NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1318/2013
ze dne 22. října 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství (3) svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba uvedené prováděcí pravomoci sladit s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Za účelem doplnění nebo změny některých jiných než podstatných prvků nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy I s ohledem na oblasti zemědělské účetní datové sítě podle jednotlivých členských států, stanovení pravidel pro určení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků a pravidel pro stanovení plánu výběru vykazujících podniků, stanovení referenčního období pro standardní produkci, stanovení obecných a hlavních typů výrobního zaměření, určení hlavních kategorií účetních údajů, které mají být shromažďovány, a přijetí obecných pravidel o účetních údajích, jež mají být uvedeny v podnikovém výkazu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(3)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 1217/2009 a zabránění diskriminaci mezi zemědělci by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků, stanovení počtu vykazujících podniků na členský stát a oblast zemědělské účetní datové sítě, stanovení a aktualizaci metod a modelů pro oznamování plánu výběru Komisi, stanovení postupů a metod výpočtu použitelných pro klasifikační systém Unie a také podrobných pravidel týkajících se činnosti celostátních výborů pro datovou síť a kontaktních orgánů členských států a stanovení formy a struktury podnikového výkazu a podrobných pravidel týkajících se paušálního poplatku týkajícího se zemědělské účetní datové sítě. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(4)
V zájmu zjednodušení a s ohledem na zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být některá ustanovení uvedeného nařízení upravena nebo zrušena.
(5)
Podle čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se zprávy vypracované na základě údajů zemědělské účetní datové sítě předkládají jednou za rok Evropskému parlamentu a Radě, zejména za účelem ročního stanovení cen zemědělské produkce. V praxi se však již tyto zprávy zmíněným orgánům za účelem stanovení cen zemědělské produkce nepředkládají. K zajištění jednoduchého a snadného přístupu k ročním analytickým zprávám vypracovaným na základě zemědělské účetní datové sítě, aby je mohly využívat jiné orgány a veřejnost, by mělo být stanoveno, že se zprávy týkající se vybraných odvětví zveřejňují na internetových stránkách k tomu určených.
(6)
V čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se stanoví maximální počet vykazujících podniků. Účelem tohoto ustanovení je stanovit rozpočtové omezení pro shromažďování údajů zemědělské účetní datové sítě. Jelikož je zmíněné rozpočtové omezení stanoveno postupem, jímž se sestavuje a přijímá roční rozpočet Unie, omezení stanovené v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 již není nutné.
(7)
Kapitola II nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje pravidla pro stanovení příjmu zemědělských podniků a v kapitole III uvedeného nařízení jsou stanovena pravidla pro analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků. Oba druhy zjišťování podléhají v podstatě stejným pravidlům, a proto je vhodné, s cílem zjednodušit tato pravidla, sloučit tato ustanovení platná pro oba druhy zjišťování do jedné kapitoly.
(8)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje další ustanovení, která již neodrážejí uplatňování uvedeného nařízení v praxi. Komise zejména po členských státech nepožaduje, aby vykazujícím podnikům poskytovaly seznam účetních středisek, z nichž by si mohly vybrat, neboť většina podniků má vlastní účetní nebo účtárnu, jež poskytují zemědělské účetní datové síti údaje, nebo jsou údaje přímo shromažďovány kontaktním úřadem nebo jeho smluvními partnery. Kromě toho Komise již nepožaduje zprávy o provádění plánu výběru vykazujících podniků schválených celostátními výbory.
(9)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1217/2009 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Název kapitoly I se nahrazuje tímto:
„ZALOŽENÍ ZEMĚDĚLSKÉ ÚČETNÍ DATOVÉ SÍTĚ UNIE“.
