PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1283/2014
(2014. gada 2. decembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu (“CVG” jeb “attiecīgais ražojums”) importam sākotnēji tika uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1514/2002 (2) (“sākotnējie pasākumi”).
(2)
Malaizijai spēkā esošais antidempinga maksājums ir 75 %, izņemot uzņēmumus Anggerik Laksana Sdn Bhd un Pantech Steel Industries Sdn Bhd, kuriem antidempinga maksājumi ir attiecīgi 59,2 % un 49,9 %. Korejas Republikai antidempinga maksājums ir 44 % attiecībā uz visiem uzņēmumiem.
(3)
Sākotnējie pasākumi tika saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 363/2010 (4) (“spēkā esošie pasākumi”).
1.2. Attiecībā uz citām trešām valstīm spēkā esošie pasākumi
(4)
Ārpus šīs procedūras patlaban ir spēkā antidempinga pasākumi, ko piemēro attiecīgā ražojuma eksportam no Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes (5). Pasākumi, ko piemēro Ķīnas izcelsmes attiecīgajam ražojumam, tika attiecināti arī uz tā paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Taivānas (6), Indonēzijas (7), Šrilankas (8) un Filipīnām (9). Komisija 2014. gada 3. septembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam attiecībā uz CVG importu no Ķīnas Tautas Republikas un pēc pasākumu paplašināšanas arī uz importu no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (10). Eksportam no Taizemes antidempinga pasākumu termiņš ir beidzies.
(5)
2013. gada janvārī tika noteikti pasākumi attiecīgā ražojuma importam ar izcelsmi Krievijā un Turcijā (11).
1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 8. februārī publicēja paziņojumu par gaidāmajām termiņa beigām spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas attiecas uz Korejas un Malaizijas izcelsmes CVG (12).
(7)
Komisija 2013. gada 26. jūnijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktam.
(8)
Pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināto veidgabalu nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir vairāk nekā 40 % no Savienības kopējā attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma.
(9)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu beigšanās varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.
(10)
Komisija 2013. gada 15. oktobrī uzsāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (13).
1.4. Ieinteresētās personas
(11)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos pārskatīšanas izmeklēšanā. Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus Korejas Republikā un Malaizijā un Korejas un Malaizijas iestādes un aicināja tos sadarboties.
(12)
Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.
1.4.1. Atlase
(13)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt Savienības ražotāju, importētāju un Korejas ražotāju eksportētāju atlasi.
a) Savienības ražotāju atlase
(14)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Izlasi veidoja, pamatojoties uz datiem par līdzīgā ražojuma ražošanas un tirdzniecības apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”), vienlaikus nodrošinot konkrētu ģeogrāfisko izkliedētību, un tajā ietvēra četrus Savienības ražotājus vai Savienības ražotāju grupas (piecus atsevišķus uzņēmumus), kas atrodas Vācijā, Francijā, Itālijā, Rumānijā un Austrijā. Piezīmes netika sniegtas, un galīgajā izlasē tika iekļauti sākotnēji atlasītie uzņēmumi.
(15)
Tomēr pēc procedūras sākšanas Komisijai bija no izlases jāizslēdz divi Savienības ražotāji, kuri nesadarbojās. Pārējo divu atlikušo uzņēmumu/uzņēmumu grupu (trīs atsevišķi uzņēmumi) produkcija ir 49 % no Savienības ražošanas apjoma un 45 % no Savienības pārdošanas apjoma, un tiem ir ražotnes trīs dažādās valstīs. Tādēļ labotā izlase joprojām bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.
b) Importētāju atlase
(16)
Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās.
c) Korejas Republikas ražotāju eksportētāju atlase
(17)
Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Korejas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija Korejas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā pieprasīja apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.
(18)
Divi Korejas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju, bet tikai viens piekrita sadarboties un tikt iekļautam izlasē. Tādēļ tika konstatēts, ka Korejas ražotāju eksportētāju atlase nav nepieciešama
d) Malaizijas ražotāji eksportētāji
(19)
Ņemot vērā to, ka nav daudz zināmu Malaizijas ražotāju eksportētāju, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu neparedzēja veikt atlasi.
(20)
Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus pieteikties 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Turklāt Komisija Malaizijas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā pieprasīja apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.
1.4.2. Atbildes uz anketas jautājumiem
(21)
Komisija nosūtīja anketu visiem atlasītajiem Savienības uzņēmumiem, Korejas uzņēmumam, kurš sadarbojās, un visiem zināmajiem Malaizijas ražotājiem eksportētājiem.
(22)
Viens Savienības ražotājs neatbildēja uz anketas jautājumiem, savukārt viens Savienības ražotājs vien daļēji atbildēja uz anketas jautājumiem un neatbildēja uz vēstuli, kurā bija pieprasīta trūkstošā informācija. Minētie divi Savienības ražotāji pēc tam tika izslēgti no izlases (sk. iepriekš 15. apsvērumā). Viens Korejas ražotājs eksportētājs atbildēja uz anketas jautājumiem. Neviens no Malaizijas ražotājiem eksportētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
1.4.3. Pārbaudes apmeklējumi
(23)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību un lai izvērtētu to, vai pasākumu ieviešana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pamatojoties uz pamatregulas 16. pantu, šādu uzņēmumu telpās veica pārbaudes apmeklējumus:
Ražotāji Savienībā:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austrija un saistītais uzņēmums Siekman Fittings, Lohne, Vācija,
-
Vallourec Fittings S.A., Francija.
Korejas Republikas ražotāji eksportētāji:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(24)
Izmeklēšana par dempinga atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
(25)
Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
1.6. Informācijas paziņošana
(26)
Komisija 2014. gada 12. septembrī visām ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, kuri ir pamatā tās plāniem par spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanu, un aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(27)
Pārskatāmais ražojums ir tādi cauruļu veidgabali (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, kuru izcelsme ir Korejas Republikā un Malaizijā un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums” vai “CVG”).
2.2. Līdzīgais ražojums
(28)
Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajās valstīs ražotajam CVG, ko pārdod iekšzemes tirgū un/vai eksportē uz Savienību un/vai citiem eksporta tirgiem, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums kā tiem ražojumiem, kurus Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare.
(29)
Komisija lēma, ka šis ražojums tādējādi ir līdzīgais ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā varētu atkārtoties dempings no attiecīgajām valstīm.
3.1. Korejas Republika
3.1.1. Ievadpiezīmes
(31)
Viens no lielākajiem Korejas CVG ražotājiem TK Corporation sadarbojās izmeklēšanā. Šis uzņēmums, kurš sadarbojās, eksportēja 25 %-40 % no Korejas CVG eksporta apjoma (precīzs skaitlis nav sniegts konfidencialitātes apsvērumu dēļ). TK Corporation Komisijai sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tostarp datus par pārdoto iekšzemes tirgū un eksportam un par ražošanas izmaksām. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā TK Corporation īpatsvaru CVG eksportā no Korejas, šīs valsts dempinga izvērtējumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un daļas no dempinga atkārtošanās izvērtējuma varētu pamatot ar uzņēmuma datiem. TK Corporation atbilde tika pārbaudīta.
3.1.2. Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(32)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no Korejas Savienībā tika importēts vien neliels CVG daudzums (mazāk nekā 50 tonnas). Daļu no šā apjoma pārdeva TK Corporation - vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Skaidrs, ka minētie daudzumi nav reprezentatīvi, jo tie atbilst vien 0,1 % no TK Corporation ražošanas apjoma. Turklāt nebija skaidrs, vai par TK Corporation importu ir samaksāts antidempinga maksājums, kas izraisa šaubas par to, vai tas vispār ir ievests Savienības muitas teritorijā. Turklāt minētā pārdošana attiecās uz trim īpašiem projektiem ar konkrētām cauruļu specifikācijām (tādējādi pārdošana nav reprezentatīva) un tajā pašā reizē tika pārdotas arī citu veidu caurules (galvenokārt no nerūsējošā tērauda). Iepriekš minēto iemeslu dēļ, vadoties pēc datiem par TK Corporation CVG importu Savienībā pārkatīšanas izmeklēšanas periodā, nebija iespējams veikt pamatotu izvērtējumu.
