ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/163
ze dne 21. listopadu 2014
o slučitelnosti opatření, která Polsko zamýšlí přijmout podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách), s právem Unie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice,
s ohledem na stanovisko výboru zřízeného podle článku 29 směrnice 2010/13/EU,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dopisem ze dne 19. srpna 2014 oznámilo Polsko Komisi určitá opatření, která zamýšlí přijmout v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(2)
Komise ve lhůtě tří měsíců od uvedeného oznámení ověřila slučitelnost těchto opatření s právem Unie, zejména pokud jde o proporcionalitu opatření a transparentnost vnitrostátního konzultačního postupu.
(3)
Při posuzování těchto opatření Komise vzala v úvahu dostupné údaje o polském audiovizuálním trhu, zejména pokud jde o dopad na televizní trh.
(4)
Seznam událostí zásadního společenského významu Polsko vypracovalo jasným a transparentním způsobem na základě rozsáhlé konzultace.
(5)
Na základě podrobných důkazů a údajů o sledovanosti poskytnutých polskými orgány útvary Komise ověřily, že seznam určených událostí vypracovaný podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU splňuje nejméně dvě z následujících kritérií, která se považují za spolehlivé ukazatele společenského významu událostí: i) událost má v určitém členském státě mimořádný celkový ohlas a nemá význam pouze pro veřejnost, která příslušnou sportovní či jinou činnost zpravidla sleduje, ii) událost je všeobecně uznávaná a pro obyvatelstvo daného členského státu má zvláštní kulturní význam, neboť především posiluje kulturní identitu, iii) příslušné události se účastní národní tým v rámci soutěže nebo turnaje mezinárodního významu a iv) událost se tradičně vysílá ve volně dostupném televizním vysílání a má vysokou sledovanost.
(6)
Oznámený seznam událostí zásadního společenského významu obsahuje události, které jsou již uvedeny na zákonném seznamu podle článku 20b zákona o rozhlasovém a televizním vysílání ze dne 29. prosince 1992, ve znění zákona ze dne 31. března 2000, jakož i jiné události, které jsou součástí předlohy nařízení Rady pro rozhlasové a televizní vysílání o seznamu významných událostí. Řada určených událostí se obecně považuje za události zásadního společenského významu, například letní a zimní olympijské hry, finále a semifinále Světového poháru ve fotbale a mistrovství Evropy ve fotbale. Seznam mezi takové události řadí i další fotbalová utkání, kterých se účastní polský národní tým, včetně kvalifikačních utkání. Jak prokázaly polské orgány, tyto události mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc mají v Polsku mimořádný celkový ohlas, neboť jsou velmi oblíbené u široké veřejnosti, a nikoli pouze u veřejnosti, která sportovní události zpravidla sleduje. Kromě toho se některých utkání v rámci Světového poháru ve fotbale a mistrovství Evropy ve fotbale, včetně kvalifikačních utkání, účastní polský národní tým.
(7)
Tato jiná fotbalová utkání v rámci oficiálních turnajů a v rámci Ligy mistrů a Poháru UEFA, kterých se účastní polský národní tým nebo polský klub, mají vysokou sledovanost, tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání a mají v Polsku mimořádný celkový ohlas.
(8)
Zápasy v rámci mistrovství světa a Evropy ve volejbale mužů a žen, kterých se účastní polský národní tým, včetně kvalifikačních turnajů a Světové ligy mužů, mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Kromě toho v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu. Tento zájem je posílen skutečností, že polští účastníci dosáhli v uvedených turnajích významných úspěchů.
(9)
Semifinále a finále mistrovství světa a Evropy v házené mužů kromě toho, že mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání, vzbuzují v Polsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Jiné soutěže v rámci semifinále a finále mistrovství světa a Evropy v házené mužů, kterých se účastnil polský národní tým, měly rovněž vysokou sledovanost a tradičně se vysílaly ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu, v němž polští účastníci dosáhli významných úspěchů.
(10)
Mistrovství světa v severském lyžování, závody Světového poháru ve skocích na lyžích a závody Světového poháru žen v běhu na lyžích kromě toho, že mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání, vzbuzují v Polsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast polského národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu, v němž polští účastníci dosáhli významných úspěchů.
(11)
Mistrovství světa v atletice mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která disciplíny reprezentované v této události jindy obvykle nesleduje. Polští soutěžící dosáhli významných úspěchů ve skoku o tyči, vrhu koulí a hodu diskem.