3)
Článek 1 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. K plnění potřeb společné zemědělské politiky je založena zemědělská účetní datová síť Unie (dále jen „datová síť“).“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Údaje získané podle tohoto nařízení slouží především jako podklad pro zprávy vypracované Komisí o situaci v zemědělství a na zemědělských trzích, jakož i o příjmech zemědělských podniků v Unii. Tyto zprávy se zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách k tomu určených.“
4)
Článek 2 se mění takto:
a)
v písmeni a) se slova „vedoucím zemědělského podniku“ nahrazují slovem „zemědělcem“;
b)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„-b)
„podnikem“ zemědělský podnik v souladu s obecným používáním tohoto pojmu v kontextu zjišťování v zemědělství a zemědělského sčítání Unie;
b)
„třídou podniku“ skupina zemědělských podniků, které patří do stejných tříd, pokud jde o typ výrobního zaměření a ekonomickou velikost, definované v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky;“;
c)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„oblastí zemědělské účetní datové sítě“ (dále jen „oblastí datové sítě“) území členského státu nebo jeho část vymezená s ohledem na výběr vykazujících podniků (seznam těchto oblastí je obsažen v příloze I);“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„f)
„standardní produkcí“ standardní hodnota hrubé produkce.“
5)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
K zajištění toho, aby seznam oblastí datové sítě mohl být na žádost členského státu aktualizován, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se mění příloha I, pokud jde o seznam oblastí datové sítě podle jednotlivých členských států.“
6)
Název kapitoly II se nahrazuje tímto:
„ÚDAJE PRO STANOVENÍ PŘÍJMU A ANALÝZU HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ“.
7)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Tato kapitola se vztahuje na sběr účetních údajů za účelem každoročního stanovení příjmu a analýzy hospodářské činnosti zemědělských podniků.
Tyto údaje jsou shromažďovány prostřednictvím pravidelných a zvláštních zjišťování.“
8)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Oblast zjišťování uvedená v čl. 1 odst. 2 zahrnuje zemědělské podniky, jejichž ekonomická velikost je stejná jako nebo větší než práh vyjádřený v eurech odpovídající dolním prahům tříd ekonomické velikosti, jak jsou definovány v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky stanoveném v článku 5b.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla pro určení prahu podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Komise přijme na základě údajů získaných od členských států prováděcí akty, kterými se stanoví práh podle prvního pododstavce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
musí být spolu s ostatními podniky a na úrovni jednotlivých oblastí datové sítě typický pro danou oblast zjišťování.“;
c)
odstavce 3 a 4 se zrušují.
9)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 5a
1. Každý členský stát vypracuje plán výběru vykazujících podniků, který zajistí reprezentativní účetní výběrový soubor z oblasti zjišťování.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla, podle nichž mají členské státy tyto plány vypracovat. Tato pravidla zajistí, aby tyto plány výběru vykazujících podniků:
-
byly vypracovány na základě nejnovějších statistických údajů,
-
byly předkládány v souladu s klasifikačním systémem Unie pro zemědělské podniky a
-
stanovily zejména členění vykazujících podniků v jednotlivých třídách podniků a podrobná pravidla pro jejich výběr.
2. V souladu s pravidly přijatými podle odstavce 1 a na základě údajů získaných od členských států přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví počet vykazujících podniků na členský stát a oblast datové sítě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
3. Počet vykazujících podniků vybraných na oblast datové sítě může být maximálně o 20 % vyšší nebo nižší než počet stanovený v prováděcích aktech přijatých podle odstavce 2 za předpokladu, že je dodržen celkový počet vykazujících podniků dotčeného členského státu.
4. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví a aktualizují modely a metody týkající se formy a obsahu údajů, které mají členské státy oznamovat Komisi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
Článek 5b
1. Zemědělské podniky jsou klasifikovány jednotně podle klasifikačního systému Unie pro zemědělské podniky (dále jen „klasifikační systém“) v závislosti na typu svého výrobního zaměření, své ekonomické velikosti a významu jiných výdělečných činností, které se jich přímo týkají.
Klasifikační systém se používá zejména při předkládání údajů podle typu výrobního zaměření a třídy ekonomické velikosti, které byly shromážděny prostřednictvím statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii a prostřednictvím datové sítě.
