NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1374/2014
ze dne 28. listopadu 2014
o statistické zpravodajské povinnosti pojišťovacích společností
(ECB/2014/50)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že pojišťovací společnosti jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98 kromě toho stanoví, že v řádně odůvodněných případech má ECB právo shromažďovat statistické informace na konsolidovaném základě. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek, a opravňuje ji, aby některé kategorie zpravodajských jednotek zčásti nebo zcela zprostila statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB.
(2)
Účelem uložení statistické zpravodajské povinnosti pojišťovacím společnostem je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru pojišťovacích společností v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Shromažďování statistických informací o pojišťovacích společnostech je nezbytné pro uspokojení potřeby pravidelných i ad hoc analýz, k podpoře ECB při provádění měnové a finanční analýzy a pro příspěvek ESCB ke stabilitě finančního systému.
(3)
Národní centrální banky by měly mít pravomoc shromažďovat informace o pojišťovacích společnostech od skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci širšího statistického zpravodajského rámce, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. V těchto případech je vhodné v zájmu transparentnosti informovat zpravodajské jednotky o různých statistických účelech, pro něž jsou údaje shromažďovány.
(4)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž pro pojišťovací společnosti by národní centrální banky měly být oprávněny sloučit zpravodajskou povinnost podle tohoto nařízení se zpravodajskou povinností podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24) (3).
(5)
Údaje, které národní centrální banky na základě tohoto nařízení shromažďují pro statistické účely, úzce souvisejí s údaji, které shromažďují příslušné vnitrostátní orgány pro účely dohledu na základě rámce zavedeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (4). S ohledem na obecný mandát ECB, zakotvený v článku 5.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), spolupracovat v oblasti statistiky s ostatními orgány a s cílem omezit administrativní zatížení a zamezit duplicitnímu provádění úkolů mohou národní centrální banky odvozovat údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromažďovaných podle směrnice 2009/138/ES (včetně vnitrostátních právních předpisů, kterými se tato směrnice provádí), a to s náležitým ohledem na podmínky jakékoli dohody o spolupráci mezi příslušnou národní centrální bankou a příslušným vnitrostátním orgánem. Podle článku 70 směrnice 2009/138/ES mohou příslušné vnitrostátní orgány předávat informace potřebné pro plnění svých úkolů na základě uvedené směrnice národním centrálním bankám nebo jiným subjektům s funkcí podobnou měnovým institucím.
(6)
Evropský systém účtů zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5) (dále jen „ESA 2010“) vyžaduje, aby byla aktiva a pasiva institucionálních jednotek vykazována v zemi, v níž jsou tyto jednotky rezidenty. Pokud národní centrální banky odvozují údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromažďovaných podle směrnice 2009/138/ES, mohou být aktiva a pasiva poboček pojišťovacích společností, jejichž ústředí se nachází v Evropském hospodářském prostoru (EHP), v zájmu minimalizace zpravodajské zátěže sloučena s aktivy a pasivy ústředí. O pobočkách pojišťovacích společností by měly být shromažďovány omezené informace pro účely sledování jejich velikosti a případných odchylek od systému ESA 2010.
(7)
Na shromažďování statistických informací podle tohoto nařízení by se měla vztahovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(8)
Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na členské státy eurozóny, tak na členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které poruší statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(10)
Rada guvernérů by měla nejpozději do roku 2020 posoudit přínosy a náklady: a) zvýšení pokrytí čtvrtletního vykazování z 80 % na 95 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny; b) odděleného vykazování aktiv a pasiv poboček pojišťovacích společností v případech, kdy jsou pobočky rezidenty členských států eurozóny, a mateřské společnosti těchto poboček jsou rezidenty v EHP, a c) dalšího zkrácení lhůty pro předávání údajů zpravodajskými jednotkami na čtyři týdny po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„pojišťovací společností“ (S.128, ESA 2010) se rozumí finanční instituce nebo kvazikorporace, která se převážně zabývá finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění.
Tato definice zahrnuje:
a)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby životního pojištění, v jejichž rámci pojistníci poukazují pravidelné nebo jednorázové platby pojistiteli a výměnou za to pojistitel zaručuje, že pojistníkům poskytne dohodnutou částku nebo anuitu, a to k určitému datu nebo dříve;
b)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby neživotního pojištění na krytí takových rizik, jako jsou např. nehody, nemoc, požár nebo neschopnost splácet úvěr;
c)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby zajištění, v jejichž rámci si pojištění kupuje pojistitel, aby se ochránil před neočekávaně vysokým počtem nároků na náhrady nebo mimořádně vysokými náhradami.
