NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1396/2014
ze dne 20. října 2014,
kterým se stanoví plán výmětů v Baltském moři
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na čl. 15 odst. 6 a čl. 18 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (EU) č. 1380/2013 je postupně odstranit výměty z veškerého rybolovu v Unii zavedením povinnosti vykládky úlovků druhů, na něž se vztahují omezení odlovu.
(2)
Podle čl. 15 odst. 6 nařízení (EU) č. 1380/2013 je Komise zmocněna přijímat prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci plány výmětů pro období nepřevyšující tři roky na základě společných doporučení, jež členské státy vypracovaly v konzultaci s příslušnými poradními sbory.
(3)
Přímý zájem na řízení rybolovu v Baltském moři má Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko. Tyto členské státy předložily Komisi společné doporučení (2), jež vypracovaly na základě konzultací s poradním sborem pro Baltské moře. Příslušné vědecké subjekty předložily vědecké podklady. Opatření uvedená ve společném doporučení jsou v souladu s čl. 15 odst. 6 nařízení (EU) č. 1380/2013, a podle čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013 by tedy měla být zařazena do tohoto nařízení.
(4)
V souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013 by se povinnost vykládky měla vztahovat na úlovky druhů podléhajících omezení odlovu ulovené v rámci drobného pelagického rybolovu, tedy rybolovu sledě obecného a šprota obecného, a komerčního rybolovu v Baltském moři od 1. ledna 2015. Nejpozději od uvedeného data by se měla vztahovat i na úlovky v rámci rybolovu lososa obecného. Treska obecná je považována za druh, jenž určuje některé druhy rybolovu v Baltském moři. V některém rybolovu tresky obecné jsou úlovky platýse velkého většinou považovány za vedlejší úlovky a podléhají omezení odlovu. V souladu s čl. 15 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1380/2013 by se tak povinnost vykládky měla vztahovat na tresku obecnou nejpozději od 1. ledna 2015 a platýse velkého nejpozději od 1. ledna 2017. V souladu se společným doporučením by tak tento plán výmětů měl zahrnovat všechny úlovky sledě obecného, šprota obecného, lososa obecného, tresky obecné a platýse velkého ulovené v rámci rybolovu v Baltském moři, a to od 1. ledna 2015, případně od 1. ledna 2017.
(5)
Společné doporučení zahrnuje výjimku z povinnosti vykládky pro lososa obecného a tresku obecnou lovené pomocí vězencových sítí, košů/krytých vrší, keserů a lapadlových sítí. Výjimka se zakládá na vědeckých důkazech o vysoké míře přežití, které poskytlo fórum pro rybolov v Baltském moři (BALTFISH) a přezkoumal Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) na svém plenárním zasedání. Výbor konstatoval, že většina informací nutná pro odůvodnění takových výjimek je součástí společného doporučení fóra BALTFISH (3). Výbor VTHVR dospěl k závěru, že vzhledem k tomu, že tato lovná zařízení chytají ryby do pevné struktury ze síťoviny, a nedochází tak například k jejich zapletení do sítě ani chycení na háček, je zřejmě přiměřené předpokládat, že úmrtnost ryb bude u těchto lovných zařízení také nízká, obvykle pod 10 %. Výbor však doporučil pokračovat v práci s cílem ověřit, zda je předpoklad nižší úmrtnosti správný, a dále se zabývat postupy zacházení a převládajícími environmentálními podmínkami.
(6)
Podle čl. 15 odst. 10 nařízení (EU) č. 1380/2013 lze stanovit minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů s cílem zajistit ochranu nedospělých mořských organismů. V souladu s nařízením Rady (ES) č. 2187/2005 platí v současnosti pro tresku obecnou minimální velikost 38 cm (4). Vědecké důkazy, které výbor VTHVR přezkoumal, se vyslovují ve prospěch stanovení minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů tresky obecné na 35 cm. Výbor VTHVR dospěl zejména k závěru, že v zájmu snížení současné míry výmětů mohou existovat dostatečné biologické důvody pro snížení současné minimální velikosti 38 cm. Rovněž dospěl k závěru, že v souladu s povinností vykládky by stanovení minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů na 35 cm u tresky obecné snížilo objem úlovků, jež nesmí být prodávány k lidské spotřebě, a že v souvislosti s otázkou první reprodukce ryb neexistuje žádný důvod, proč by minimální referenční velikost pro zachování zdrojů v Baltském moři musela činit 38 cm. Minimální referenční velikost pro zachování zdrojů pro tresku obecnou v Baltském moři by proto měla být stanovena na 35 cm.
(7)
Toto nařízení by mělo být použitelné od 1. ledna 2015, aby byl zajištěn soulad s časovým rámcem stanoveným v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013. V souladu s čl. 15 odst. 6 uvedeného nařízení by mělo být použitelné nejvýše tři roky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podrobnosti pro provádění povinnosti vykládky, vymezené v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013, v Baltském moři, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení:
a)
od 1. ledna 2015 u rybolovu sledě obecného, šprota obecného, lososa obecného a tresky obecné,
b)
od 1. ledna 2017 u platýse velkého uloveného v rámci veškerého rybolovu.
Článek 2
Výjimka z důvodu přežití
Odchylně od čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 se povinnost vykládky nevztahuje na úlovky tresky obecné a lososa obecného ulovené pomocí vězencových sítí, košů/krytých vrší, keserů a lapadlových sítí. Veškeré takové úlovky tresky obecné a lososa obecného lze vrátit zpět do moře.