2. Typ výrobního zaměření podniku se určí podle podílu standardní produkce různých produkčních odvětví daného podniku na celkové standardní produkci daného podniku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví referenční období pro standardní produkci.
3. Podniky jsou klasifikovány podle omezeného počtu typů výrobního zaměření. Určí se obecné typy výrobního zaměření. V závislosti na rozsahu požadovaných informací se obecné typy výrobního zaměření rozdělí na hlavní typy výrobního zaměření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví obecné a hlavní typy výrobního zaměření.
Určí se vztah mezi obecnými a hlavními typy výrobního zaměření a konkrétními speciálními typy výrobního zaměření odpovídajícími hlavním typům výrobního zaměření.
4. Ekonomická velikost podniku se určuje na základě celkové standardní produkce podniku.
5. Význam výdělečných činnosti jiných než zemědělských činností podniku, které se jej přímo týkají, se určuje na základě podílu těchto jiných výdělečných činností na produkci podniku.
6. Hodnoty standardní produkce a údaje pro jejich určení se předávají Komisi (Eurostatu) prostřednictvím kontaktního orgánu určeného každým členským státem v souladu s článkem 7 nebo prostřednictvím orgánu, na který byla tato působnost přenesena.
7. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví:
-
metody pro výpočet konkrétních speciálních typů výrobního zaměření podle odstavce 3 a pro přiřazení podniku k hlavnímu typu výrobního zaměření,
-
metoda výpočtu ekonomické velikosti podniku,
-
třídy ekonomické velikosti podniků podle odstavce 1,
-
metody pro výpočet produkce podniku a pro odhad podílu jiných výdělečných činností na této produkci pro účely odstavce 5,
-
metoda výpočtu pro stanovení hodnot standardní produkce v rámci každého produkčního odvětví podle odstavce 2, postupy pro sběr odpovídajících údajů a prostředky a lhůty pro předávání hodnot standardní produkce Komisi v souladu s odstavcem 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
10)
Článek 6 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Celostátní výbor odpovídá za výběr vykazujících podniků. Pro tento účel zahrnují jeho povinnosti zejména schvalování plánu výběru vykazujících podniků.“;
b)
v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„4. Členský stát s více oblastmi datové sítě může zřídit pro každou takovou oblast ve své jurisdikci regionální výbor pro datovou síť (dále jen „regionální výbor“).“;
c)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
11)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
1. Každý členský stát určí kontaktní orgán, jehož úkolem je:
a)
informovat celostátní výbor, regionální výbory a účetní střediska o použitelném předpisovém rámci a zajistit jeho správné provádění;
b)
sestavovat plán výběru vykazujících podniků, předkládat jej celostátnímu výboru ke schválení a poté jej předávat Komisi;
c)
sestavovat:
i)
seznam vykazujících podniků,
ii)
kde je to relevantní, seznam účetních středisek, která jsou ochotna a schopna vyhotovovat podnikové výkazy;
d)
shromažďovat podnikové výkazy zaslané kontaktnímu orgánu účetními středisky;
e)
ověřovat, zda jsou podnikové výkazy řádně vyplněny;
f)
předávat řádně vyplněné podnikové výkazy Komisi v požadovaném formátu a ve stanovené lhůtě;
g)
předávat žádosti o informace uvedené v článku 17 celostátnímu výboru, regionálním výborům a účetním střediskům a zasílat příslušné odpovědi Komisi.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
12)
V článku 8 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Účetní údaje uvedené v řádně vyplněném podnikovém výkazu musí umožňovat:
-
zařadit vykazující podnik podle významných ukazatelů jeho produkčních faktorů,
-
posoudit různé formy příjmů vykazujícího podniku,
-
ověřit správnost uváděných informací pomocí kontroly na místě.
