PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 569/2014
ze dne 23. května 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1389/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
V říjnu 2005 Rada uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové (dále jen „TCCA“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“). Sazba antidumpingového cla se pohybovala v rozmezí od 7,3 % do 42,6 %.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 855/2010 (3) Rada změnila původní nařízení a snížila sazbu antidumpingového cla pro jednoho vyvážejícího výrobce na 3,2 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011 (4) konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 3,2 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % na dovoz TCCA pocházející z ČLR.
B. SOUČASNÝ POSTUP
1. Žádost o přezkum
(4)
Dne 3. května 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o zahájení přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost byla podána společností Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), která je vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(5)
Žadatel tvrdil, že v období původního šetření, tj. v rozmezí od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období původního šetření“), do Unie TCCA nevyvážel.
(6)
Žadatel dále tvrdil, že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců TCCA, kteří podléhají výše uvedeným antidumpingovým opatřením.
(7)
Žadatel rovněž tvrdil, že začal TCCA do Unie vyvážet po uplynutí období původního šetření.
2. Zahájení přezkumu pro nového vývozce
(8)
Komise přezkoumala důkazy prima facie, které žadatel předložil, a usoudila, že dostatečně ospravedlňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla dotčenému výrobnímu odvětví Unie dána příležitost se k věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (EU) č. 809/2013 (5) přezkum prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011 týkající se žadatele.
(9)
Podle nařízení (EU) č. 809/2013 bylo antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011 zrušeno, pokud jde o dovoz TCCA vyrobené a prodávané žadatelem na vývoz do Unie. Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celní orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence tohoto dovozu.
3. Dotčený výrobek
(10)
Výrobek dotčený současným přezkumem je totožný s výrobkem popsaným v původním nařízení, tj. kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty, rovněž uváděná pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „TCCA“).
(11)
TCCA je chemický výrobek používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chlóru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
4. Dotčené strany
(12)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala žadatele, výrobní odvětví Unie a zástupce země vývozu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(13)
S cílem získat informace, které pro toto šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a dotazník a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpověď. Komise vyvinula snahu ověřit veškeré informace, které považovala za nezbytné pro udělení statusu nového vývozce a pro stanovení dumpingového rozpětí. V provozovnách žadatele v ČLR se uskutečnila inspekce na místě.
5. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. srpna 2012 do 31. července 2013 (dále jen „období šetření'“).
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Uznání za „nového vývozce“
(15)
Šetření potvrdilo, že žadatel dotčený výrobek během období původního šetření nevyvážel a že ho do Unie začal vyvážet až po tomto období.
(16)
Co se týče ostatních podmínek pro uznání statusu nového vývozce, žadatel prokázal, že nemá žádné vazby, přímé ani nepřímé, na žádného z čínských vyvážejících výrobců, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření týkající se dotčeného výrobku.
(17)
Je tudíž potvrzeno, že by uvedený žadatel měl být považován za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro něj být určeno individuální dumpingové rozpětí.
2. Dumping
Zacházení jako v tržním hospodářství (MET)
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu pocházejícího z ČLR běžná hodnota určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch vyvážejících výrobců, u nichž bylo zjištěno, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství.
(19)
Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se odvíjejí od tržních hodnot,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používané ve všech oblastech,
-
neprojevují se žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Šetřením bylo zjištěno, že účetní záznamy žadatele nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, a že tedy účetní postupy společnosti nesplňují požadavky druhého kritéria. Konkrétně žadatel ve svých účetních záznamech nezmiňuje provádění systému motivací pro manažery podle mezinárodních účetních standardů.
(21)
V důsledku toho rozvaha věrně neodpovídala finanční pozici společnosti; výkaz zisků a ztrát a výkaz peněžních toků byly zatíženy neodůvodněnými finančními náklady.
(22)
Z těchto důvodů žadateli nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(23)
Žadatel i ostatní zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k uvedeným zjištěním.
(24)
Žadatel poukázal na to, že by systém motivací měl být zaúčtován v roce 2013, že nemá žádnou spojitost s rozvahou za rok 2012 a že v roce 2012 povaha systému ještě nebyla stanovena. Podle žadatele by stanovení povahy mělo proběhnout v souladu s doporučeními, jež vysloví auditoři v průběhu auditu finančních účtů za rok 2013; mohlo by se jednat o odměnu, úrok z úvěru či jiný příspěvek.