(33)
Pēc informācijas paziņošanas TK Corporation norādīja, ka Komisijai turpmāk norādīto iemeslu dēļ dempinga izvērtējumā būtu bijis jāvadās pēc tā eksporta pārdošanas uz Savienību datiem: i) tā eksporta pārdošanas apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nozīmīgs un tādējādi reprezentatīvs, jo, neraugoties uz piemērojamo maksājumu, tos dokumentē ne mazāk kā 26 rēķini, kas aptver 282 atsevišķus darījumus; ii) tā kā nav skaidrības par antidempinga maksājuma veikšanu, uz dažiem pārdošanas darījumiem (kas paredzēti ārzonas projektam) antidempinga maksājums nav attiecināms, savukārt citu tādu pārdošanas darījumu gadījumā, kas notikuši pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importētāji ne vienmēr maksājuši antidempinga maksājumu minēto ražojumu nepareizas klasifikācijas dēļ, jo tādējādi importētāji nav apzinājušies, ka antidempinga maksājums ir piemērojams. Starplaikā importētājus par šo kļūdu informēja, un tie kopš tā laika konkrētos antidempinga maksājumus ir veikuši ar atpakaļejošu datumu; un iii) eksporta pārdošana uz Savienību norisinājās normālos apstākļos, jo piegādes laiks nebija saīsināts un uz pārdošanas cenām neattiecās šķērskompensācija.
(34)
Šīs piezīmes tika pienācīgi izvērtētas. TK Corporation neapstrīdēja to, ka tās eksporta darījumu apjoms uz Savienību bijis mazs gan absolūtā izteiksmē, gan salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējo līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu (mazāk par 0,1 %). Komisija joprojām uzskata, ka tik neliels apjoms (gan relatīvā, gan absolūtā izteiksmē) nav reprezentatīvs.
(35)
Turklāt Komisija, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, nevarēja konstatēt to, kura daļa no TK Corporation norādītās pārdošanas Savienībā tikusi pareizi klasificēta un importēta, kā arī nevarēja pārbaudīt apgalvojumu par to, ka uz cenām neattiecās šķērskompensācija, un tādēļ minēto apgalvojumu nevarēja pieņemt, jo apliecinošie dokumenti tika iesniegti tikai pēc pārbaudes apmeklējuma. Jebkurā gadījumā attiecībā uz abiem jautājumiem, lai izdarītu secinājumus pēc iepriekš 34. apsvērumā minētā izvērtējuma, Komisijai nav jāveic galīgais konstatējums, jo pat kopējais TK Corporation paziņotais pārdošanas apjoms Savienībā nav uzskatāms par pietiekami reprezentatīvu.
(36)
Tādēļ Komisija apstiprina, ka TK Corporation pārdošanas darījumus Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevar izmantot par pamatu jēgpilnā dempinga izvērtēšanā šīs termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros.
3.1.3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību
(37)
Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā procesā tika izvērtēti šādi elementi: eksporta cena uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā ražošanas jauda Korejā un Savienības tirgus pievilcība.
3.1.3.1. Eksports no Korejas uz citiem galamērķiem
(38)
Tā kā CVG importa apjoms no Korejas uz Savienību ir mazs un šīs pārdošanas cenas nav ticamas (sk. 32. līdz 36. apsvērumu), Komisija secināja, ka izvērtējumā par eksporta uz Savienību turpmākajām cenām gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, būtu jāizmanto dati par Korejas CVG pārdošanu uz citām valstīm.
(39)
Tika uzskatīts, ka ir lietderīgi vispirms izvērtēt Korejas pārdošanas darījumus uz Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”), jo šis tirgus pretstatā citiem Korejas eksporta galamērķiem ir pēc lieluma līdzīgs Savienības tirgum un tajā ir daudz vietējo ražotāju, bet arī liels importa īpatsvars un zemas importa tarifu likmes, kas to padara par izteiktas konkurences tirgu. Turklāt ASV ir lielākais Korejas eksporta galamērķis vispār un arī konkrēti uzņēmumam TK Corporation.
(40)
Tāpat izmeklēšanā tika pārbaudīti arī visi pārējie Korejas CVG eksporta darījumi.
(41)
Dempinga aprēķini tika veikti gan attiecībā uz pārdošanu uz ASV, gan uz visiem pārējiem eksporta galamērķiem (iepriekš 32. līdz 36. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ izņemot Savienību).
a) Normālā vērtība
(42)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu par pamatu TK Corporation normālajai vērtībai tika izmantotas neatkarīgu pircēju maksātas vai maksājamas cenas savā iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, ja tas bija iespējams.
(43)
Tiem ražojumu veidiem, kuriem šo metodiku nevarēja izmantot, normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(44)
To darīja, pamatojoties uz TK Corporation faktiskajām ražošanas izmaksām, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem, proti, faktiskajām izgatavošanas izmaksām, kam atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam pieskaitītas faktiskās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa.
b) Eksporta cena
(45)
Kā paskaidrots 32. līdz 36. apsvērumā, uzņēmuma TK Corporation pārdošanu uz Savienību dempinga aprēķinos izmantot nevarēja, un tādējādi eksporta cenas noteica, vadoties pēc eksporta uz trešo valstu tirgiem.
(46)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika izmantota TK Corporation eksporta cena uz citām valstīm un tika izdarītas korekcijas līdz EXW līmenim, attiecīgā gadījumā cita starpā ņemot vērā pārvadājumu izmaksas, nodokļus un maksājumus.
c) Salīdzinājums un korekcijas
(47)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar CVG vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī).
(48)
Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības tajos faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam. Šajā ziņā tika veiktas korekcijas attiecībā uz iekšzemes un jūras pārvadājumiem, apdrošināšanu, apstrādi, iekraušanas un papildu izmaksām.
(49)
Lai nošķirtu attiecīgā ražojuma dažādos veidus, sākotnējā ražojumu kontroles numura (RKN) metodika ražojuma veidu aprakstīšanai paredzēja izmantot 11 ciparu sistēmu. Dempinga aprēķini tika veikti, izmantojot nedaudz saīsinātu RKN struktūru ar septiņiem cipariem. Specifikācijas standarta un materiāla šķiras lauki tika aizstāti ar vienkāršotu kritēriju, kas nošķīra ražojumus pēc izgatavošanā izmantotā tērauda veida (oglekļa un leģētais). Šai rīcībai par iemeslu bija tas, ka bija nelielas atšķirības starp specifikācijās izmantotajiem standartiem (piemēram, ANSI vai EN) un materiālu šķirošanas sistēmas atbilda izmantotajam standartam. Tādējādi vienkāršotā sistēma dempinga (un kaitējuma) aprēķināšanas nolūkos palielināja atbilsmes līmeni vairākiem tūkstošiem RKN, neizkropļojot pašu aprēķinu rezultātus.
(50)
TK Corporation pieprasīja Komisijai sākotnējo RKN sistēmu paplašināt līdz 16 cipariem, bet šo prasību noraidīja, jo tobrīd izmantotā sistēma jau spēja efektīvi klasificēt attiecīgo ražojumu. Turklāt jānorāda, ka bija skaidrs tas, ka aprēķinātās dempinga (un kaitējuma) starpības 7, 11 vai 16 ciparu gadījumā būtiski nemainītos, jo TK Corporation pārdošanas vidējās cenas dažādos tirgos bija stipri atšķirīgas.