3. Údaje v podnikovém výkazu se musí vztahovat na jeden zemědělský podnik a jedno účetní období o dvanácti po sobě jdoucích měsících a týkat se výhradně daného zemědělského podniku. Tyto údaje se týkají zemědělských činností samotného podniku a jiných výdělečných činností, které se jej přímo týkají. Při vypracování zemědělských podnikových výkazů se neberou v úvahu žádné údaje, které souvisejí s jakýmikoli nezemědělskými činnostmi zemědělce nebo jeho rodiny nebo s jakýmkoli důchodem, dědictvím, soukromými bankovními účty, majetkem jiným než zemědělským podnikem, s osobním zdaněním či soukromým pojištěním.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro sběr údajů.
Aby byla zajištěna porovnatelnost účetních údajů shromažďovaných prostřednictvím podnikových výkazů u všech vykazujících podniků, v nichž probíhá zjišťování, přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví forma a struktura podnikového výkazu a metody a lhůty pro předávání údajů Komisi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
13)
Články 9 až 15 a 18 se zrušují.
14)
Článek 19 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
paušální poplatek splatný členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů ve stanovené lhůtě ve výši, která odpovídá maximálně počtu vykazujících podniků stanovenému v souladu s čl. 5a odst. 2. Pokud je celkový počet řádně vyplněných a odevzdaných podnikových výkazů týkajících se určité oblasti datové sítě nebo členského státu nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro dotčenou oblast nebo členský stát, použije se na každý podnikový výkaz pocházející z dotčené oblasti nebo členského státu poplatek ve výši 80 % paušálního poplatku;“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Náklady na zřízení a činnost celostátních výborů, regionálních výborů a kontaktních orgánů nejsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie.“;
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobné postupy týkající se paušálního poplatku podle odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
15)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 19a
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 20. prosince 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19b
1. Komisi je nápomocen „Výbor pro zemědělskou účetní datovou síť“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
16)
Nadpis přílohy I se nahrazuje tímto:
„Seznam oblastí datové sítě uvedených v čl. 2 písm. d)“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1318/2013
(2013. gada 22. oktobris),
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Padomes Regula (EK) Nr. 1217/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā (3), piešķir Komisijai pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus. Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, minētās īstenošanas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 290. un 291. pantu.
(2)
Lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1217/2009 elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz I pielikuma grozīšanu attiecībā uz katras dalībvalsts lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla (FADN) apgabaliem, paredzot noteikumus ekonomiskā lieluma sliekšņa noteikšanai attiecībā uz saimniecībām, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, un noteikumus saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāna izstrādei, nosakot pārskata periodu standarta produkcijai, definējot lauksaimniecības vispārējos veidus un pamatveidus, precizējot apkopojamo grāmatvedības datu galvenās grupas un pieņemot vispārīgus noteikumus par grāmatvedības datiem, kas iekļaujami saimniecību pārskatos. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(3)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1217/2009 īstenošanai un izvairītos no lauksaimnieku diskriminācijas, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz to saimniecību ekonomiskā lieluma sliekšņa noteikšanu, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, skaita noteikšanu katrā dalībvalstī un katrā FADN apgabalā, to metožu un modeļu noteikšanu un atjaunināšanu, ko izmanto, lai Komisijai paziņotu par atlases plānu, Savienības klasifikācijai piemērojamo aprēķina procedūru un metožu noteikšanu, kā arī sīki izklāstītu noteikumu paredzēšanu ar datu tīklu saistīto valstu komiteju un dalībvalstu sakaru aģentūru darbībai, saimniecības pārskata formas un noformējuma noteikšanu, kā arī sīki izstrādātiem noteikumiem par standarta samaksu saistībā ar FADN. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4).
(4)
Vienkāršības labad un ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanā gūto pieredzi, daži minētās regulas noteikumi būtu jāpielāgo vai jāsvītro.