Tato definice nezahrnuje:
a)
investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) (6);
b)
účelové finanční společnosti pro sekuritizaci ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (7);
c)
měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (8);
d)
penzijní fondy ve smyslu odstavce 2.105 ESA 2010.
2.
„pobočkou“ se rozumí v obchodním rejstříku nezapsané zastoupení nebo pobočka (nikoli však ústředí) pojišťovací společnosti nebo zajišťovny;
3.
„dceřinou společností“ se rozumí subjekt zapsaný v obchodním rejstříku, v němž jiný subjekt drží většinový podíl nebo všechny podíly;
4.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
5.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je zapsána do obchodního rejstříku. Není-li právnická osoba zapsána do obchodního rejstříku, její rezidentská příslušnost se určí podle jejího sídla, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a pokračující existence této osoby;
6.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je pojišťovací společnost rezidentem;
7.
„příslušným vnitrostátním orgánem“ se rozumí příslušný vnitrostátní orgán členského státu eurozóny, v němž je pojišťovací společnost rezidentem;
8.
„údaji podle jednotlivých cenných papírů“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů;
9.
„údaji podle jednotlivých položek“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých aktiv nebo pasiv;
10.
„agregovanými údaji“ se rozumí údaje, které nejsou členěny podle jednotlivých aktiv nebo pasiv;
11.
„finančními transakcemi“ se rozumí transakce, které vyplývají ze vzniku, zániku nebo změny vlastnictví finančních aktiv nebo pasiv, jak je podrobně uvedeno v části 5 přílohy II;
12.
„přeceněním v důsledku změn cen a směnných kurzů“ se rozumí změny ocenění aktiv a pasiv, k nimž dochází v důsledku změn v cenách aktiv a pasiv a/nebo vlivu směnných kurzů na hodnoty aktiv a pasiv denominovaných v cizí měně, vyjádřené v eurech, jak je podrobně uvedeno v části 5 přílohy II.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Shromažďují-li národní centrální banky údaje podle systému ESA 2010, který vyžaduje, aby byla aktiva a pasiva institucionálních jednotek vykazována v zemi, v níž je daná jednotka rezidentem, sestává skutečný soubor zpravodajských jednotek z pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území příslušného členského státu eurozóny.
2. Pokud národní centrální banky odvozují údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromážděných na základě ustanovení směrnice 2009/138/ES nebo vnitrostátních právních předpisů, kterými se tato směrnice provádí, sestává skutečný soubor zpravodajských jednotek z:
a)
pojišťovacích společností, které jsou zapsány v obchodním rejstříku v příslušném členském státě eurozóny a které jsou rezidenty na tomto území, včetně dceřiných společností, jejichž mateřské společnosti se nacházejí mimo toto území;
b)
poboček pojišťovacích společností uvedených v písmenu a), které jsou rezidenty mimo území příslušného členského státu eurozóny, a
c)
poboček pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území příslušného členského státu eurozóny, avšak jejichž ústředí se nachází mimo EHP.
Pobočky pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území členského státu eurozóny a jejichž ústředí se nachází v EHP, nejsou součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek.
3. Pojišťovací společnosti ve skutečném souboru zpravodajských jednotek mají úplnou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle článku 7.
Článek 3
Seznam pojišťovacích společností pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede pro statistické účely seznam pojišťovacích společností, které tvoří skutečný soubor zpravodajských jednotek podle tohoto nařízení. Tento seznam může vycházet ze seznamů pojišťovacích společností, které v současné době sestavují vnitrostátní orgány (pokud jsou takové seznamy k dispozici), a mohou jej doplňovat další seznamy pojišťovacích společností spadajících pod definici „pojišťovací společnosti“ v článku 1.
2. Příslušná národní centrální banka může po zpravodajské jednotce uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) požadovat poskytnutí nezbytných informací o jejích pobočkách, pokud jsou tyto informace zapotřebí pro účely seznamu.
3. Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, zejména pomocí elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
4. Je-li nejnovější elektronická verze seznamu podle tohoto článku nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhala na tento nesprávný seznam.
Článek 4
Statistická zpravodajská povinnost
1. Zpravodajské jednotky poskytují příslušné národní centrální bance přímo nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu podle místních ujednání o spolupráci a v souladu s přílohami I a II:
a)
čtvrtletně údaje o stavech aktiv a pasiv pojišťovacích společností ke konci čtvrtletí a v souladu s článkem 5 případně údaje o čtvrtletních úpravách z přecenění nebo finančních transakcích;
b)
čtvrtletně údaje o stavu technických rezerv neživotního pojištění ke konci čtvrtletí v členění podle druhu pojištění;
c)
ročně údaje o stavu technických rezerv neživotního pojištění ke konci roku v členění podle druhu pojištění a zeměpisné oblasti;
2. Kromě požadavků uvedených v odstavci 1 zpravodajské jednotky, které jsou pojišťovacími společnostmi zapsanými v obchodním rejstříku v členském státě eurozóny a rezidenty na jeho území, poskytují příslušné národní centrální bance (buď přímo, nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci) informace o předepsaném pojistném, nákladech na pojistná plnění a zaplacených provizích. Tyto informace se poskytují jednou ročně v souladu s přílohami I a II.