(51)
Otrs strīdīgais jautājums saistībā ar aprēķiniem bija dempinga aprēķinos izmantojamā daudzuma apzīmēšanas metode. TK Corporation norādīja, ka aprēķinos par mērvienību jāizmanto gabali, jo uzņēmuma pārdošanas rēķinos, cenu vadlīnijās (topošajiem) klientiem un grāmatvedībā daudzuma reģistrēšanai izmanto gabalu skaitu. Anketas jautājumos bija pieprasīts daudzumu norādīt pēc svara, bet TK Corporation atsevišķiem pārdošanas darījumiem atbildēs norādīja gabalu skaitu. Attiecībā uz minētajiem darījumiem TK Corporation nepilnību novēršanas procesā iesniedza pārrēķinu no gabaliem uz daudzumu svara vienībās. Komisija lēma, ka svars ir labākā metodika šādu iemeslu dēļ:
-
gabalu skaits kā mērvienība varētu izraisīt neatbilstības attiecībā uz vienības vidējo cenu, jo gabalu skaits neatspoguļo vienības (gabala) svaru, kas ir būtisks attiecīgā ražojuma izmaksu (un attiecīgi arī cenas) noteikšanas faktors,
-
svars ir nepieciešams kaitējuma aprēķiniem, jo tādu metodiku izmanto Savienības ražotāji un būtu nepiemēroti dempinga un kaitējuma (cenu samazinājuma) aprēķiniem izmantot atšķirīgas metodikas,
-
Savienības muitas iestādēs un Korejas eksporta statistikā dati tiek reģistrēti pēc attiecīgā ražojuma svara.
(52)
Turklāt jānorāda, ka aprēķinātās dempinga starpības, domājams, kopumā būtiski nemainītos, ja par mērvienību izmantotu gabalus, jo TK Corporation dažādos tirgos tika konstatētas ļoti atšķirīgas vidējās pārdošanas cenas.
(53)
Pēc informācijas paziņošanas TK Corporation vēlreiz sniedza piezīmi par to, ka Komisijai dempinga aprēķinos par pamatu būtu bijis jāņem gabalu skaits, nevis svars. Viens no iemesliem, kas tika minēts, ir tāds, ka TK Corporation dati par pārdošanu un izmaksām ir izteikti gabalos un tādējādi pārrēķini svara vienībās varētu izkropļot dempinga starpības aprēķinus.
(54)
Par salīdzināmību ar Savienības ražošanas nozari TK Corporation norādīja, ka Komisija nav aprēķinājusi kaitējuma starpību, savukārt dempinga starpības gadījumā nav nepieciešams veikt salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares datiem par izmaksām un pārdošanu. Turklāt TK Corporation norādīja, ka arī Savienības ražošanas nozare darījumos par mērvienību izmanto gabalus un nevis kilogramus vai tonnas.
(55)
Visbeidzot, TK Corporation pauda viedokli, ka datu reģistrēšanai pēc svara Savienības muitas iestādēs un Korejas eksporta statistikā nav izšķirīgas nozīmes.
(56)
Iepriekš minētās piezīmes tika pienācīgi izvērtētas. Pirmām kārtām ir svarīgi atzīmēt to, ka TK Corporation neiesniedza alternatīvu dempinga aprēķinu, vadoties pēc gabalu skaita. Lai gan uzņēmums apgalvoja, ka varētu iegūt precīzāku rezultātu, aprēķinos vadoties pēc gabalu skaita, tas netika faktiski pierādīts. Komisija vēlreiz norāda, ka aprēķinātās dempinga starpības ir pamatotas, un, kā norādīts 52. apsvērumā, nav konstatētas būtiskas atšķirības starp dempinga starpībām, kuru aprēķini balstīti uz svaru, un tādām dempinga starpībām, kuru aprēķini balstīti uz gabalu skaitu. Citiem vārdiem sakot, ir neapstrīdami, ka dempinga starpības ir lielas neatkarīgi no izmantotās metodes. Turklāt ir svarīgi atgādināt to, ka pārvēršanu no gabalu skaita uz svara vienībām attiecībā uz TK Corporation datiem par pārdošanu un izmaksām TK Corporation veica pats, izmantojot savu metodiku. Turklāt tā tīmekļa vietnē pieejamajā katalogā katram veidgabalu veidam ir norādīts aptuvens svars.
(57)
Kā liecina Komisijas pārbaudītie rēķini, Savienības ražošanas nozares darījumi ir izteikti gan gabalos, gan svara vienībās. Neraugoties uz rēķiniem, jaudas, ražošanas apjoma un ražošanas izmaksu noteikšanas metodika uz svara vienībām ir balstīta ne vien Savienībā, bet arī citur pasaulē un arī Korejā. Izejmateriāli, kas ir attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksu lielākais postenis, tiek iepirkti tonnās. Citi lielumi, kā, piemēram, enerģijas patēriņš, darba un pārvadājumu izmaksas, arī tiek aprēķināti, izmantojot svara vienības. Savienības ražošanas nozare arī gada beigu atlaides pircējiem aprēķina pēc pircēja iegādātā apjoma (tonnās), nevis gabalos. Turklāt šajā termiņbeigu pārskatīšanā cenu samazinājuma starpības bija jāaprēķina (un tās tika aprēķinātas, sk. 98.-105. apsvērumu), un tādēļ arguments, ka Korejas un Savienības ražošanas nozares dati nebūtu jāsalīdzina, kā ierosināts iepriekš 54. apsvērumā īsumā aprakstītajā sūdzībā, ir nepareizs.
(58)
Pasaules mēroga statistika, kas tika apkopota un izmantota izmeklēšanas gaitā, tostarp Korejas eksporta un Savienības muitas statistika, ir izteikta tikai svara vienībās. Šī statistika cita starpā tika izmantota, lai izvērtētu attiecīgā ražojuma eksportu no Korejas uz Savienību un uz trešām valstīm. Lai konstatētu uzņēmuma TK Corporation daļu no šā eksporta un veiktu pretpārbaudes attiecībā uz tā pārdošanas apjomiem uz Savienību, kuri norādīti tā atbildēs uz anketas jautājumiem, bija nepieciešams TK Corporation datus pārvērst svara vienībās, jo Korejas eksporta statistikas un Savienības muitas statistikas datus pārvērst gabalu skaitā nebūtu iespējams.
(59)
Visbeidzot, ir svarīgi norādīt, ka iepriekšējās izmeklēšanās (piemēram, izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica sākotnējos pasākumus, un pirmajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus), kā arī pēc tam notikušās izmeklēšanās attiecībā uz tā paša ražojuma eksportu no Krievijas un Turcijas arī tika izmantota metodika, vadoties pēc svara vienībām.
(60)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina, ka būtu jānoraida prasība aprēķinus izdarīt pēc gabalu skaita.
d) Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(61)
Uzņēmumam TK Corporation aprēķinātās dempinga starpības bija 46 % un 27 % atkarībā no eksporta galamērķa.
3.1.3.2. Korejas ražošanas jauda
(62)
Attiecībā uz Korejas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Komisija izmeklēšanā neieguva informāciju no citiem Korejas ražotājiem kā vien TK Corporation. Tādējādi Komisijai šajā sakarā izdarītajos konstatējumos bija jāvadās pēc pamatregulas 18. panta, un tās rīcībā esošā informācija bija pārbaudītā TK Corporation norādītā informācija, kura attiecās vien uz minēto uzņēmumu, kā arī termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā valsts mēroga informācija.
(63)
TK Corporation norādītie dati par neizmantoto jaudu tika pienācīgi pārbaudīti. Ekstrapolējot TK Corporation norādītos datus par neizmantoto jaudu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz tās īpatsvaru no Korejas kopējā eksporta apjoma, Komisija aprēķināja, ka kopējā neizmantotā jauda būtu vismaz 15 000 tonnu, kas atbilst vismaz 25 % no Savienības kopējā patēriņa. Attiecībā uz šādu aprēķinu tomēr ir svarīgi ņemt vērā to, ka ražošanas apjomu salīdzinājums ar ražošanas jaudu dažādiem uzņēmumiem var būt atšķirīgs un turklāt, neraugoties uz to, ka TK Corporation ir viens no lielākajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Korejā, tas ir tikai viens no daudziem ražotājiem un turklāt ne pats ietekmīgākais. Tādēļ Komisija salīdzināja šo konstatējumu ar pieprasījumā norādīto informāciju.