(5)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1217/2009 1. panta 3. punktu ziņojumi, kas pamatoti uz FADN datiem, katru gadu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, tostarp ikgadējai lauksaimniecības produktu cenu noteikšanai. Tomēr praksē minētajām iestādēm šādi ziņojumi vairs netiek iesniegti lauksaimniecības produktu cenas noteikšanai. Lai nodrošinātu vienkāršu un ērtu piekļuvi ikgadējiem analītiskajiem ziņojumiem, kas pamatoti uz FADN, un tādējādi tos varētu izmantot citas iestādes un sabiedrība, būtu jāievieš noteikums, ka ziņojumi, kas aptver izvēlētās nozares, ir jāpublicē īpaši paredzētā tīmekļa vietnē.
(6)
Regulas (EK) Nr. 1217/2009 5. panta 3. punktā noteikts saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, maksimālais skaits. Šā noteikuma mērķis ir paredzēt FADN datu savākšanas budžeta maksimālo apmēru. Tā kā šis budžeta maksimālais apmērs tagad ir noteikts Savienības budžeta ikgadējās sagatavošanas un pieņemšanas procedūrā, Regulas (EK) Nr. 1217/2009 5. panta 3. punktā noteiktie ierobežojumi vairs nav nepieciešami.
(7)
Regulas (EK) Nr. 1217/2009 II nodaļā ietverti noteikumi par lauku saimniecību ienākumu noteikšanu, bet noteikumi par lauku samniecību saimnieciskās darbības analīzi ir noteikti minētās regulas III nodaļā. Uz abu apsekojumu veidiem pamatā attiecas vieni un tie paši noteikumi, tāpēc vienkāršības labad ir lietderīgi apvienot minētos noteikumus vienā nodaļā, kas piemērojama abiem apsekojumu veidiem.
(8)
Regulā (EK) Nr. 1217/2009 ietverti citi noteikumi, kas vairs neatspoguļo ar šo regulu saistīto praksi. It īpaši Komisija neprasa, lai dalībvalstis nodrošinātu saimniecībām, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, sarakstu ar grāmatvedības birojiem, kuru pakalpojumus iespējams izvēlēties, jo lielākajā daļā saimniecību darbojas saimniecības grāmatvedis vai grāmatvedības birojs, kas iesniedz datus FADN, vai arī datus tieši apkopo sakaru birojs vai tā darbuzņēmēji. Turklāt Komisija vairs neprasa ziņojumus par to, kā tiek īstenots valstu komiteju apstiprināts saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāns.
(9)
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1217/2009,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1217/2009 groza šādi:
1)
regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:
2)
regulas I nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
“SAVIENĪBAS LAUKU SAIMNIECĪBU GRĀMATVEDĪBAS DATU TĪKLA IZVEIDOŠANA”;
3)
regulas 1. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Kopējās lauksaimniecības politikas vajadzībām tiek izveidots Savienības tīkls lauku saimniecību grāmatvedības datu savākšanai (“FADN” jeb “datu tīkls”).”;
b)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Saskaņā ar šo regulu iegūtie dati galvenokārt kalpo par pamatu Komisijas ziņojumu izstrādāšanai par situāciju lauksaimniecībā un lauksaimniecības tirgos, kā arī par saimniecību ienākumiem Savienībā. Šos ziņojumus dara publiski pieejamus īpaši paredzētā tīmekļa vietnē.”;
4)
regulas 2. pantu groza šādi:
a)
panta a) punktā vārdu “uzņēmējs” aizstāj ar vārdu “lauksaimnieks”;
b)
panta b) punktu aizstāj ar šādu:
“-b)
“saimniecība” ir lauksaimniecības uzņēmums atbilstīgi tam, kā šis jēdziens tiek vispārīgi lietots saistībā ar Savienības laukaimniecības apsekojumiem un skaitīšanu;
b)
“saimniecību kategorija” ir lauku saimniecību grupa, kas pieder pie vienām un tām pašām kategorijām attiecībā uz lauksaimniecības veidu un ekonomisko lielumu, kā noteikts Savienības lauku saimniecību klasifikācijā;”;
c)
panta d) punktu aizstāj ar šādu:
“d)
“lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla (FADN) apgabals” jeb “FADN apgabals” ir dalībvalsts teritorija vai kāda tās daļa, kas noteikta ar nolūku izvēlēties saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatu (šādu apgabalu saraksts ir iekļauts I pielikumā);”;
d)
pievieno šādu punktu:
“f)
“standarta produkcija” ir bruto produkcijas standartvērtība.”;
5)
regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
“3. pants
Lai nodrošinātu, ka pēc dalībvalsts lūguma FADN apgabalu saraksts var tikt atjaunināts, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu, ar kuriem groza I pielikumu attiecībā uz katras dalībvalsts FADN apgabalu sarakstu.”;
6)
regulas II nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
“DATI LAUKU SAIMNIECĪBU IENĀKUMU NOTEIKŠANAI UN SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS ANALĪZEI”;
7)
regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
“4. pants
Šo nodaļu piemēro grāmatvedības datu savākšanai ar nolūku veikt ikgadēju lauku saimniecību ienākumu noteikšanu un saimnieciskās darbības analīzi.