3. Národní centrální banky mohou údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, získat z následujících údajů shromažďovaných na základě rámce zavedeného směrnicí 2009/138/ES:
a)
údajů obsažených v kvantitativních výkazech pro účely dohledu, které příslušné vnitrostátní orgány předávají národním centrálním bankám (ať už jsou národní centrální banka a příslušný vnitrostátní orgán zřízeny samostatně nebo integrovány v rámci téže instituce) v souladu s podmínkami místních ujednání o spolupráci mezi oběma subjekty; nebo
b)
údajů obsažených v kvantitativních výkazech pro účely dohledu, které zpravodajské jednotky předávají přímo a současně národní centrální bance a příslušnému vnitrostátnímu orgánu.
Jestliže kvantitativní výkaz pro účely dohledu obsahuje údaje nezbytné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti podle tohoto nařízení, mají národní centrální banky přístup k celému výkazu a ke všem souvisejícím výkazům potřebným pro účely zajištění kvality údajů.
Členské státy mohou zavést mechanismy spolupráce, které umožní, aby příslušný vnitrostátní orgán centralizovaně shromažďoval informace jak v souvislosti s požadavky na shromažďování údajů na základě rámce zavedeného směrnicí 2009/138/ES, tak i v souvislosti s dodatečnými požadavky na shromažďování údajů stanovenými tímto nařízením, a to v souladu s vnitrostátním právem a harmonizovanými podmínkami, které může vymezit ECB.
4. Národní centrální banky uvědomí zpravodajské jednotky o různých účelech, pro něž jsou jejich údaje shromažďovány.
Článek 5
Úpravy z přecenění a finanční transakce
Informace o úpravách z přecenění a finančních transakcích, které jsou podrobně vymezeny v příloze I a popsány v příloze II, se získávají takto:
a)
zpravodajské jednotky vykazují agregované údaje o úpravách z přecenění a/nebo finančních transakcích podle pokynů příslušné národní centrální banky;
b)
Národní centrální banky buď odvozují přibližné odhady hodnoty obchodů s cennými papíry z údajů podle jednotlivých cenných papírů, nebo shromažďují údaje o těchto obchodech přímo od zpravodajských jednotek podle jednotlivých cenných papírů. Národní centrální banky mohou postupovat obdobně v případě aktiv, která nejsou cennými papíry, shromažďují-li údaje podle jednotlivých položek;
c)
přibližné odhady hodnoty finančních transakcí týkajících se pojistných technických rezerv v držení pojišťovacích společností odvozují:
i)
zpravodajské jednotky podle pokynů příslušné národní centrální banky na základě společných osvědčených postupů, které mohou být vymezeny na úrovni eurozóny, nebo
ii)
příslušná národní centrální banka na základě údajů poskytnutých pojišťovacími společnostmi.
Článek 6
Účetní pravidla
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, používají pojišťovací společnosti pro účely vykazování podle tohoto nařízení účetní pravidla stanovená v příslušných vnitrostátních předpisech, kterými se provádí směrnice 2009/138/ES, nebo v jakýchkoli jiných vnitrostátních či mezinárodních normách, kterými se mají pojišťovací společnosti řídit na základě pokynů poskytnutých národními centrálními bankami.
2. Kromě požadavků na používání účetních pravidel pojišťovacími společnostmi v souladu s odstavcem 1 se vklady a úvěry v držení pojišťovacích společností, které jsou v tabulce 2.1 a 2.2 přílohy I označeny jako vedené v „nominální hodnotě“, vykazují v zůstatkové hodnotě částky jistiny ke konci čtvrtletí. Tato částka nezahrnuje odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů.
3. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
Článek 7
Výjimky
1. Výjimky lze udělit malým pojišťovacím společnostem, a to v následujících případech:
a)
národní centrální banky mohou udělit výjimky nejmenším pojišťovacím společnostem z hlediska podílu na trhu ve smyslu čl. 35 odst. 6 směrnice 2009/138/ES, a to za předpokladu, že pojišťovací společnosti přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 80 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny;
b)
pojišťovací společnost, které byla udělena výjimka podle písmene a), plní zpravodajskou povinnost stanovenou v článku 4 na roční bázi, tak aby pojišťovací společnosti přispívající k roční agregované rozvaze představovaly alespoň 95 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny;
c)
pojišťovací společnost, která není povinna vykazovat žádné údaje podle písmen a) a b), vykazuje omezený soubor informací, který vymezí příslušná národní centrální banka.
d)
národní centrální banky každoročně kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b), a to včas tak, aby mohly udělit nebo v případě nutnosti zrušit výjimku s účinností od počátku následujícího kalendářního roku.
2. Národní centrální banky mohou udělit výjimky pojišťovacím společnostem, pokud jde o vykazování držby oběživa a vkladů v nominální hodnotě.
Pokud údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace ukazují, že rezidentské pojišťovací společnosti drží oběživo a vklady představující méně než 10 % celkového národního úhrnu rozvah pojišťovacích společností a méně než 10 % celkového objemu oběživa a vkladů držených pojišťovacími společnosti eurozóny z hlediska stavů, může příslušná národní centrální banka rozhodnout, že nebude vyžadovat vykazování držby oběživa a vkladů v nominální hodnotě. Příslušná národní centrální banka oznámí každé takové rozhodnutí zpravodajským jednotkám.
3. Pojišťovací společnosti se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 4. Pokud pojišťovací společnost zvolí tuto možnost, musí před každým následným využitím této výjimky obdržet souhlas příslušné národní centrální banky.
Článek 8
Lhůty
1. Za rok 2016 předávají zpravodajské jednotky příslušné národní centrální bance a/nebo příslušnému vnitrostátnímu orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci požadované čtvrtletní údaje nejpozději osm týdnů po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. Tato lhůta se v každém následujícím roce zkracuje o jeden týden a v případě čtvrtletí končících v roce 2019 činí pět týdnů.
2. Za rok 2016 předávají zpravodajské jednotky příslušné národní centrální bance a/nebo příslušnému vnitrostátnímu orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci požadované roční údaje nejpozději 20 týdnů po skončení roku, ke kterému se údaje vztahují. Tato lhůta se v každém následujícím roce zkracuje o dva týdny a v v roce 2019 činí 14 týdnů.
Článek 9
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze III.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze III.
Článek 10
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění jejich statistických povinností, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, buď přímo nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci, jakmile byl záměr takovou operaci provést zveřejněn a před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 11
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB ověřovat nebo vynuceně shromažďovat tyto informace sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá zpravodajská jednotka neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu nebo opravy stanovené v příloze III.
Článek 12
První vykazování
1. Poprvé se vykazují čtvrtletní údaje za první čtvrtletí roku 2016 a roční údaje za rok 2016.
2. Pojišťovací společnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. b) vykazují roční údaje od referenčního roku 2016. Kromě toho tyto pojišťovací společnosti vykáží úplný soubor údajů v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) za první čtvrtletí roku 2016, aby bylo možné sestavovat statistické informace o subsektoru pojišťovacích společností od počátku roku 2016.
Článek 13
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. listopadu 2014.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1374/2014
(2014. gada 28. novembris)
par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām apdrošināšanas sabiedrībām
(ECB/2014/50)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),
tā kā:
(1)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu savas statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālā banka (ECB), kurai palīdz nacionālās centrālās bankas (NCB), var vākt statistisko informāciju pārskatu sniedzēju atsauces kopās par to, kas vajadzīgs Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka apdrošināšanas sabiedrības ir pārskatu sniedzēju atsauces kopā ECB statistikas pārskatu prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 4. punkts nosaka, ka ECB var vākt konsolidētu statistisko informāciju pienācīgi pamatotos gadījumos. Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants nosaka, ka ECB precizē faktiskos pārskatu sniedzējus pārskatu sniedzēju atsauces kopas ietvaros, kā arī nosaka ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažu kategoriju pārskatu sniedzējus no tās statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.
(2)
Statistikas pārskatu sniegšanas prasību ievešanas mērķis attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par apdrošināšanas sabiedrību apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk - “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju. Statistiskās informācijas vākšana par apdrošināšanas sabiedrībām ir nepieciešama, lai nodrošinātu regulāras un ad hoc analītiskās vajadzības, atbalstītu ECB monetārās un finanšu analīzes veikšanu, kā arī lai ECBS varētu veicināt finanšu sistēmas stabilitāti.
(3)
NCB būtu jābūt pilnvarotai vākt informāciju par apdrošināšanas sabiedrībām no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem plašāka statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma ietvaros ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai nodrošinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti dažādām statistikas vajadzībām.