(64)
Pieprasījumā norādītās informācijas par neizmantoto jaudu pamatā bija aplēstā jauda un ražošanas apjoms visiem pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem Korejas ražotājiem. Lai noteiktu trīs lielāko ražotāju ražošanas jaudu, tika izmantoti publiski pieejamie dati. Par citiem (daudz mazākiem) Korejas ražotājiem šādi dati nebija publiski pieejami, un tādēļ pieprasījuma iesniedzējs to ražošanas jaudas noteikšanai izmantoja citas pamatotas metodes. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs Korejas iekšzemes patēriņa skaitļiem daļēji izmantoja aplēses un neizmantotās jaudas noteikšanai izmantoja datus par importu Korejā un eksportu no Korejas. Aprēķinot ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā citu tādu ražojumu veidu ražošanas apjomus, kas neatbilst ražojuma definīcijai. Visa minētā informācija bija pārliecinoši uzskatāma par daudz precīzāku un pamatotāku nekā iepriekš 63. apsvērumā minētā informācija. Netika saņemta informācija, kas būtu pretrunā minētajiem skaitļiem. Tādējādi, izmantojot pieejamos faktus, neizmantotā jauda Korejā tiek lēsta 119 300 tonnu apmērā, kas faktiski nozīmē divreiz lielāku apjomu nekā Savienības tirgus lielums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
3.1.3.3. Savienības tirgus pievilcība
(65)
Jāatgādina, ka CVG tiek galvenokārt izmantoti naftas un gāzes rūpniecībā, būvniecībā, energoražošanā, kuģu būvē un rūpnieciskajās instalācijās. Pieejamie fakti neliecina par būtisku izaugsmi vai recesiju šajās nozarēs Korejā, tādēļ Korejas CVG iekšzemes tirgus turpmākajos gados uzskatāms par diezgan stabilu, un Korejas CVG tajā nav paredzamas būtisks noieta apjomu pieaugums. Bez Korejas šo ražošanas nozaru lielākie eksporta tirgi ir Savienība, ASV, Tuvo Austrumu valstis un Dienvidaustrumāzija. Izmeklēšanas gaitā savāktā informācija neliecina, ka pieprasījums šajos tirgos turpmākajos gados ievērojami saruktu vai pieaugtu.
(66)
Korejas eksporta apjoms uz ASV, Tuvo Austrumu valstīm un Dienvidaustrumāziju jau pašlaik ir liels, un tādēļ minētajos tirgos Korejas rūpniecībai nav būtiska izaugsmes potenciāla. Jāatgādina, ka arī Korejas eksportā uz ASV tika konstatēts liels dempings 46 % apmērā. Gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaules tirgiem, būtu pievilcīgs izaugsmes ziņā, jo šo tirgu Korejas ražotāji eksportētāji spēkā esošo pasākumu dēļ vēl nav pilnībā apguvuši.
(67)
ASV un Savienības tirgi ir līdzīgi pēc lieluma un tirgus apstākļiem. Abos tirgos ir daudz vietējo ražotāju un importa tirgus daļa ir liela. Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības tirgū vidējā pārdošanas cena (ņemot vērā visus Savienības ražotāju pārdošanas apjomus un Savienībā importētos apjomus) ir EUR 2 600 par tonnu. Tādējādi Savienības vidējā tirgus cena ir līdzīga vidējai cenai, ko Korejas ražotāji saņem ASV tirgū (EUR 2 700 par tonnu), turklāt atšķirībā no ES Korejas ražotājiem tur netiek piemēroti antidempinga pasākumi. Tādējādi Korejas pārdošanas darījumu uz Savienību mazais apjoms, kas vērojams pašlaik, visdrīzāk ir spēkā esošo pasākumu rezultāts. Jāatgādina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikā ASV Korejas eksportētājiem bija lielākais eksporta tirgus. Tas nozīmē, ka Savienība Korejas eksportētājiem būtu pievilcīgs tirgus un ka gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, būtu gaidāms, ka Savienības tirgus piesaistītu tikpat lielus apjomus kā ASV tirgus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Korejas CVG īpatsvars no visa CVG importa ASV bija 20 %-25 % un tirgus daļa bija robežās no 10 % līdz 15 % no visa ASV CVG tirgus. Citiem vārdiem sakot, pasākumu izbeigšanas gadījumā Korejas ražotāji, visticamāk, izmantotu pieejamo neizmantoto jaudu, kā aprakstīts 64. apsvērumā, lai atkal apgūtu Savienības tirgu.
(68)
Kā paskaidrots iepriekš 39. apsvērumā, bez ASV nav neviena cita Korejas eksporta galamērķa, ko varētu izmantot par ticamu pamatu, izvērtējot Savienības tirgus dinamiku gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tādēļ uzskatāms, ka, šajā izvērtējumā apvienojot visus eksporta darījumus uz citiem galamērķiem, izņemot Savienību vai ASV, nevarētu iegūt ticamas vidējās cenas, jo apstākļi visos šajos (daudz mazākos) atsevišķajos tirgos ir atšķirīgi. Ņemot vērā šā izvērtējuma ierobežojumus, kas minēti iepriekš, un to, ka šajos citos tirgos tuvākajā laikā nav liela izaugsmes potenciāla, tomēr nav uzskatāms, ka šie tirgi varētu uzņemt būtiskus papildu importa apjomus no Korejas.
3.1.3.4. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(69)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā dempings atkārtotos. Izmeklēšana liecināja, ka Korejas CVG eksporta darījumos uz ASV un uz citām trešām valstīm konstatētas dempinga cenas, un dempinga starpība bija attiecīgi 46 % un 27 %.
(70)
Turklāt Korejas neizmantotā jauda ir būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ja šī jauda tiks izmantota eksportam uz Savienību un cenu konkurencei ar Savienības ražotājiem vai ar citiem lieliem importētājiem no trešām valstīm, pastāv liela varbūtība, ka šāds eksports būs par dempinga cenām.
3.2. Malaizija
3.2.1. Ievadpiezīmes
(71)
Malaizijas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkuma dēļ kopējā izvērtējumā par pamatu izmantoja informāciju, kas Komisijai pieejama no citiem avotiem. Šajā ziņā un saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem Komisija izvērtēja dažādus statistikas datu avotus. Importa statistika, ko apkopoja, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), ir labākā pieejamā informācija importa apjomu un cenu noteikšanai attiecībā uz Savienības tirgu. Citi avoti, kā, piemēram, Eurostat, netika izmantoti, jo attiecīgo ražojumu nevarēja nošķirt no citiem ražojumiem, kam arī izmanto astoņu ciparu kodu.
3.2.2. Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(72)
Informācija 14. panta 6. punkta datubāzē liecina, ka imports no Malaizijas Savienībā nav veikts. Tādēļ tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēšana no Malaizijas par dempinga cenām nav turpinājusies.
3.2.3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību
(73)
Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespēju gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā procesā tika izvērtēti šādi elementi: eksporta cena uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā ražošanas jauda Malaizijā un Savienības tirgus pievilcība.