Šos datus savāc, veicot regulārus un īpašus apsekojumus.”;
8)
regulas 5. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Regulas 1. panta 2. punktā minētā apsekojamā joma aptver lauku saimniecības, kuru ekonomiskais lielums ir vienāds ar euro izteiktu slieksni, kas atbilst 5.b pantā noteiktās Savienības lauku saimniecību klasifikācijas vienai no zemākajām ekonomiskā lieluma grupas robežvērtībām vai ir lielāks par to.
Komisija saskaņā ar 19.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar kuriem paredz noteikumus šā punkta pirmajā daļā minētā sliekšņa noteikšanai.
Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka pirmajā daļā minēto slieksni. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
b)
panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“c)
kopā ar citām saimniecībām un katra FADN apgabala līmenī ir tipisks paraugs apsekojamajā jomā.”;
c)
panta 3. un 4. punktu svītro;
9)
regulā iekļauj šādus pantus:
“5.a pants
1. Katra dalībvalsts izstrādā saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plānu, ar kuru nodrošina tipisku grāmatvedības paraugu apsekojamajā jomā.
Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu, paredzot noteikumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstīm šādi plāni ir jāizstrādā. Ar šādiem noteikumiem nodrošina, ka saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāni:
-
tiek izstrādāti, pamatojoties uz jaunākajiem statistikas datiem,
-
tiek iesniegti atbilstoši Savienības lauku saimniecību klasifikācijai un
-
jo īpaši precizē saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, sadalījumu pa saimniecību kategorijām un sīki izstrādātus noteikumus to atlasei.
2. Komisija saskaņā ar noteikumiem, kas pieņemti atbilstīgi 1. punktam, un pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, skaitu katrā dalībvalstī un katrā FADN apgabalā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Katrā FADN apgabalā atlasāmo saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, skaits var atšķirties no īstenošanas aktos, kas jāpieņem atbilstīgi 2. punktam, noteiktā skaita maksimums 20 % robežās ar noteikumu, ka ir ievērots attiecīgās dalībvalsts saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, kopējais skaits.
4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka un atjaunina modeļus un metodes saistībā ar to datu formu un saturu, kuri dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
5.b pants
1. Lauku saimniecības klasificē vienotā veidā saskaņā ar Savienības lauku saimniecību klasifikāciju (“klasifikācija”) atkarībā no to saimniecības veida, to ekonomiskā lieluma un citu tieši ar lauku saimniecību saistītu ienākumus nesošu darbību nozīmes.
Klasifikāciju jo īpaši izmanto, lai parādītu datus - pa lauksaimniecības veidiem un ekonomiskā lieluma grupām -, kas savākti, izmantojot Savienības lauku saimniecību struktūras apsekojumus un FADN.