(25)
Systém byl smluvně sjednán mezi společností a managementem v roce 2012. Auditované účty za rok 2012, a dokonce ani poznámky k finančním účtům, o něm však neobsahovaly žádnou zmínku. V účetním období za rok 2013 až do doby šetření (listopad 2013) účetní záznam, který by se vztahoval k systému motivací, rovněž chybí.
(26)
Toto nezaúčtování je závažné. Úhrn vykázaných pasiv v předvaze na konci období šetření, tj. k 31. červenci 2013, byl značně nižší než ve skutečnosti, neboť celková částka úvěru, jež byl přislíben manažery, by objem pasiv navýšila o 14 %. Výkaz zisků a ztrát za rok 2013 bude kromě toho zahrnovat finanční náklady, které postrádají jakýkoli právní základ, jelikož v roce 2013 byly skutečně vyplaceny úroky, přestože nejsou zaznamenány žádné přijímané peněžní toky v souvislosti se systémem motivací. V důsledku tak budou finanční náklady za rok 2013 devětkrát vyšší než náklady vykázané za rok 2012. Finanční informace poskytnuté v účetních podkladech proto spolehlivě a věrohodně neodpovídají finanční situaci společnosti.
(27)
Rovněž je třeba poznamenat, že není možné, aby se povaha systému a jeho zaúčtování odvíjely od hodnocení auditora a že zaúčtování systému by správně mělo proběhnout včas a nikoliv zpětně. Neschopnost přesně vykázat finanční situaci a toky spojené se systémem nelze považovat za praxi v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(28)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise žadatel znovu podal žádost o zacházení jako v tržním hospodářství, aniž by však předložil nové argumenty. Zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se proto potvrzují.
Běžná hodnota
(29)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, v zemích v procesu transformace běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(30)
Jak uvádí nařízení (EU) č. 809/2013, zamýšlela Komise použít Japonsko jako srovnatelnou zemi, pomocí které stanoví běžnou hodnotu pro žadatele v případě, že žadateli nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stejně jako tomu bylo v průběhu šetření, které vedlo k uložení opatření původním nařízením.
(31)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby vyjádřily své připomínky ke vhodnosti Japonska jako srovnatelné země; dané země se nevyjádřily. Komise také kontaktovala výrobce ve Spojených státech amerických, žádný z nich však neprojevil zájem o spolupráci. Japonsko se tedy považuje za vhodnou srovnatelnou zemi. Jeden japonský výrobce se spoluprací souhlasil a poskytl vyžádané informace.
(32)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl domácí prodej TCCA japonského výrobce nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu žadatelova prodeje na vývoz do Unie.
(33)
Následně Komise zkoumala, zda existují typy TCCA prodávané japonským spolupracujícím výrobcem na domácím trhu dostatečně srovnatelné s typy prodávanými žadatelem na vývoz do Unie. Komise určila typy TCCA shodné nebo přímo srovnatelné s typem prodávaným žadatelem na vývoz do Unie. Rovněž bylo zjištěno, že tyto typy byly japonskou společností prodávány na ziskové úrovni a v běžném obchodním styku a že domácí prodejní ceny bylo možné použít k určení běžné hodnoty.
(34)
Běžná hodnota tak spočívala na váženém průměru skutečné ceny na domácím trhu těch typů TCCA výrobků, jež byly považovány za srovnatelné.
Vývozní cena
(35)
Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl přímo vyvážen nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie.
Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Z tohoto důvodu byly od čínských vývozních cen a od prodejních cen japonského spolupracujícího výrobce na domácím trhu odečteny přepravní náklady a náklady na balení.
Dumpingové rozpětí
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(38)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro žadatele, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie, činí 32,8 %.
D. ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(39)
S ohledem na výsledky šetření a v souladu s pravidlem nižšího cla se dospělo k závěru, že by konečné antidumpingové opatření pro žadatele mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, které je v tomto případě nižší než rozpětí újmy v původním případě.
E. CELNÍ EVIDENCE
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním se antidumpingové clo vztahující se na žadatele vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 809/2013.
F. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ
(41)
Dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit změněné konečné antidumpingové clo na dovoz TCCA od žadatele a vybrat toto clo zpětně z dovozu, který byl evidován. Připomínky od žadatele byly obdrženy, avšak jak je vysvětleno výše, tyto připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(42)
Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy skončí platnost opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011.
G. STANOVISKO VÝBORU
(43)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011 se do tabulky vkládá nový řádek, který zní:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
„Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998“
2. Jak je uvedeno v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011, uplatnění individuálního cla je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze uvedeného nařízení, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se sazba antidumpingového cla platná pro „všechny ostatní společnosti“ uvedená v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011.
Uložené clo se rovněž vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl evidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 809/2013. Jelikož byl tento dovoz evidován, nepodléhá podmínce předložení obchodní faktury.
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky vyráběného a prodávaného na vývoz do Unie společností Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. května 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 569/2014
(2014. gada 23. maijs),
ar kuru pēc pārskatīšanas sakarā ar jaunu eksportētāju atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktam groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,
tā kā:
A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI
(1)
Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgos antidempinga pasākumus Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam. Antidempinga maksājumu likmes bija no 7,3 % līdz 42,6 %.
(2)
Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 855/2010 (3) Padome grozīja sākotnējo regulu, vienam ražotājam eksportētājam samazinot antidempinga maksājumu likmi līdz 3,2 %.
(3)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011 (4) ĶTR izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam noteica galīgos antidempinga pasākumus individuālu maksājumu veidā no 3,2 % līdz 40,5 % un atlikušo maksājumu 42,6 % apjomā.
B. PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA
1. Pieprasījums veikt pārskatīšanu
(4)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 3. maijā saņēma pieprasījumu sākt pārskatīšanu sakarā ar jaunu eksportētāju atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotājs eksportētājs ĶTR Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzējs”).
(5)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka sākotnējā izmeklēšanas periodā, proti, laikposmā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam, trihlorizocianūrskābi uz Savienību nav eksportējis.
(6)
Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu trihlorizocianūrskābes ražotāju eksportētāju, kam piemēro minētos antidempinga pasākumus.
(7)
Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas trihlorizocianūrskābes eksportu uz Savienību ir sācis pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām.
2. Pārskatīšanas sākšana sakarā ar jaunu eksportētāju
(8)
Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja sniegt piezīmes, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 809/2013 (5) sāka pārskatīt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011 attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.
(9)
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 809/2013 antidempinga maksājums, kas bija noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011, tika atcelts attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās trihlorizocianūrskābes importu. Vienlaikus atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem tika uzdots veikt attiecīgus pasākumus šāda importa reģistrācijai.
3. Attiecīgais ražojums
(10)
Attiecīgais ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kas aprakstīts sākotnējā regulā, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe un tās izstrādājumi, kura pazīstama arī ar starptautisko nepatentēto nosaukumu (INN) “simklozēns” un kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20 (“attiecīgais ražojums” jeb “THCS”).
(11)
THCS ir ķīmisks produkts, ko izmanto kā plaša patēriņa organisko hlora dezinfekcijas un balināšanas līdzekli, jo īpaši ūdens dezinficēšanai peldbaseinos. To pārdod pulvera, granulu, tablešu vai skaidiņu veidā. Visiem THCS un tās izstrādājumu veidiem ir vienādas pamatīpašības (ķīmiskais sastāvs) un raksturīgās iezīmes (dezinfekcijas līdzeklis) un tie visi ir paredzēti līdzīgam lietojumam, tāpēc tos uzskata par vienu ražojumu.
4. Ieinteresētās personas
(12)
Komisija par pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozarei un eksportētājvalsts pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.
(13)
Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (TER) pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu jauna eksportētāja statusu un dempinga starpību. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās ĶTR.
5. Izmeklēšanas periods
(14)
Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. augusta līdz 2013. gada 31. jūlijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).
C. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
1. Jauna eksportētāja statuss
(15)
Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējā izmeklēšanas periodā un ir sācis to eksportēt uz Savienību pēc minētā perioda.
(16)
Attiecībā uz citiem nosacījumiem jauna eksportētāja statusa atzīšanai pieprasījuma iesniedzējs spēja pierādīt, ka nav tieši vai netieši saistīts ne ar vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie attiecīgajam ražojumam noteiktie antidempinga pasākumi.