3.2.3.1. Eksports no Malaizijas uz citiem galamērķiem
(74)
Ņemot vērā to, ka Savienībā netika importēti CVG no Malaizijas, Komisija izmantoja datus par citu trešo valsti. ASV tika uzskatīta par piemērotu valsti, jo tās tirgus un Savienības tirgus ir līdzīga lieluma un abos tirgos ir daudz vietējo ražotāju, bet arī liels importa īpatsvars, kas tādējādi tirgū rada lielu konkurenci. Turklāt ASV ir vislielākais Malaizijas eksporta galamērķis, tajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nonāca 87 % Malaizijas eksporta. Šī metode ir identiska tai, ko izmantoja iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz Malaiziju, kā arī izvērtējumā par kaitējuma atkārtošanās iespējamību.
a) Normālā vērtība
(75)
Tā kā Malaizijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu aprēķināja, izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietvertos datus, proti, ražošanas izmaksas, kam pieskaitītas 6 % PVA izmaksas un peļņa procentos no EXW izmaksām. Uzskatāms, ka šis procentuālais apjoms ir piesardzīga aplēse. To apliecina fakts, ka vienīgajam uzņēmumam, kurš sadarbojās šajā izmeklēšanā (TK Corporation, Koreja), faktiskais radītājs bija krietni virs 6 %.
b) Eksporta cena
(76)
Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un situācijā, kad Malaizijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cenu aprēķināja, izmantojot attiecīgā ražojuma cenas eksportam no Malaizijas uz ASV, kuras ieguva ASV importa statistikas datos.
c) Salīdzinājums
(77)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar CVG vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī).
(78)
Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības tajos faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam. Šajā ziņā iepriekš 75. apsvērumā minētās PVA izmaksas un procentuālā peļņa bija EXW līmenī, neietverot iekšzemes un jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas.
d) Dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(79)
Atbilstoši iepriekš aprakstītajai metodikai, kura tika izmantota arī pirmajā termiņbeigu pārskatīšanā un kuras rezultātā pasākumu termiņš tika pagarināts (“spēkā esošie pasākumi”), tika konstatēta dempinga starpība 57,7 % apmērā.
3.2.3.2. Malaizijas ražošanas jauda
(80)
Tā kā Malaizijas ražotāji nesadarbojās, informācija par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu netika saņemta. Pieprasījumā ietvertā informācija liecina, ka kopējā projektētā jauda Malaizijā ir apmēram 55 000 tonnu un neizmantotā jauda ir apmēram 27 000 tonnu. Izvērtējumā, kura rezultātā iegūts šis apjoms, ir atskaitīta citu ražojumu ražošana (jaudas), un tādējādi tā uzskatāma par uzticamu. Malaizijas neizmantotā jauda 27 000 tonnu apmērā atbilst apmēram 40 % no Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
3.2.3.3. Savienības tirgus pievilcība
(81)
Saistībā ar galveno lietotāju nozaru tirgu attīstību visā pasaulē, kā paskaidrots iepriekš 65. apsvērumā, Savienības tirgus ir viens no lielākajiem CVG tirgiem un lietā nav tādas informācijas, kas liecinātu par pieprasījuma nozīmīgu sarukumu vai pieaugumu šajos tirgos turpmākajos gados.
(82)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražotāju pārdošanas cenas Savienības tirgū ir lielākas nekā Malaizijas eksporta cenas uz citiem eksporta tirgiem, it īpaši ASV. Vidējā Savienības tirgus cena ir EUR 2 600 par tonnu, savukārt ASV statistika liecina, ka importam ASV no Malaizijas vidējā cena ir EUR 1 600 par tonnu. Tādējādi pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgus būtu pievilcīgs Malaizijas eksportētājiem. Minētajam ir liela nozīme, ņemot vērā Malaizijas neizmantoto jaudu, bet vienlaikus jāatgādina, ka pašlaik 87 % Malaizijas eksporta tiek novirzīti uz ASV tirgu, kurā Malaizijas ražotāji eksportētāji pārdod par daudz zemākām cenām.
3.2.3.4. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(83)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka, izbeidzot pasākumus, dempings atkārtotos. Tika konstatēts, ka Malaizijas CVG uz ASV tika pārdoti par dempinga cenām un dempinga starpība bija 57,7 %.
(84)
Turklāt Malaizijas neizmantotā jauda ir būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā Savienības cenu līmeni, pasākumu izbeigšanas gadījumā šī jauda, domājams, vismaz daļēji tiktu izmantota eksportam uz Savienību. Turklāt domājams, ka šādā gadījumā, ņemot vērā Savienības tirgū esošās cenas salīdzinājumā ar cenām ASV, liela eksporta uz ASV daļa tiks novirzīta uz Savienība tirgu.
3.3. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(85)
Ņemot vērā iepriekš minēto, proti, lielās dempinga starpības, attiecīgajās valstīs pieejamās lielās neizmantotās jaudas apvienojumā ar to lielajām eksporta jaudām un Savienības tirgus pievilcību no cenu un tirgus lieluma viedokļa, var secināt, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienībā atsāktos imports par dempinga cenām no Korejas Republikas un Malaizijas.
4. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
4.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms
(86)
Salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1001/2008, kas minēta iepriekš 3. apsvērumā, aprakstīto stāvokli Savienības ražošanas nozarē nav notikušas lielas strukturālas pārmaiņas. Līdzīgo ražojumu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izgatavoja 22 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(87)
Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 57 736 tonnas. Komisija šo apjomu noteica, pamatojoties uz visiem par Savienības ražošanas nozari pieejamajiem faktiem, piemēram, pārbaudītajiem atlasīto uzņēmumu datiem un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.
(88)
Izmeklēšanā atlasītie uzņēmumi/uzņēmumu grupas ražo 49 % no Savienības ražošanas apjoma un 45 % no Savienības pārdošanas apjoma (sk. iepriekš 15. apsvērumā). Tādējādi dati par izlasi reprezentatīvi atspoguļo stāvokli Savienības ražošanas nozarē
4.2. Patēriņš Savienībā
(89)
Komisija Savienības patēriņu noteica, vadoties pēc i) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem un ii) importa no trešām valstīm apjoma, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē.
(90)
Savienības patēriņa dinamika bija šāda.
1. tabula
Savienības patēriņš (metriskās tonnas)
2010
2011
2012
PIP
Savienības ražošanas nozares kopējais patēriņš
55 497
62 426
58 941
59 992
Indekss (2010. gads = 100)
100
112
106
108
Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.
(91)
Salīdzinājumā ar 2010. gada datiem 2011. gadā patēriņš pieauga par 12 %. 2012. gadā tas atkal samazinājās, bet saglabājās virs 2010. gada līmeņa (6 % pieaugums). Laikā no 2010. gada līdz PIP Savienības patēriņš palielinājās par 8 %.
4.3. Imports no attiecīgajām valstīm
4.3.1. Importa no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa
Korejas Republika
(92)
Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.
(93)
Korejas Republikas importa Savienībā dinamika bija šāda.
2. tabula
Importa apjoms (metriskās tonnas) un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no Korejas Republikas (tonnas)
301
208
204
18
Indekss
100
69
68
6
Tirgus daļa
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indekss
100
62
64
6
Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.
(94)
Attiecīgā perioda laikā Korejas Republikas importa apjoms salīdzinājumā ar Savienības kopējo patēriņu bija ļoti mazs. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apjoms samazinājās līdz 18 tonnām. Importa apjoms tik zemā līmenī ir bijis kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā un tādējādi ir uzskatāms par spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultātu.
Malaizija
(95)
Komisija importa apjomu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļu noteica, vadoties pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē un pieprasījuma iesniedzēja norādītajiem datiem.
(96)
Malaizijas importa Savienībā dinamika bija šāda.
3. tabula
Importa apjoms (metriskās tonnas) un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no Malaizijas (tonnas)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indekss
100
0
1
1
Tirgus daļa
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indekss
100
0
1
1
Avots: no 14. panta 6. punkta datubāzes un no pieprasījuma iesniedzēja iegūtie dati.