2. Saimniecības “lauksaimniecības veidu” nosaka pēc dažādu minētās saimniecības raksturlielumu standarta produkcijas relatīvā ieguldījuma saimniecības kopējā standarta produkcijā.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu, ar kuriem nosaka pārskata periodu standarta produkcijai.
3. Saimniecības klasificē pēc ierobežota skaita lauksaimniecības veidu. Nosaka vispārējos lauksaimniecības veidus. Atkarībā no vajadzīgās informācijas precizitātes pakāpes vispārējos lauksaimniecības veidus iedala lauksaimniecības pamatveidos.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu attiecībā uz lauksaimniecības vispārējo veidu un pamatveidu noteikšanu.
Precizē atbilstību starp lauksaimniecības vispārējiem veidiem un pamatveidiem un īpašiem specializētas lauksaimniecības veidiem, kuri atbilst lauksaimniecības pamatveidiem.
4. Saimniecības ekonomisko lielumu nosaka, pamatojoties uz attiecīgās saimniecības kopējo standarta produkciju.
5. To ienākumus nesošo darbību nozīmi, kuras ir tieši saistītas ar saimniecību, izņemot saimniecības lauksaimnieciskās darbības, nosaka, pamatojoties uz šādu ienākumus nesošu darbību ieguldījumu lauku saimniecības produkcijā.
6. Sakaru aģentūra, ko katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar 7. pantu, vai struktūra, kurai šāda funkcija ir deleģēta, nosūta Komisijai (Eurostat) informāciju par standarta produkciju un datus tās noteikšanai.
7. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka:
-
3. punktā minēto īpašo specializētas lauksaimniecības veidu aprēķina metodes un metodes, ar kurām uz saimniecību attiecina lauksaimniecības pamatveidu,
-
saimniecības ekonomiskā lieluma aprēķina metodi,
-
saimniecību ekonomiskā lieluma grupas, kas minētas 1. punktā,
-
saimniecības produkcijas aprēķina metodes un - 5. punkta piemērošanas nolūkā - metodes, kā aplēst citu ienākumus nesošu darbību ieguldījumu minētajā produkcijā,
-
aprēķina metodi tam, kā noteikt katra 2. punktā minētā raksturlieluma standarta produkciju, atbilstošo datu vākšanas procedūras, kā arī līdzekļus un termiņus informācijas par standarta produkciju nosūtīšanai Komisijai saskaņā ar 6. punktu.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
10)
regulas 6. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Valsts komiteja ir atbildīga par saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlasi. Šim nolūkam tās pienākumi jo īpaši ietver saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāna apstiprināšanu.”;
b)
panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
“4. Dalībvalstis, kurām ir vairāki FADN apgabali, var katram no tās jurisdikcijā esošajiem FADN apgabaliem izveidot datu tīkla reģionālo komiteju (turpmāk “reģionālā komiteja”).”;
c)
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
11)
regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
“7. pants
1. Katra dalībvalsts nosaka sakaru aģentūru, kuras uzdevumi ir:
a)
informēt valsts komiteju, reģionālās komitejas un grāmatvedības birojus par piemērojamo tiesisko regulējumu un nodrošināt šā regulējuma pareizu īstenošanu;
b)
izstrādāt saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plānu, iesniegt to apstiprināšanai valsts komitejā un pēc tam to pārsūtīt Komisijai;
c)
izveidot:
i)
saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, sarakstu;
ii)
vajadzības gadījumā - to grāmatvedības biroju sarakstu, kuri vēlas un spēj sagatavot saimniecību pārskatus;
d)
apkopot saimniecību pārskatus, kurus tai nosūtījuši grāmatvedības biroji;
e)
pārliecināties, ka saimniecību pārskati ir pienācīgi sagatavoti;
f)
pārsūtīt Komisijai pienācīgi sagatavotos saimniecību pārskatus vajadzīgajā formātā līdz noteiktajam termiņam;
g)
nodot 17. pantā paredzētos informācijas pieprasījumus valsts komitejai, reģionālajām komitejām un grāmatvedības birojiem un pārsūtīt attiecīgās atbildes Komisijai.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
12)
regulas 8. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
“2. Grāmatvedības datiem, kas sniegti katrā pienācīgi sagatavotā saimniecības pārskatā, jābūt tādiem, ka iespējams:
-
raksturot saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatu, atsaucoties uz tās ražošanas faktoru galvenajiem elementiem,
-
novērtēt saimniecības dažādu veidu ienākumus,
-
ar izlases veida pārbaudēm pārbaudīt sniegtās informācijas patiesumu.