(4)
Lai samazinātu pārskatu sniegšanas slogu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām, NCB būtu jābūt pilnvarotām apvienot savas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar šo regulu un savas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (3).
(5)
Pastāv cieša saikne starp datiem, ko NCB savākušas statistikas vajadzībām saskaņā ar šo regulu, un datiem, ko nacionālās kompetentās iestādes (NKI) savākušas uzraudzības vajadzībām saskaņā ar regulējumu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (4). Ņemot vērā ECB vispārējo mandātu saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtu (turpmāk - “ECBS Statūti”) 5. panta 1. punktu, sadarboties ar citām iestādēm statistikas jomā, un lai samazinātu administratīvo slogu un novērstu uzdevumu dublēšanos, NCB var iegūt datus, kas jāsniedz saskaņā ar šo regulu, no datiem, kas savākti saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, t. sk. attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem ievieš šo direktīvu, ievērojot attiecīgās NCB un attiecīgās NKI noslēgtās sadarbības vienošanās noteikumus. Direktīvas 2009/138/EK 70. pants nosaka, ka NKI savu pienākumu izpildei saskaņā ar šo Direktīvu var sniegt informāciju NCB un citām struktūrām ar monetārām iestādēm līdzīgu funkciju.
(6)
Eiropas Kontu sistēma, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (5) (turpmāk - “EKS 2010”), nosaka, ka par institucionālo vienību aktīviem un pasīviem pārskatu sniedz rezidences valstī. Lai samazinātu pārskatu sniegšanas slogu, ja NCB iegūst datus, kas jāsniedz saskaņā ar šo regulu no datiem, kas savākti saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas sabiedrību filiāļu, kuru galvenais birojs atrodas Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ), aktīvus un pasīvus var apkopot ar galvenā biroja aktīviem un pasīviem. Daļēju informāciju par apdrošināšanas sabiedrību filiālēm vāc ar mērķi kontrolēt to izmēru un jebkādas novirzes no EKS 2010.
(7)
Statistiskās informācijas vākšanai saskaņā ar šo regulu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.
(8)
Lai gan tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Statūtu 34. panta 1. punktu pieņemtie ECB noteikumi nepiešķir nekādas tiesības un neuzliek nekādus pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk - “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pantu piemēro gan euro zonas, gan ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. Apsvērums nosaka, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un laikus sagatavotu šīs valstis kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm statistikas jomā.
(9)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības uzlikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kuri neievēro ECB regulās un lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības.
(10)
Padome vēlākais līdz 2020. gadam izvērtē šādus ieguvumus un izmaksas: a) pārskatu sniegšanas palielināšana no 80 % līdz 95 % no kopējās apdrošināšanas sabiedrību tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī; b) atsevišķa pārskatu sniegšana par apdrošināšanas sabiedrību filiāļu aktīviem un pasīviem, ja filiāles ir kādas euro zonas dalībvalsts rezidenti un šo filiāļu mātesuzņēmumi ir EEZ rezidenti, un c) papildu datu nosūtīšanas termiņa samazināšana pārskatu sniedzējiem līdz četrām nedēļām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
“apdrošināšanas sabiedrība” un “AS” (EKS 2010 128. apakšsektors) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, kas ir risku apkopošanas rezultāts galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā.
Definīcijā iekļauj:
a)
finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz dzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, ja polišu turētāji apdrošinātājam veic regulārus vai vienreizējus maksājumus un apdrošinātājs apmaiņā pret tiem garantē polišu turētājiem izmaksāt līgumsummu vai periodisku maksājumu konkrētā datumā vai pirms termiņa;
b)
finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, pret tādiem riskiem kā nelaimes gadījumi, slimība, ugunsgrēks, kredītnespēja;
c)
finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz pārapdrošināšanas pakalpojumus, ja apdrošinātājs iegādājies apdrošināšanu, lai aizsargātu sevi no neparedzēti liela atlīdzības prasību skaita vai ļoti lielām atlīdzību prasībām.
Definīcijā neiekļauj:
a)
ieguldījumu fondus, kas definēti Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) (6) 1. pantā;
b)
finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos, kā tas definēts Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (7) 1. pantā.;
c)
monetārās finanšu iestādes, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (8) 1. pantā;
d)
pensiju fondus, kas definēti EKS 2010 2.105. punktā.