(12)
Vzhledem ke způsobům, jakými budou tyto události zásadního společenského významu vysílány, definici „oprávněného subjektu televizního vysílání“, úloze Rady pro rozhlasové a televizní vysílání v mechanismu pro řešení sporů ve věcech provádění dotčených opatření a k předpokládanému datu vstupu konečných polských opatření v platnost (12 měsíců po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie) nepřekračují určená opatření rámec toho, co je nezbytné k dosažení zamýšlených cílů, totiž ochrany práva na informace a zajištění širokého přístupu veřejnosti k televiznímu přenosu vnitrostátních nebo jiných událostí zásadního společenského významu. Lze proto učinit závěr, že účinky na právo na vlastnictví zakotvené v článku 17 Listiny základních práv Evropské unie nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(13)
Z týchž důvodů se polská opatření jeví jako přiměřená, jelikož naléhavé důvody veřejného zájmu na zajištění přístupu široké veřejnosti k vysílání událostí zásadního společenského významu odůvodňují výjimku ze základní svobody volného pohybu služeb stanovené v článku 56 Smlouvy o fungování Evropské unie. Polská opatření kromě toho nepředstavují diskriminaci ani uzavření trhu vůči subjektům televizního vysílání, držitelům práv nebo jiným hospodářským subjektům z jiných členských států.
(14)
Určená opatření jsou rovněž slučitelná s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže, neboť definice oprávněných subjektů televizního vysílání, jež mohou vysílat události uvedené na seznamu, je založena na objektivních kritériích, která umožňují skutečnou a potenciální hospodářskou soutěž při získávání vysílacích práv na tyto události. Kromě toho není počet určených událostí nepřiměřený v rozsahu, jaký by narušil hospodářskou soutěž na navazujících trzích s volně dostupným televizním vysíláním a placeným televizním vysíláním. Lze proto zaujmout stanovisko, že účinky na volnou hospodářskou soutěž nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(15)
Komise sdělila opatření, jež Polsko zamýšlí přijmout, ostatním členským státům a předložila výsledky ověřování výboru zřízenému podle článku 29 směrnice 2010/13/EU. Výbor přijal kladné stanovisko,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
1. Opatření, která Polsko zamýšlí přijmout podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU a která byla oznámena Komisi podle čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice, jsou slučitelná s právem Unie.
2. Opatření přijatá Polskem se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 21. listopadu 2014.
KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/163
(2014. gada 21. novembris)
par to pasākumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, kurus Polija gatavojas pieņemt saskaņā ar 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,
ņemot vērā saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu izveidotās komitejas atzinumu,
tā kā:
(1)
Polija 2014. gada 19. augusta vēstulē paziņoja Komisijai par konkrētiem pasākumiem, ko tā gatavojas pieņemt saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu.
(2)
Trīs mēnešu laikā pēc šā paziņojuma Komisija pārbaudīja minēto pasākumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, īpašu uzmanību pievēršot pasākumu proporcionalitātei un valsts mēroga apspriešanās procedūras pārredzamībai.
(3)
Izvērtējot pasākumus, Komisija ņēma vērā pieejamos datus par Polijas audiovizuālo pakalpojumu tirgu, jo īpaši par ietekmi uz televīzijas tirgu.
(4)
Pirms tam noorganizējot plašu apspriešanos, Polija skaidrā un pārredzamā veidā sagatavoja sabiedriski nozīmīgu notikumu sarakstu.
(5)
Izvērtējot Polijas iestāžu iesniegtos detalizētos pierādījumus un aprēķinus, Komisijas dienesti noskaidroja, ka noteikto notikumu saraksts, kas sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu, atbilst vismaz diviem no turpmāk minētajiem kritērijiem, kuri uzskatāmi par drošām pazīmēm, kas apliecina notikumu sabiedrisko nozīmīgumu: i) notikumam dalībvalstī ir īpaša vispārēja rezonanse, tas interesē plašu sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu vai notikumu; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta dalībvalsts iedzīvotāju vidū, jo īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras identitāti; iii) attiecīgajā notikumā, kas norisinās starptautisku sacensību vai turnīra ietvaros, piedalās nacionālā izlase; un iv) notikumu parasti pārraida bezmaksas televīzijā, un tam ir plašs skatītāju loks.
(6)
Sabiedriski nozīmīgu notikumu sarakstā ir ietverti gan tie notikumi, kuri jau bija iekļauti oficiālajā sarakstā ar 1992. gada 29. decembrī pieņemtā un 2000. gada 31. martā grozītā Radio un televīzijas apraides likuma 20.b pantu, gan citi notikumi, kuri paredzēti Radio un televīzijas padomes rīkojuma projektā iekļautajā nozīmīgo notikumu sarakstā. Daudzi no noteiktajiem notikumiem parasti tiek uzskatīti par sabiedriski nozīmīgiem notikumiem, piemēram, vasaras un ziemas olimpiskās spēles, Pasaules futbola kausa izcīņas un Eiropas futbola čempionāta fināla un pusfināla sacensības. Sarakstā starp notikumiem, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase, minētas arī citas futbola sacensības, tostarp kvalifikācijas turnīri. Polijas iestādes apgalvo, ka šie notikumi piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā. Turklāt šiem notikumiem Polijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo tie ir īpaši populāri plašā sabiedrībā, nevis tikai tajā iedzīvotāju daļā, kas parasti interesējas par sporta notikumiem. Turklāt dažās sacensībās Pasaules futbola kausa izcīņā un Eiropas futbola čempionātā, tostarp kvalifikācijas turnīros, piedalās Polijas nacionālā izlase.