(97)
Attiecīgajā periodā Malaizijas importa apjoms salīdzinājumā ar Savienības kopējo patēriņu bija ļoti mazs. Lielākais (bet joprojām ļoti mazs) apjoms tika importēts 2010. gadā (19,4 tonnas), bet kopš 2010. gada importēšana praktiski vairs nenotiek. Kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā importa apjoms ir bijis mainīgs, bet tas tā arī nav sasniedzis līmeni, kāds bija pirms pasākumu noteikšanas. Tādējādi var uzskatīt, ka importa zemais līmenis kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 2002. gadā ir spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultāts.
4.3.2. Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums
Korejas Republika
(98)
Tajos nedaudzajos gadījumos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad sadarbībā iesaistītais uzņēmums (TK Corporation) importēja Savienībā, importa cenas bija krietni zemākas par Savienības ražošanas nozares CIF cenām. Tomēr, kā norādīts iepriekš 32. apsvērumā, bija šaubas par to, vai šie ražojumi ir faktiski ievesti Savienības muitas teritorijā.
(99)
Tomēr Korejas importa Savienībā kopējais apjoms ir ļoti zems (sk. 32. apsvērumā), jo tas ir vien 0,03 % no Savienības tirgus daļas (sk. iepriekš 2. tabulā). Ņemot vērā to, ka importa apjoms Savienībā no Korejas Republikas bija mazs un ka bija plašs dažādu ražojuma veidu klāsts, šā importa cenas nevar izmantot cenu samazinājuma noteikšanā.
(100)
Tādēļ Komisija, nosakot to, kāds būtu cenu samazinājums, ja Korejas uzņēmumi Savienības tirgū pārdotu par šādām cenām, izmantoja Korejas eksporta cenas uz ASV un citām valstīm.
(101)
Tā kā TK Corporation eksports uz visām pasaules valstīm bija apmēram 25 %-40 % no visa CVG eksporta no Korejas Republikas, šo pārdošanu uzskatīja par tādu, kas reprezentatīvi atspoguļo Korejas eksporta darījumus. Tādēļ šīs cenas izmantoja, lai veiktu salīdzinājumu. Komisija koriģēja uz augšu eksporta cenas, lai ņemtu vērā nodokli, iekraušanas un apstrādes maksu.
(102)
Tādējādi pārdošanai uz ASV konstatēja cenu samazinājuma starpību 17 % apmērā un pārdošanai uz visām pasaules valstīm - 10 % apmērā.
Malaizija
(103)
Neviens Malaizijas uzņēmums izmeklēšanā nesadarbojās. Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no 14. panta 6. punkta datubāzes, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports Savienībā bija minimāls (sk. iepriekš 3. tabulā). Ņemot vērā to, ka importa apjoms Savienībā no Malaizijas bija mazs un ka bija plašs dažādu ražojuma veidu klāsts, šā importa cenas nevar izmantot cenu samazinājuma noteikšanā.
(104)
Tādēļ Komisija cenu samazinājumu aprēķināja, izmantojot to pašu metodiku kā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, salīdzinot Malaizijas eksporta cenas uz ASV ar pārdošanas cenām Savienības tirgū. Komisija koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā nodokli, iekraušanas un izkraušanas maksu.
(105)
Tādējādi tika konstatēts, ka pārdošanas darījumos uz ASV cenu samazinājuma starpība ir 34 %. Turklāt Komisija salīdzinājumam apzināja pārdošanas cenas no Malaizijas uz citām valstīm, un šiem pārdošanas darījumiem cenu samazinājuma starpība bija 28 %.
4.3.3. Imports no trešām valstīm
(106)
Turpmākajā tabulā parādīta citu trešo valstu importa Savienībā dinamika attiecīgajā periodā, proti, importa apjoma, tirgus daļas un vidējās cenas dinamika.
4. tabula
Imports no citām trešām valstīm
Valsts
2010
2011
2012
PIP
Ķīnas Tautas Republika
Apjoms tonnās
5 618
5 867
6 844
6 589
Indekss
100
104
122
117
Tirgus daļa
10 %
9 %
12 %
11 %
Vidējā cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Indekss
100
112
137
127
Citas trešās valstis
Apjoms tonnās
11 668
12 938
11 630
12 036
Indekss
100
111
100
103
Tirgus daļa
21 %
21 %
20 %
20 %
Vidējā cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Indekss
100
108
112
114
Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgās valstis
Apjoms tonnās
17 286
18 805
18 474
18 625
Indekss
100
109
107
108
Tirgus daļa
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Vidējā cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Indekss
100
110
115
115
Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.
(107)
Importa, kura izcelsme ir citās trešās valstīs, kas nav attiecīgās valstis, tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 31 % no Savienības kopējā patēriņa. Lielāko tirgus daļu veido imports no Ķīnas Tautas Republikas - 11 % no Savienības kopējā patēriņa. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bez tam nozīmīgi importa apjomi bija no Taizemes (4 % no Savienības tirgus), Vjetnamas (3 % no Savienības tirgus) un Saūda Arābijas (robežās no 0 % 2010. gadā līdz 4 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā).
(108)
Šā importa Savienībā cenas bija diezgan zemas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, it īpaši importam no Ķīnas Tautas Republikas. Pat ar antidempinga maksājumu 58,6 % apmērā, kas noteikts importam no Ķīnas Tautas Republikas, Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena ir zemāka nekā Savienības tirgus cena (sk. iepriekš 4. tabulā).
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.4.1. Vispārīgas piezīmes
(109)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kam attiecīgajā periodā bija ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(110)
Kaitējuma izvērtēšanas nolūkiem Komisija nošķīra kaitējuma makroekonomiskos un mikroekonomiskos rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc pārskatīšanas pieprasījumā ietvertajiem datiem un statistikas datiem. Dati attiecas uz visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja, vadoties pēc atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas uzskatāmas par tādām, kas reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(111)
Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, darba ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.
(112)
Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. Mikroekonomisko rādītāju pamatā ir vienīgi pārbaudītie dati par diviem atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām. Lai saglabātu konfidencialitāti, šie dati tiek norādīti vienīgi indeksētā veidā vai diapazonos.
4.4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(113)
Savienības kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
5. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms (tonnās)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indekss
100
110
116
120
Ražošanas jauda (tonnās)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indekss
100
100,3
100,3
100,3
Jaudas izmantojums
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indekss
100
110
116
120
Avots: pieprasījums.
(114)
Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 20 %. Tā kā Savienības patēriņš tajā pašā periodā palielinājās tikai par 8 %, atlikušais ražošanas apjoms tika eksportēts.
(115)
Jaudas izmantojums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķiet zems (32 %). Iepriekšējā tabulā norādītā paziņotā jauda atbilstoši standarta praksei šajā konkrētajā ražošanas nozarē un iepriekšējās procedūrās izmantotajai metodei ir aprēķināta, vadoties pēc teorētiskās maksimālās jaudas, strādājot trijās maiņās dienā, sešas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tomēr faktiski ražošanas nozare strādā divās maiņās dienā, piecas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tādēļ paziņotā jauda ne vienmēr precīzi atbilst faktiskajai jaudai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(116)
Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās. Jaudas izmantojuma pieaugums par 20 procentiem atbilst ražošanas apjoma pieaugumam attiecīgajā periodā.
4.4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(117)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
6. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indekss
100
114
105
109
Tirgus daļa
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indekss
100
101
99
100
Avots: pieprasījums.
(118)
Salīdzinājumā ar 2010. gadā Savienības tirgū pārdotajiem apjomiem 2011. gadā apjomi palielinājās par 14 %. Pēc tam apjomi samazinājās līdz 41 350 tonnām, un tādējādi attiecīgajā periodā kopumā pieaugums bija par 9 %.
(119)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija diezgan nemainīga.
4.4.2.3. Izaugsme
(120)
Vienlaikus ar Savienības patēriņa mēreno pieaugumu attiecīgajā periodā (+8 %) par 9 % pieauga arī Savienības ražotāju pārdošanas apjoms.