2)
“filiāle” ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības aģentūra vai filiāle bez neatkarīga juridiska statusa, izņemot galveno biroju;
3)
“meitasuzņēmums” (subsidiary) ir atsevišķi reģistrēta vienība, kurā citai vienībai ir vairākuma vai pilna līdzdalība;
4)
“pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;
5)
“rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu;
6)
“attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir apdrošināšanas sabiedrība;
7)
“attiecīgā NKI” ir tās euro zonas dalībvalsts NKI, kuras rezidents ir apdrošināšanas sabiedrība;
8)
“vērtspapīru līmenī sniegtie dati” ir dati atsevišku vērtspapīru dalījumā.
9)
“posteņu līmenī sniegtie dati” ir dati atsevišķu aktīvu vai pasīvu dalījumā;
10)
“kopsavilkuma dati” ir dati, kurus neiedala datos par individuālajiem aktīviem un pasīviem;
11)
“finanšu darījumi” ir darījumi, kas izriet no finanšu aktīvu vai pasīvu īpašumtiesību radīšanas, likvidācijas vai maiņas, kā sīkāk noradīts II pielikuma 5. daļā;
12)
“cenu un valūtas kursa pārvērtēšana” ir svārstības aktīvu un pasīvu novērtējumā, kas rodas no pārmaiņām aktīvu un pasīvu cenās un/vai valūtas kursos un/vai kas ietekmē euro izteiktās ārvalstu valūtā denominēto aktīvu un pasīvu vērtības, kā sīkāk norādīts II pielikuma 5. daļā.
2. pants
Faktiskie pārskatu sniedzēji
1. Ja NCB vāc datus saskaņā ar EKS 2010, kas nosaka, ka par institucionālo vienību aktīviem un pasīviem pārskatus jāsniedz rezidences valstī, faktiskie pārskatu sniedzēji ir apdrošināšanas sabiedrības, kas ir attiecīgās euro zonas dalībvalsts rezidenti.
2. Ja NCB iegūst datus, par kuriem jāsniedz pārskats saskaņā ar šo Regulu, no datiem, kas iegūti saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK noteikumiem vai saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem ievieš šo Direktīvu, faktiskie pārskatu sniedzēji ir:
a)
apdrošināšanas sabiedrības, kas reģistrētas attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijā un ir tās rezidentes, t. sk. ārpus šīs teritorijas esošo mātes uzņēmumu meitas uzņēmumi;
b)
apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas minētas a) apakšpunktā, kas ir rezidenti ārpus attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijas; un
c)
apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas ir rezidenti attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijā, bet kuru galvenais birojs atrodas ārpus EEZ.
Apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas ir rezidenti euro zonas dalībvalsts teritorijā un kuru galvenais birojs atrodas EEZ nav daļa no faktiskās ziņotāju grupas.
3. Uz apdrošināšanas sabiedrībām, kas ir faktiskie pārskatu sniedzēji, attiecas visas statistikas pārskatu sniegšanas prasības pilnībā, ja vien tām nav piešķirts kāds no 7. pantā minētajiem atbrīvojumiem.
3. pants
Apdrošināšanas sabiedrību saraksts statistikas vajadzībām
1. ECB Valde, ievērojot šīs regulas noteikumus, izveido un uztur statistikas vajadzībām to apdrošināšanas sabiedrību sarakstu, kuras ir faktiskie pārskatu sniedzēji. Saraksts var tikt veidots, izmantojot esošos nacionālo iestāžu izveidotus apdrošināšanas sabiedrību sarakstus, ja tādi saraksti ir pieejami, tos papildinot ar citiem apdrošināšanas sabiedrību sarakstiem, kas atbilst apdrošināšanas sabiedrības definīcijai 1. pantā.
2. Attiecīgā NCB var prasīt 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam pārskatu sniedzējam sniegt nepieciešamo informāciju par savām filiālēm, ja šāda informācija ir nepieciešama saraksta nolūkā.
3. NCB un ECB šo sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus, t. sk. ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu, vai pēc attiecīgo pārskatu sniedzēju pieprasījuma - papīra dokumenta veidā.
4. Ja šajā pantā minētajā saraksta jaunākā pieejamā elektroniskā versija ir nepareiza, ECB nepiemēro sankcijas pārskatu sniedzējam, kas nav pienācīgi izpildījis pārskatu sniegšanas prasības, labticīgi paļaujoties uz nepareizo sarakstu.
4. pants
Statistikas pārskatu sniegšanas prasības
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji saskaņā ar I un II pielikumu tieši vai ar attiecīgās VKI palīdzību vietējo sadarbības vienošanās ietvaros sniedz attiecīgajai NCB šādus datus:
a)
katru ceturksni - ceturkšņa beigu krājumu datus par apdrošināšanas sabiedrību aktīviem un pasīviem, kā arī saskaņā ar 5. pantu attiecīgos gadījumos ceturkšņa datus par pārvērtēšanas korekcijām vai finanšu darījumiem;
b)
katru ceturksni - ceturkšņa beigu krājumu datus par nedzīvības apdrošināšanas tehniskām rezervēm, kas iedalīti pēc darījumdarbības virziena;
c)
katru gadu - gada beigu krājumu datus par nedzīvības apdrošināšanas tehniskām rezervēm, kas iedalīti pēc darījumdarbības virziena un ģeogrāfiskās zonas.