(7)
Šīs pārējās futbola sacensības oficiālajos turnīros, Čempionu līgas un UEFA kausa izcīņas sacensības, kur piedalās Polijas nacionālā izlase vai Polijas klubs, piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidītas bezmaksas televīzijā; šiem notikumiem Polijā ir īpaša vispārēja rezonanse.
(8)
Pasaules un Eiropas čempionāts volejbolā vīriešiem un sievietēm, kurā piedalās Polijas nacionālā izlase, tostarp kvalifikācijas turnīri un turnīri Pasaules līgā volejbolā vīriešiem, piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā. Turklāt šie turnīri Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās nacionālā izlase. Lielo interesi pastiprina fakts, ka Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus šajos turnīros.
(9)
Pusfināla un fināla sacensības pasaules un Eiropas čempionātā rokasbumbā vīriešiem piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidītas bezmaksas televīzijā, turklāt šīs sacensības Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Arī citas pusfināla un fināla sacensības pasaules un Eiropas čempionātā rokasbumbā vīriešiem, kurās piedalījās Polijas nacionālā izlase, piesaistīja plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tikušas pārraidītas bezmaksas televīzijā. Turklāt šie turnīri Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās nacionālā izlase un kuros Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus.
(10)
Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanas disciplīnās, Pasaules kausa izcīņa tramplīnlēkšanā un Pasaules kausa izcīņa distanču slēpošanā sievietēm piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā, turklāt šie notikumi Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šiem sporta veidiem. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase un kuros Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus.
(11)
Pasaules čempionāts vieglatlētikā piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīts bezmaksas televīzijā. Turklāt Polijā šīm sacensībām ir īpaša un plaša rezonanse, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Polijas pārstāvji ir guvuši ievērojamus panākumus arī kārtslēkšanas, lodes grūšanas un disku mešanas sacensībās.
(12)
Ņemot vērā kārtību, saskaņā ar kuru tiks pārraidīti šie sabiedriski nozīmīgie notikumi, pārraidīt tiesīgas raidorganizācijas noteikšanas principus, Radio un televīzijas padomes lomu strīdu izšķiršanas mehānismā gadījumos, kad strīdi radušies šo pasākumu īstenošanas gaitā, kā arī Polijas pasākumu plānoto spēkā stāšanās datumu (12 mēneši pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī), noteiktie pasākumi nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, proti, aizsargāt tiesības uz informāciju un nodrošināt sabiedrībai plašas iespējas noskatīties televīzijas reportāžas par valsts vai starptautiska mēroga sabiedriski nozīmīgiem notikumiem. Tādējādi var secināt, ka ietekme uz īpašuma tiesībām, kuras paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantā, nepārsniedz sekas, kas dabiski izriet no attiecīgo notikumu iekļaušanas noteikto notikumu sarakstā, kurš paredzēts Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktā.
(13)
To pašu iemeslu dēļ Polijas pasākumi uzskatāmi par samērīgiem, lai, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, plašai sabiedrībai nodrošinātu iespējas noskatīties sabiedriski nozīmīgu notikumu translācijas, atkāpjoties no Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 56. pantā paredzētās pamatbrīvības sniegt pakalpojumus. Turklāt Polijas pasākumi nediskriminē citu dalībvalstu raidorganizācijas, tiesību subjektus vai citus ekonomikas dalībniekus un neapgrūtina to piekļuvi tirgum.
(14)
Noteiktie pasākumi ir saderīgi arī ar Savienības tiesību normām par konkurenci, ciktāl sarakstā minētos notikumus pārraidīt tiesīgu raidorganizāciju noteikšana balstās uz objektīviem kritērijiem, kas faktiskajiem un potenciālajiem konkurentiem nodrošina iespējas iegūt tiesības pārraidīt šos notikumus. Turklāt noteikto pasākumu skaits nav tik neproporcionāls, lai radītu patērētājiem brīvi pieejamas televīzijas un maksas televīzijas tirgus konkurences traucējumus. Tādējādi var uzskatīt, ka ietekme uz brīvu konkurenci nepārsniedz sekas, kas dabiski izriet no attiecīgo notikumu iekļaušanas noteikto notikumu sarakstā, kurš paredzēts Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktā.
(15)
Komisija par pasākumiem, kurus Polija gatavojas pieņemt, ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un ir iesniegusi to pārbaudes rezultātus komitejai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu. Komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu,
IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
Vienīgais pants
1. Pasākumi, kurus Polija gatavojas pieņemt saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu un kuri paziņoti Komisijai saskaņā ar minētās direktīvas 14. pantu 2. punktu, ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem.
2. Polijas pieņemtos pasākumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 21. novembrī