4.4.2.4. Nodarbinātība un darba ražīgums
(121)
Nodarbinātības un darba ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
7. tabula
Nodarbinātība un darba ražīgums
2010
2011
2012
PIP
Darbinieku skaits
1 064
1 022
979
957
Indekss
100
96
92
90
Ražīgums (vienība/darbinieks)
45
52
57
60
Indekss
100
114
126
134
Avots: pieprasījums.
(122)
Attiecīgajā periodā darbinieku skaits pakāpeniski samazinājās par 10 %. Tādējādi laikā no 2010. gada līdz PIP vienlaikus ar ražošanas apjoma pieaugumu Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, pieauga par 34 %.
4.4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.4.3.1. Cenas un tās ietekmējošie faktori
(123)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo svērto vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
8. tabula
Pārdošanas cenas Savienībā
2010
2011
2012
PIP
Vienības vidējās pārdošanas cenas visā Savienības tirgū (EUR/tonnas)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indekss
100
100
98
94
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonnas)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indekss
100
94
97
94
Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.
(124)
Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas Savienībā samazinājās par 6 %. Lai gan cenas laikā no 2010. gada līdz 2012. gadam bija diezgan nemainīgas, lielākais cenu sarukums notika laikā no 2011. gada līdz PIP.
(125)
Liela daļa ražošanas izmaksu bija nemainīgas, tādēļ ražošanas apjoma pieaugums par 20 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izraisīja vienības ražošanas izmaksu samazināšanos. Attiecīgi samazinājās arī vienības pārdošanas vidējā cena.
4.4.3.2. Darbaspēka izmaksas
(126)
Atlasīto Savienības ražotāju darbaspēka vidējo izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
2010
2011
2012
PIP
Vidējās algas uz darbinieku (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indekss
100
107
108
110
Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.
(127)
Attiecīgajā periodā darbaspēka vidējām izmaksām uz vienu darbinieku bija tendence pieaugt. No 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 10 %.
4.4.3.3. Krājumi
(128)
Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
10. tabula
Krājumi
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās (tonnās)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indekss
100
93
104
111
Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indekss
100
79
83
87
Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.
(129)
Salīdzinājumā ar 2010. gadu krājumi perioda beigās vispirms 2011. gadā samazinājās par 7 % un tad salīdzinājumā ar 2010. gadu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 11 %. Salīdzinājumā ar ražošanas apjomu laikā no 2010. gada līdz PIP krājumi perioda beigās samazinājās par 13 %.
4.4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(130)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
11. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā rentabilitāte (% no apgrozījuma)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indekss
100
118
151
133
Naudas plūsma (EUR) (indeksēta)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Ieguldījumi (EUR) (indeksēti)
100
115
112
105
Ienākums no ieguldījumiem
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indekss
100
81
64
80
Avots: pārbaudītie atlasīto uzņēmumu dati.
(131)
Komisija atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, līdzīgā ražojuma pārdošanā nesaistītiem pircējiem Savienībā gūto neto pirmsnodokļu peļņu izsakot procentos no minētās pārdošanas apgrozījuma.
(132)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare cieta būtiskus zaudējumus. 2010. gadā nozares zaudējumi bija - 20 %/- 15 %. Laikā no 2010. gada līdz PIP zaudējumi samazinājās par 33 %, bet rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija negatīvs - 14 %/- 9 %. Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsma 2010. gadā bija pozitīva. 2011. gadā tā pēkšņi samazinājās līdz negatīvām vērtībām un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija negatīva.
(133)
Ieguldījumiem bija tendence pieaugt. Salīdzinājumā ar 2010. gadu tie 2011. gadā pieauga par 15 %, 2012. gadā - par 12 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās 5 % virs 2010. gada līmeņa.
(134)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. 2010. gadā tas bija - 25 %/- 20 %, tad saruka līdz - 45 %/- 40 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās šādā līmenī.
4.4.3.5. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(135)
Tā kā importa no attiecīgajām valstīm apjoms ievērojami samazinājās un attiecīgajā periodā bija neliels (sk. iepriekš 2. un 3. tabulā), dempinga starpības lielumu nav iespējams izvērtēt. Tomēr, ņemot vērā iepriekš 136. līdz 144. apsvērumā ietverto novērtējumu, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozare joprojām bija neaizsargātā un nedrošā stāvoklī.
4.5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(136)
Padome Regulā (EK) Nr. 1001/2008 secināja, ka to antidempinga pasākumu rezultātā, kas attiecīgā ražojuma importam no Korejas Republikas un Malaizijas tika noteikti 2002. gadā, Savienības ražošanas nozare atguvās tikai daļēji. Par iemeslu kaitējuma rādītāju (pozitīvajai) dinamikai iepriekšējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā (2002. gada janvāris līdz 2007. gada jūnijs) lielā mērā bija pieprasījuma pieaugums 2007. un 2008. gadā.
(137)
Tomēr pēc 2008. gada stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ļoti pasliktinājās (salīdzinājumā ar 2007. un 2008. gadu). Šīs dinamikas iemesls lielā mērā bija pieprasījuma sarukums pēc 2008. gada.
(138)
Dažu rādītāju dinamika kopš 2010. gada bijusi pozitīva. Piemēram, Savienības ražošanas apjoms laikā no 2010. gada līdz PIP pieauga par 20 %. Šā pieauguma iemesls daļēji bija Savienības patēriņa pieaugums par 8 % tajā pašā periodā. Ražošanas apjoma pieauguma rezultātā uzlabojās jaudas izmantojuma rādītājs, kurš pieauga vairāk nekā par 20 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 9 %, kas atbilst Savienības patēriņa pieaugumam, savukārt Savienības uzņēmumu tirgus daļa nemainījās. Darbinieku skaita samazināšanas rezultātā (par 10 %) palielinājās arī darba ražīgums (par 34 %).
(139)
Tomēr jaudas izmantojums joprojām bija zems. Tas daļēji izskaidrojams ar faktu, ka pieejamo infrastruktūru bija plānots izmantot trijās maiņās dienā un sešas dienas nedēļā, un atbilstoši tika aprēķināta maksimālā jauda. Tomēr attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare strādāja vien divās maiņās dienā piecas dienas nedēļā.
(140)
Nemainīgo ražošanas izmaksu lielā īpatsvara dēļ Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā cieta ievērojamus zaudējumus. Neraugoties uz finansiālo rādītāju uzlabošanos par 30 % laikā no 2010. gada līdz PIP, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tomēr bija lieli zaudējumi (robežās no - 14 % līdz - 9 %).
(141)
Šie lielie zaudējumi kopā ar lielā mērā negatīvo naudas plūsmu ir svarīgi rādītāji, kas liecina par Savienības ražošanas nozares neaizsargāto stāvokli.
(142)
Jānorāda tas, ka Regulā (ES) Nr. 78/2013, ar kuru antidempinga pasākumi tika uzlikti attiecīgā ražojuma importam no Krievijas un Turcijas, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir smagā stāvoklī sakarā ar tai nodarīto kaitējumu. Minētās procedūras attiecīgais periods ilga no 2008. gada janvāra līdz 2011. gada septembrim, un tas daļēji pārklājas ar attiecīgo periodu šajā izmeklēšanā (14).
(143)
Iepriekš minētajā regulā noteiktajiem antidempinga pasākumiem šķietami bijusi labvēlīga ietekme, jo vairākiem kaitējuma rādītājiem ir tendence uzlaboties (piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, rentabilitāte, ražīgums un patēriņš). Tomēr, kā liecina šī izmeklēšana, Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga.
(144)
Tādēļ Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargātā stāvoklī un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no iepriekšējās izmeklēšanās konstatētā kaitējuma.
5. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
5.1. Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu izbeigšanas gadījumā
(145)
Komisija 85. apsvērumā secināja, ka pasākumu izbeigšanas rezultātā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm visdrīzāk atkārtotos.