3. Saimniecības pārskatā sniegtie dati attiecas uz vienu lauku saimniecību un uz vienu pārskata gadu, kas ilgst 12 mēnešus pēc kārtas, un tie attiecas tikai uz konkrēto lauku saimniecību. Minētie dati attiecas uz pašas saimniecības lauksaimniecības darbībām un citām ienākumus nesošām darbībām, kuras ir tieši saistītas ar attiecīgo saimniecību. Sagatavojot saimniecību pārskatus, neņem vērā datus par lauksaimnieka vai tā ģimenes locekļu darbībām, kas nav saistītas ar lauksaimniecību, kā arī par pensijām, mantojumu, privātiem banku kontiem, pie lauku saimniecības nepiederīgiem īpašumiem, nodokļiem, kas šīm personām jāmaksā kā fiziskām personām, vai privātpersonu apdrošināšanu.
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu attiecībā uz apkopojamo grāmatvedības datu galveno grupu noteikšanu un vispārīgajiem datu vākšanas noteikumiem.
Lai nodrošinātu, ka grāmatvedības dati, kas tiek vākti, izmantojot saimniecības pārskatu, būtu salīdzināmi neatkarīgi no apsekoto saimniecību veida, kuras iesniedz grāmatvedības pārskatus, Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka saimniecības pārskata formu un noformējumu, kā arī metodes un termiņus datu nosūtīšanai Komisijai.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
13)
regulas 9. līdz15. pantu un 18. pantu svītro;
14)
regulas 19. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“a)
dalībvalstīm izmaksājama standarta samaksa par pienācīgi sagatavotiem saimniecību pārskatiem, kas iesniegti noteiktajā termiņā, nepārsniedzot saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, maksimālo skaitu, kā noteikts saskaņā ar 5.a panta 2. punktu. Ja pienācīgi sagatavoto un iesniegto saimniecības pārskatu kopskaits attiecībā uz FADN apgabalu vai dalībvalsti ir mazāks par 80 % no to saimniecību, kuras iesniedz grāmatvedības pārskatus, skaita, kas noteikts minētajam FADN apgabalam vai attiecīgajai dalībvalstij, katram saimniecības pārskatam, kas saņemts no minētā FADN apgabala vai attiecīgās dalībvalsts, maksā maksu, kas ir vienāda ar 80 % no standarta samaksas;”;
b)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Izmaksas saistībā ar valsts komitejas, reģionu komiteju un sakaru aģentūru izveidošanu un darbību Savienības vispārējā budžetā neiekļauj.”;
c)
pievieno šādu punktu:
“3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, izveidojot sīki izklāstītas procedūras, kas attiecas uz 1. punkta a) apakšpunktā minēto standarta samaksu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
15)
iekļauj šādus pantus:
“19.a pants
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 3. pantā, 5. panta 1. punktā, 5.a panta 1. punktā, 5.b panta 2. un 3. punktā un 8. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2013. gada 20. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. pantā, 5. panta 1. punktā, 5.a panta 1. punktā, 5.b panta 2. un 3. punktā un 8. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 3. pantu, 5. panta 1. punktu, 5.a panta 1. punktu, 5.b panta 2. un 3. punktu un 8. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
19.b pants
1. Komisijai palīdz Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komiteja. Šī komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (5), nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
16)
regulas I pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:
“Regulas 2. panta d) punktā minēto FADN apgabalu saraksts”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2013. gada 22. oktobrī