2. Papildus 1. punktā noteiktajām prasībām, pārskatu sniedzēji, kuri ir euro zonas dalībvalstī reģistrētas un rezidējošas apdrošināšanas sabiedrības, tieši vai ar attiecīgās VKI palīdzību vietējo sadarbības vienošanās ietvaros, sniedz attiecīgajai NCB informāciju par parakstītām prēmijām, prasībām, kas radušies un izmaksāto komisijas naudu. Šo informāciju sniedz katru gadu saskaņā ar I un II pielikumu.
3. NCB var iegūt datus, kas jāsniedz saskaņā ar šo Regulu no šādiem datiem, kas savākti saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK izveidoto regulējumu:
a)
dati, kurus satur kvantitatīva pārskata veidnes uzraudzības pārskatu sniegšanas nolūkā, kuru NCB nosūta NKI, vienalga, vai NCB un NKI ir atsevišķas iestādes vai iekļautas tajā pašā iestādē saskaņā ar starp šīm struktūrām pastāvošo vietējo sadarbības vienošanos noteikumiem, vai
b)
dati, kurus satur kvantitatīva pārskata veidnes uzraudzības pārskatu sniegšanas nolūkā, kurus sniedz tieši un vienlaikus NCB un NKI.
Ja kvantitatīva pārskata veidnes uzraudzības pārskatu sniegšanas nolūkā satur datus, kas nepieciešami lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, NCB ir pieeja visai veidnei vai jebkurai saistītai veidnei, datu kvalitātes nodrošināšanai
Dalībvalstis var slēgt sadarbības vienošanās, lai nodrošinātu NKI iespēju centralizēti vākt informāciju, ietverot datu vākšanas prasības saskaņā ar Direktīvā 2009/138/EK noteikto regulējumu un papildu datu vākšanas prasības saskaņā ar šo regulu, atbilstoši nacionālajiem tiesību aktiem un saskaņotiem norādījumiem, kuru ECB var noteikt.
4. NCB informē pārskatu sniedzējus par dažādām vajadzībām, kurām tiek vākti viņu dati.
5. pants
Pārvērtēšanas korekcijas un finanšu darījumi
Informāciju par pārvērtēšanas korekcijām un finanšu darījumiem, kā precizēts I pielikumā un aprakstīts II pielikumā, iegūst šādi:
a)
pārskatu sniedzēji atkarībā no attiecīgās NCB norādījumiem, sniedz datus kopsavilkuma veidā par pārvērtēšanas korekcijām un/vai finanšu darījumiem;
b)
NCB var iegūt vērtspapīru darījumu aplēses no datiem vērtspapīru līmenī vai tieši vākt datus par šādiem darījumiem vērtspapīru līmenī no pārskatu sniedzējiem. NCB var izmantot līdzīgu pieeju vācot datus posteņu līmenī attiecībā uz aktīviem, kas nav vērtspapīri;
c)
finanšu darījumu apjoma aplēses, kas attiecas uz apdrošināšanas sabiedrību uzturētajiem apdrošināšanas tehniskām rezervēm iegūst:
i)
pārskatu sniedzēji saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem, pamatojoties uz kopējo paraugpraksi, kā to nosaka euro zonas līmenī; vai
ii)
attiecīgā NCB, balstoties uz apdrošināšanas sabiedrību sniegtajiem datiem.
6. pants
Grāmatvedības noteikumi
1. Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, sniedzot pārskatus saskaņā ar šo regulu, apdrošināšanas sabiedrības ievēro grāmatvedības noteikumus, kas noteikti attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, ar kuriem ievieš Direktīvu 2009/138/EK vai kas noteikti citos apdrošināšanas sabiedrībām piemērojamos nacionālajos vai starptautiskajos standartos, saskaņā ar NCB norādījumiem.
2. Papildus 1. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām piemērojamiem grāmatvedības noteikumiem saskaņā ar 1. punktu par noguldījumiem un kredītiem, kurus tur apdrošināšanas sabiedrības un kuri ir apzīmēti kā nominālvērtība I pielikuma 2.1. un 2.2. tabulā, sniedz pārskatu par ceturkšņa beigās neatmaksāto pamatsummu. No šīs summas atskaita pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo grāmatvedības praksi.