(146)
Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir neaizsargāts. Lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā stāvoklis nedaudz uzlabojās, nevienu brīdi attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare peļņu neguva.
(147)
Tādēļ, atkārtojoties importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, Savienības ražošanas nozares nedrošā stāvoklis vēl vairāk pasliktinātos. Šāds imports varētu pārņemt Savienības ražošanas nozares tirgus daļu Savienības tirgū. Tādējādi arvien samazinātos Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums - viens no galvenajiem rādītājiem, kas ir par iemeslu Savienības ražošanas nozares nelabvēlīgajiem rezultātiem attiecīgajā periodā.
(148)
Importa par dempinga cenām atkārtošanās Savienības ražošanas nozarei radītu arvien lielāku cenu spiedienu un tādējādi vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares finansiālos rādītājus
(149)
Tādēļ Komisija secina, ka pēc Korejas Republikai un Malaizijai noteikto pasākumu izbeigšanas visdrīzāk ir gaidāma importa par dempinga cenām atkārtošanās no minētajām valstīm, un tas var izraisīt lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām, pārdošanas apjomiem un tirgus daļu un pasliktināt tās ekonomisko stāvokli. Pēc Korejas Republikai un Malaizijai noteikto pasākumu izbeigšanas kaitējums visdrīzāk atkārtotos, jo domājams, ka tādējādi vēl vairāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares jau tā sliktais ekonomiskais stāvoklis.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
(150)
Atbilstoši pamatregulas 21. pantam Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Korejas Republiku un Malaiziju vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, izvērtēja visu dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, vairumtirgotāju un lietotāju intereses.
(151)
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(152)
Sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana un pasākumi ir spēkā kopš 2002. gada, izvērtējums ļauj analizēt jebkādu spēkā esošo antidempinga pasākumu nelabvēlīgu ietekmi uz attiecīgajām personām.
(153)
Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga atkārtošanos un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.
6.1. Savienības ražošanas nozares intereses
(154)
Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi aizkavēja importa par dempinga cenām ienākšanu Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozare ir nedrošā stāvoklī, ko apliecina dažu nozīmīgu kaitējuma rādītāju nelabvēlīgās tendences.
(155)
Ja pasākumi tiktu izbeigti, domājams, ka tirgū būtu ievērojams importa par dempinga cenām pieplūdums no attiecīgajām valstīm, kas, domājams, izraisītu kaitējuma atkārtošanos. Šis importa pieplūdums cita starpā izraisītu tirgus daļas zaudēšanu, pārdošanas cenas samazināšanos, jaudas izmantojuma samazināšanos un kopumā Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.
(156)
Tādējādi Komisija secina, ka Korejas Republikai un Malaizijai noteikto antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības ražošanas nozares interesēm.
6.2. Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses
(157)
Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanai visdrīzāk nebūtu ievērojamas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem. Neviens importētājs un neviens lietotājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtu ievērojami ietekmējuši minētās grupas, var secināt, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem.
6.3. Secinājums par Savienības interesēm
(158)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav tādu nepārvaramu iemeslu, kas liktu domāt, ka pasākumu noteikšana Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes CVG būtu pretrunā Savienības interesēm.
7. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(159)
No iepriekš minētajiem apsvērumiem var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam.
(160)
Tomēr, kā liecina šī izmeklēšana, Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā uzlabojas, un galīgo antidempinga pasākumu noteikšana tā paša ražojuma importam no Krievijas un Turcijas 2013. gadā (sk. 5. apsvērumā), šķiet, arī ir labvēlīgi ietekmējusi Savienības ražošanas nozares stāvokli, kā paskaidrots 143. apsvērumā. Tādējādi izvērtējums liecina, ka, ņemot vērā kopējo kaitējuma analīzi un domājamās norises tirgū gadījumā, ja pasākumi tiktu piemēroti, par pieciem gadiem īsāks periods būtu pietiekams, lai Savienības ražošanas nozare atgūtos no ekonomiskajām un finansiālajām grūtībām.
(161)
Turklāt, izvērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli un kaitējuma analīzi, nevar aprobežoties vien ar (iespējamo) attiecīgā ražojuma importu no Korejas Republikas un Malaizijas, jo Savienības ražošanas nozares stāvokli ietekmē arī cita veida imports un pasākumi pret to, piemēram, iepriekš minētie Krievijai un Turcijai noteiktie pasākumi.
(162)
Tādēļ uzskatāms, ka šajā gadījumā, ņemot vērā konkrētos apstākļus, pasākumus izņēmuma kārtā vajadzētu pagarināt nevis par pilnu piecu gadu laikposmu, kā noteikts pagaidu regulā, bet tiem būtu jānosaka tāds pats termiņš kā pasākumiem, kas noteikti importam no Krievijas un Turcijas. Šāda pasākumu termiņa vienādošana turklāt ļautu veikt visapatverošu un saskanīgu dempinga prakses radītās ietekmes uz Savienības ražošanas nozari izvērtējumu gadījumā, ja šāda pārskatīšana būtu turpmāk nepieciešama.
(163)
Minēto spēkā esošo pasākumu, kas ir noteikti CVG importam no Krievijas un Turcijas, termiņš ir 2018. gada 29. janvāris. Tātad Korejas Republikas un Malaizijas CVG importam noteikto galīgo antidempinga pasākumu termiņš attiecīgi būtu jākoriģē un jānosaka tajā pašā datumā.
(164)
Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināto veidgabalu nozares aizsardzības komiteja piekrīt tam, ka ierosinātais termiņš dotu iespēju vēlāk veikt kopīgu pārskatīšanas izmeklēšanu, ja tāda tiktu pieprasīta, un tādējādi arī veikt visaptverošu dempinga un kaitējuma izvērtējumu par importu no vairākām valstīm. Taču tā norādīja, ka pēc PIP attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms no visām valstīm ir ļoti pieaudzis, savukārt šā importa vidējā cena ir strauji sarukusi. Šīs norises pēc PIP esot pasliktinājušas Savienības ražošanas nozares stāvokli, un tādēļ apstākļi, kuri pamatoja antidempinga pasākumu noteikšanu uz laiku, kas mazāks par pieciem gadiem, vairs nesot aktuāli.
(165)
Komisija norāda, ka minētās norises pēc PIP (proti, importa apjoma pieaugums un cenu samazināšanās) atbilst pieejamajiem Eurostat statistikas datiem, kuros ir ietverti arī tādi ražojuma veidi, uz kuriem konkrētā izmeklēšana neattiecas. Savukārt Komisijai pieejamā statistika par konkrēti attiecīgā ražojuma importu pēc PIP liecina, ka pēc PIP importa apjoms ir samazinājies par 10-15 % un minētā importa vidējā cena arī ir samazinājusies (par 15-20 %). Komisija uzskata, ka attiecīgā ražojuma importa dinamika pēc PIP situācijā, kad nav citu apstiprinošu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, neapgāž Komisijas secinājumus par piemērotāko antidempinga pasākumu noteikšanas periodu (sk. 160. līdz 163. apsvērumā). Tādēļ iebildums tiek noraidīts.
(166)
Tādējādi, ņemot vērā secinājumus par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, spēkā esošie antidempinga pasākumi, ko piemēro Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam un kā piemērošana saglabāta ar Regulu (EK) Nr. 1001/2008, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 363/2010, būtu jāsaglabā līdz 2018. gada 29. janvārim.
(167)
Komiteja, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, atzinumu nesniedza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu importam (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (Taric kodi 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 un 7307998098).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu, kas aprakstīti 1. punktā, neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme (%)
Taric kodi
Malaizija
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Visi pārējie uzņēmumi
75,0
A999
Korejas Republika
Visi uzņēmumi
44,0
-
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tā ir spēkā līdz 2018. gada 29. janvārim.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 2. decembrī