(17)
Attiecīgi tika apstiprināts, ka pieprasījuma iesniedzējs būtu jāatzīst par jaunu eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, un tādēļ tam būtu jānosaka individuāla dempinga starpība.
2. Dempings
Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(18)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās, kuras attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.-6. punktu normālo vērtību nosaka tiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi.
(19)
Turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību,
-
uzņēmumiem ir viens noteikts grāmatvedības dokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un piemēro visos nolūkos,
-
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas,
-
likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,
-
valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.
(20)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja grāmatvedības dokumenti nav saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un tādēļ uzņēmuma grāmatvedība neatbilst otrā kritērija prasībām. Pieprasījuma iesniedzējs saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem savos pārskatos nebija norādījis veicināšanas pasākumu shēmas īstenošanu vadošajiem darbiniekiem.
(21)
Tādēļ uzņēmuma bilance tā finanšu stāvokli neatspoguļoja patiesi un peļņas un zaudējumu pārskatā un naudas plūsmas pārskatā radās finanšu izmaksas, kurām nebija pamatojuma.
(22)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, pieprasījuma iesniedzējam TER piešķirt nevarēja.
(23)
Pieprasījuma iesniedzējam un citām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par minētajiem konstatējumiem.
(24)
Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka veicināšanas pasākumu shēma būtu iegrāmatojama 2013. gadā, ka tā nav saistīta ar 2012. gada bilanci un ka 2012. gadā šīs shēmas veids vēl nebija skaidrs. Tāpat pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka shēmas veidam būtu jākļūst skaidram pēc revidentu ieteikumiem, kad tie revidēs 2013. gada kontus, un iespējamie varianti ir atalgojums, procenti par aizdevumu vai līdzdalība uzņēmuma kapitālā.
(25)
Saistoša vienošanās par shēmu starp uzņēmumu un vadošajiem darbiniekiem tika noslēgta 2012. gadā. Tomēr tā netika norādīta ne 2012. gada revidētajos kontos, ne arī kontu piezīmēs. Tāpat nekādi ieraksti par šo veicināšanas pasākumu shēmu netika veikti arī 2013. gadā līdz izmeklēšanas sākšanai (2013. gada novembrī).
(26)
Šāda neiegrāmatošana ir nopietns pārkāpums. Kopējie pasīvi, kas plānotajā bilancē norādīti IP beigās, proti, 2013. gada 31. jūlijā, bija norādīti ievērojami mazāki nekā patiesībā, jo vadošo darbinieku aizdevuma kopējā summa būtu palielinājusi pasīvu apjomu par 14 %. Turklāt 2013. gada peļņas un zaudējumu bilancē būs finanšu izmaksas, kurām nav juridiska pamatojuma, jo nav ienākošās naudas plūsmas, kas atbilstu veicināšanas pasākumu shēmai, taču procenti 2013. gadā tomēr tika izmaksāti. Tādējādi 2013. gada finanšu izmaksas būs deviņas reizes lielākas nekā izmaksas, kas ziņotas par 2012. gadu. Tādēļ grāmatvedības finanšu informācija nesniedza uzticamu un patiesu uzņēmuma finansiālā stāvokļa atspoguļojumu.
(27)
Tāpat arī jānorāda, ka shēmas veids un tās iekļaušana grāmatvedības uzskaitē nevar būt atkarīga no revidentu slēdziena un ka to grāmatvedībā pareizi būtu jāiekļauj savlaicīgi, nevis ar atpakaļejošu datumu. Tādēļ precīzu neziņošanu par finansiālo stāvokli un naudas plūsmām saistībā ar shēmu nevar uzskatīt par atbilstošu starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.
(28)
Atbildot uz Komisijas konstatējumu izpaušanu, pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja savu TER pieprasījumu, nesniedzot nekādus jaunus argumentus. Tādēļ TER noteikšanas konstatējumi tiek apstiprināti.
Normālā vērtība
(29)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, un - ja nav bijis iespējams piešķirt TER - pārejas valstīm normālā vērtība ir jānosaka, balstoties uz cenu vai salikto vērtību analogā valstī.
(30)
Kā norādīts Regulā (ES) Nr. 809/2013, Komisija bija paredzējusi izmantot Japānu par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, ja tam netiktu piešķirts tirgus ekonomikas režīms, kā tas jau tika darīts izmeklēšanā, pēc kuras tika noteikti pasākumi ar sākotnējo regulu.
