiem rādītājiem.
3. Komisija nodrošina, ka tiek veikta regulāra, ārēja un neatkarīga programmas izvērtēšana, un regulāri informē Eiropas Parlamentu.
4. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai turpmāk norādīto:
a)
līdz 2017. gada 31. decembrim - starpposma novērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un par programmas izpildes kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem;
b)
līdz 2018. gada 31. decembrim - paziņojumu par programmas turpināšanu;
c)
līdz 2023. gada 1. jūlijam - ex post novērtējuma ziņojumu.
16. pants
Pārejas noteikumi
Lēmumu Nr. 1904/2006/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
Pasākumus, kas pirms 2013. gada 31. decembra bija sākti saskaņā ar Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, līdz to pabeigšanai turpina pārvaldīt, pamatojoties uz minēto lēmumu.
Kā paredzēts Finanšu regulas 21. pantā, programmai var darīt pieejamas apropriācijas, kas atbilst atvēlētajiem ieņēmumiem, kuri radušies no nepamatoti izmaksātu summu atmaksas saskaņā ar Lēmumu Nr. 1904/2006/EK.
17. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2014. gada 14. aprīlī