Článek 3
Minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů
Minimální referenční velikost pro zachování zdrojů tresky obecné v Baltském moři činí 35 cm.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015 do dne 31. prosince 2017.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. října 2014
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1396/2014
(2014. gada 20. oktobris),
ar kuru izveido izmetumu plānu zvejniecībām, kas darbojas Baltijas jūrā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti.
(2)
Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētu tiesību aktu, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.
(3)
Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija ir tiešā veidā ieinteresētas Baltijas jūras zvejniecību pārvaldībā. Minētās dalībvalstis pēc apspriešanās ar Baltijas jūras konsultatīvo padomi ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu (2). Attiecīgās zinātniskās struktūras ir devušas zinātnisku ieguldījumu. Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu, un tāpēc atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 3. punktam tie būtu jāiekļauj šajā regulā.
(4)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu izkraušanas pienākums Baltijas jūrā no 2015. gada 1. janvāra būtu jāpiemēro tādu mazo pelaģisko sugu nozvejai, uz kurām attiecas nozvejas limiti, respektīvi, reņģes un brētliņas zvejniecībās, un rūpnieciskajās zvejniecībās. Ne vēlāk kā no minētās dienas tas būtu jāpiemēro arī šādai nozvejai laša zvejniecībās. Baltijas jūrā ir zvejniecības, kurās par galveno sugu tiek uzskatīta menca. Jūras zeltplekste ir suga, uz kuru attiecas nozvejas limiti, un to gūst galvenokārt kā piezveju dažās mencas zvejniecībās. Tātad saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu izkraušanas pienākums attiecībā uz mencu būtu jāpiemēro vēlākais no 2015. gada 1. janvāra un attiecībā uz jūras zeltpleksti vēlākais no 2017. gada 1. janvāra. Tāpēc saskaņā ar kopīgo ieteikumu šim izmetumu plānam attiecīgi no 2015. gada 1. janvāra vai no 2017. gada 1. janvāra būtu jāaptver visas reņģes, brētliņas, laša, mencas un jūras zeltplekstes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās Baltijas jūrā.
(5)
Kopīgais ieteikums no izkraušanas pienākuma atbrīvo mencu un lasi, kas nozvejots ar zivju krātiņveida lamatām, zivju groziem, kūriem un murdiem. Šā atbrīvojuma pamatā ir zinātniski pierādījumi par augstu izdzīvošanas spēju, kurus iesniedzis Baltijas jūras zvejniecības forums (BALTFISH) un recenzējusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). ZZTEK atzīmēja, ka BALTFISH kopīgajā ieteikumā (3) ir atrodama lielākā daļa informācijas, kas vajadzīga, lai pamatotu šāda tipa atbrīvojumus. ZZTEK secināja: tā kā attiecīgie zvejas rīki darbojas, iesprostojot zivis statiskās ietaisēs, nevis, piemēram, zivīm iepinoties vai uzķeroties uz āķa, šķiet saprātīgi pieņemt, ka šo rīku izraisītā zivju mirstība būs zema, parasti mazāka nekā 10 %. Tomēr ZZTEK ieteica turpināt darbu, lai pārliecinātos, vai pieņēmums par zemāku mirstību ir pamatots, kā arī turpināt pētīt manipulācijas praksi un dominējošos vides apstākļus. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.
(6)
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 10. punktā noteikts: lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību, var noteikt minimālo saglabāšanas references izmēru. Patlaban attiecībā uz mencu piemēro minimālo izmēru 38 cm, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 2187/2005 (4). ZZTEK recenzētie zinātniskie pierādījumi ir labvēlīgi tam, lai attiecībā uz mencu noteiktu minimālo saglabāšanas references izmēru 35 cm. Konkrēti ZZTEK secināja, ka bioloģiskā ziņā varētu būt pamats samazināt pašreizējo minimālo izmēru (38 cm), lai samazinātu pašreizējos izmetumu apjomus. Turklāt ZZTEK secināja, ka saskaņā ar izkraušanas pienākumu, ja mencas minimālais saglabāšanas references izmērs būs 35 cm, samazināsies tādas nozvejas apjoms, ko nedrīkst pārdot lietošanai pārtikā, un ka nav ar pirmo nārstu saistītu argumentu, kas būtu labvēlīgi 38 cm liela minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšanai mencai Baltijas jūrā. Tāpēc būtu jānosaka 35 cm liels minimālais saglabāšanas references izmērs mencai Baltijas jūrā.
(7)
Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktajā grafikā, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 15. panta 6. punktu šīs regulas piemērošanas laikposms nedrīkstētu pārsniegt trīs gadus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šī regula precizē, kā pildāms Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzētais izkraušanas pienākums Baltijas jūrā, kas definēta minētās regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā:
a)
no 2015. gada 1. janvāra attiecībā uz reņģes, brētliņas, laša un mencas zvejniecībām;
b)
no 2017. gada 1. janvāra attiecībā uz jūras zeltpleksti visās zvejniecībās.
2. pants
Izdzīvotības atbrīvojums
Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, izkraušanas pienākums neattiecas uz mencu un lasi, kas nozvejots ar zivju krātiņveida lamatām, zivju groziem, kūriem un murdiem. Visas šādas mencas un lašus drīkst izlaist atpakaļ jūrā.
3. pants
Minimālais saglabāšanas references izmērs
Minimālais saglabāšanas references izmērs mencai Baltijas jūrā ir 35 cm.
4. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2015. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 20. oktobrī