(31)
Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par Japānas kā analogās valsts piemērotību, taču šādas piezīmes netika sniegtas. Tāpat Komisija sazinājās ar ražotājiem Amerikas Savienotajās Valstīs, bet nepanāca sadarbību. Tādēļ Japāna ir uzskatāma par piemērotu analogo valsti. Viens ražotājs Japānā piekrita sadarboties un sniedza prasīto informāciju.
(32)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai Japānas ražotāja THCS iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka šīs pārdošanas kopējais apjoms bija vismaz 5 % no pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas kopējā apjoma eksportam uz Savienību.
(33)
Tad Komisija pārbaudīja, vai Japānas ražotājs, kas sadarbojās, iekšzemē pārdeva kādu THCS veidu, kurš būtu pietiekami salīdzināms ar pieprasījuma iesniedzēja pārdotajiem THCS veidiem eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka ir THCS veidi, kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar pieprasījuma iesniedzēja pārdoto THCS veidu eksportam uz Savienību. Tika arī konstatēts, ka Japānas uzņēmums šos veidus pārdevis ar peļņu un parastā tirdzniecības apritē un ka normālās vērtības noteikšanai var izmantot iekšzemes pārdošanas cenas.
(34)
Tādēļ normālā vērtība pamatojas uz faktisko iekšzemes cenu, kas aprēķināta kā vidējais svērtais lielums, THCS veidiem, kuri tika uzskatīti par salīdzināmiem.
Eksporta cena
(35)
Attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām eksportam uz Savienību pārdotajam ražojumam.
Salīdzinājums
(36)
Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu un tajā pašā tirdzniecības posmā. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādēļ gan no ĶTR eksporta cenām, gan no Japānas ražotāja, kurš sadarbojās, iekšzemes pārdošanas cenām tika atskaitītas transporta un iepakošanas izmaksas.
Dempinga starpība
(37)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis salīdzinājums atklāja dempingu.
(38)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija 32,8 %.
D. PĀRSKATĀMO PASĀKUMU GROZĪŠANA
(39)
Atbilstīgi izmeklēšanas konstatējumiem un saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu tiek secināts, ka attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju būtu jāpiemēro galīgais antidempinga pasākums konstatētās dempinga starpības apmērā, kas šajā gadījumā ir zemāka nekā kaitējuma apmērs sākotnējā izmeklēšanā.
E. REĢISTRĀCIJA
(40)
Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, pieprasījuma iesniedzējam piemērojamo antidempinga maksājumu par attiecīgā ražojuma importu, uz ko attiecas reģistrācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 809/2013 3. pantu, iekasē ar atpakaļejošu datumu.
F. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA UN PASĀKUMU ILGUMS
(41)
Attiecīgās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts piemērot grozīto galīgo antidempinga maksājumu pieprasījuma iesniedzēja veiktajam THCS importam un ar atpakaļejošu datumu iekasēt šo maksājumu par importu, uz kuru attiecas reģistrācija. No pieprasījuma iesniedzēja tika saņemtas piezīmes, tomēr, kā paskaidrots iepriekš, tās nebija tādas, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekš minētie secinājumi.
(42)
Šī pārskatīšana neietekmē dienu, kurā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011 noteiktie pasākumi zaudē spēku.
G. KOMITEJAS ATZINUMS
(43)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1389/2011 1. panta 2. punkta tabulā iekļauj šādu rindu:
Uzņēmums
Antidempinga maksājuma likme
Taric papildkods
“Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998”
2. Kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1389/2011 1. panta 3. punktā, individuālā maksājuma piemērošana ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst minētās regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neiesniedz, piemēro antidempinga maksājuma likmi, kas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1389/2011 1. panta 2. punktā noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
Ar šo regulu uzlikto maksājumu arī ar atpakaļejošu spēku iekasē par attiecīgā ražojuma importu, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 809/2013 3. pantu. Uz šo importu neattiecas nosacījums par rēķina iesniegšanu, jo tas ir reģistrēts.
Ar šo muitas dienestiem tiek uzdots izbeigt reģistrēt Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd ražotā un eksportam uz Savienību pārdotā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 23. maijā