3. Neierobežojot euro zonas dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto atlikumu aprēķināšanas kārtību, statistikas vajadzībām datus par visiem finanšu aktīviem un pasīviem sniedz, ievērojot bruto principu.
7. pants
Atbrīvojumi
1. Mazajām apdrošināšanas sabiedrībām var piešķirt šādus atbrīvojumus:
a)
NCB var piešķirt atbrīvojumus tirgus daļas ziņā mazākajām apdrošināšanas sabiedrībām kā noteikts Direktīvas Nr. 2009/138/EK 35. panta 6. punktā, ja apdrošināšanas sabiedrības, kuras iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 80 % no apdrošināšanas sabiedrību kopējās tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī;
b)
apdrošināšanas sabiedrība, kurai piešķirts atbrīvojums saskaņā ar a) apakšpunktu, katru gadu pilda 4. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības tā, lai apdrošināšanas sabiedrības, kuras iekļauj gada kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 95 % no apdrošināšanas sabiedrību kopējās tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī;
c)
apdrošināšanas sabiedrība, kurai netiek prasīts sniegt pārskatus saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, sniedz samazinātu informācijas kopumu, kā to noteikusi attiecīgā NCB.
d)
NCB katru gadu pārbauda a) un b) apakšpunktā noteikto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā.
2. NCB var piešķirt apdrošināšanas sabiedrībām atbrīvojumus attiecībā uz ieguldījumiem naudā un noguldījumiem pēc nominālvērtības.
Ja augstākā apkopojuma līmenī savāktie rādītāji rāda, ka ieguldījumi naudā un rezidējošo apdrošināšanas sabiedrību noguldījumi ir mazāki par 10 % no apdrošināšanas sabiedrību kopējās nacionālās bilances un mazāki par 10 % no euro zonas apdrošināšanas sabiedrību kopējiem valūtas un noguldījumu turējumiem krājumu ziņā, attiecīgā NCB var lemt neprasīt pārskatu par valūtas un noguldījumu turējumiem nominālvērtībā. Par jebkuru šādu lēmumu attiecīgā NCB paziņo pārskatu sniedzējiem.
3. Tomēr apdrošināšanas sabiedrības var izvēlēties neizmantot atbrīvojumus un pilnībā ievērot 4. pantā noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības. Ja apdrošināšanas sabiedrība izdara šādu izvēli, pirms jebkuru atbrīvojumu izmantošanās apdrošināšanas sabiedrība saņem attiecīgās NCB atļauju.
8. pants
Termiņi
1. 2016. gadā pārskatu sniedzēji saskaņā ar vietējām sadarbības vienošanām sniedz attiecīgajai NCB vai attiecīgajai NKI, vai abām iestādēm prasītos ceturkšņa datus vēlākais 8 nedēļu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati. Katru gadu šo termiņu pārceļ par vienu nedēļu uz priekšu, un ceturkšņiem, kas beidzas 2019. gadā, tas ir 5 nedēļas.
2. 2016. gadā pārskatu sniedzēji saskaņā ar vietējām sadarbības vienošanām sniedz attiecīgajai NCB vai attiecīgajai NKI, vai abām iestādēm prasītos gada datus vēlākais 20 nedēļu laikā pēc tā gada beigām, uz kuru attiecas dati. Katru gadu šo termiņu pārceļ par divām nedēļām uz priekšu, un 2019. gadā tas ir 14 nedēļas.
9. pants
Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums
1. Pārskatu sniedzēji pilda statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kas uz tiem attiecas saskaņā ar III pielikumā noteiktajiem obligātajiem datu sniegšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.
2. Pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt III pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
10. pants
Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācijas
Apvienošanās, dalīšanās vai reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistisko pienākumu izpildi, pārskatu sniedzējs informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kolīdz nolūks īstenot šādas procedūras tiek publiskots un pienācīgu laiku pirms tās stājas spēkā.
11. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja pārskatu sniedzējs neievēro šīs regulas III pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.
12. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
1. Pirmā pārskatu sniegšana sākas ar datu pārskatu sniegšanu par 2016. gada pirmā ceturkšņa datiem un 2016. gada gada datiem.
2. Apdrošināšanas sabiedrības, kas minētas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā, sniedz gada datus par 2016. atsauces gadu. Turklāt, lai apkopotu statistiku par apdrošināšanas sabiedrību apakšsektoru sākot ar 2016. gadu, šīs apdrošināšanas sabiedrības sniedz pārskatu par pilnīgu datu kopumu par 2016. gada pirmo ceturksni saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
13. pants
Noslēguma noteikums
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 28. novembrī