PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 924/2012
(2012. gada 4. oktobris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1515/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (1) (“PTO pilnvarojuma regula”), un jo īpaši tās 1. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 91/2009 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (“galīgā regula”).
B. PTO STRĪDU IZŠĶIRŠANAS IESTĀDES PIEŅEMTIE ZIŅOJUMI
(2)
Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (“PTO”) Strīdu izšķiršanas iestāde (“DSB”) 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu un Īpašās komisijas ziņojumu, kas grozīts ar Apelācijas institūcijas ziņojumu strīdā “Eiropas Kopienas - Galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas” (3) (“ziņojumi”). Šajos ziņojumos cita starpā tika konstatēts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar:
-
PTO Antidempinga nolīguma 6.10. un 9.2. pantu attiecībā uz 9. panta 5. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (4) (pamatregula), ko piemēro izmeklēšanā attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu (savienotājelementu izmeklēšana),
-
PTO Antidempinga nolīguma 6.4., 6.2. un 2.4. pantu attiecībā uz konkrētiem dempinga noteikšanas aspektiem savienotājelementu izmeklēšanā,
-
PTO Antidempinga nolīguma 4.1. pantu attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju savienotājelementu izmeklēšanā,
-
PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un 3.2. pantu attiecībā uz apsvērumu par importa par dempinga cenām apjomu savienotājelementu izmeklēšanā,
-
PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un 3.5. pantu attiecībā uz cēloņsakarības analīzi savienotājelementu izmeklēšanā, un
-
PTO Antidempinga nolīguma 6.5. un 6.5.1. pantu attiecībā uz konfidenciālas informācijas apstrādi savienotājelementu izmeklēšanā.
C. PROCEDŪRA
(3)
Saskaņā ar PTO pilnvarojuma regulu 2012. gada 6. martā tika sākta pārskatīšana, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). Eiropas Komisija informēja personas, kas bija iesaistītas izmeklēšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (EK) Nr. 91/2009 (“sākotnējā izmeklēšana”) un kura attiecās uz pārskatīšanu un veidu, kā bija paredzēts ņemt vērā ziņojumu konstatējumus par galīgo regulu.
D. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(4)
Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrēti dzelzs vai tērauda, kas nav nerūsējošais tērauds, savienotājelementi, t. i., kokskrūves (izņemot kvadrātgalvas kokskrūves), pašvītņgriezes skrūves, citas skrūves vai bultskrūves ar galvu (ar uzgriezni vai paplāksni vai bez tiem, izņemot no viengabala stieņiem, stieņiem, profiliem vai stieplēm virpotas skrūves, kuru kājiņas biezums nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un bultskrūves, ko paredzēts izmantot sliežu ceļu būves materiālu nostiprināšanai) un paplāksnes (turpmāk “savienotājelementi” jeb “attiecīgais ražojums”).
(5)
Pašlaik uz attiecīgo ražojumu attiecas KN kodi 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00.
(6)
Ziņojumi neskar konstatējumus, kas izklāstīti galīgās regulas 40. līdz 57. apsvērumā attiecībā uz attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.
E. UZ ZIŅOJUMIEM BALSTĪTIE PĀRSKATĪTIE KONSTATĒJUMI
(7)
Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti novērtēja sākotnējās izmeklēšanas galīgos konstatējumus, ņemot vērā DSB ieteikumus un nolēmumus. Atkārtotu novērtēšanu veica, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā savākto informāciju un pēc paziņojuma par procedūras sākšanu savākto informāciju.
(8)
Dempinga un kaitējuma sākotnējās izmeklēšanas periods bija no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Lai analizētu rādītājus kaitējuma novērtējuma kontekstā, tika izmantoti dati par laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(9)
Šīs regulas mērķis ir grozīt galīgās regulas aspektus, kuru nesaderību konstatēja DSB savos ziņojumos, un nodrošināt, lai galīgā regula būtu saderīga ar DSB ieteikumiem un nolēmumiem.
1. Individuālais režīms: galīgās regulas 9. panta 5. punkta piemērošana
(10)
Šajā sadaļā izklāstīti sākotnējās izmeklēšanas atkārtoti novērtētie konstatējumi attiecībā uz ziņojumos minētiem ieteikumiem un nolēmumiem, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10. un 9.2. pantam attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu, ko piemēroja savienotājelementu sākotnējā izmeklēšanā.
(11)
Kā minēts galīgās regulas 81. un 84. apsvērumā, tika konstatēts, ka visi pieci izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kā arī trīs atsevišķi pārbaudīti ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja individuālo režīmu (“IR”), atbilst visām IR piešķiršanas prasībām saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Kā noteikts galīgās regulas 62. un 78. apsvērumā, tika uzskatīts, ka četri sākotnējā izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kā arī viens uzņēmums, kuram piešķīra individuālu pārbaudi, nav uzņēmumi, kas sadarbojās, jo tie iesniedza informāciju, kura nesaderēja ar izmeklēšanas gaitā iegūtajiem pierādījumiem.
(12)
Ņemot vērā ziņojumos ietvertos ieteikumus attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu, Komisija aicināja ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā pieteikties un iesniegt informāciju, kas vajadzīga, lai pārskatītu pašreizējo stāvokli, ja uz to eksportu uz Eiropas Savienību pašlaik attiecas antidempinga pasākumi, kuri ir spēkā attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda savienotājelementu importu, un ja minētie ražotāji eksportētāji uzskata, ka sākotnējā izmeklēšanā tie atturējušies sadarboties un pieprasīt individuālu režīmu administratīvā sloga dēļ vai tāpēc, ka uzskatījuši sevi par neatbilstošiem visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem.
(13)
Komisija aicināja minētos ražotājus paziņot, vai tie uzskata, ka sākotnējā izmeklēšanā atturējušies sadarboties un pieprasīt individuālu režīmu administratīvā sloga dēļ vai tāpēc, ka uzskatījuši sevi par neatbilstošiem visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem. Minētās ieinteresētās personas tika aicinātas pieteikties 30 dienās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un iesniegt šādu divējādu informāciju:
-
vai tie uzskata, ka tie atturējusies sadarboties un pieprasīt individuālu režīmu sākotnējās izmeklēšanas sākšanas laikā, un
-
sniegt informāciju par eksporta daudzumiem uz Eiropas Savienību un eksporta cenām IP laikā, kuras izmantoja sākotnējā izmeklēšanā.
(14)
Daži ĶTR ražotāji eksportētāji pauda bažas par DSB ziņojumu procedūras īstenošanu, kas paredzēta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tie īpaši uzsvēra, ka publicētos termiņus uzskata par pārāk īsiem. Tie apgalvoja, ka ražotājiem eksportētājiem uzlikts pārmērīgs administratīvais slogs, kas tos attur un neļauj saņemt individuālu režīmu.
(15)
Šo ražotāju eksportētāju paustās bažas tika uzskatītas par nepamatotām. Ņemot vērā administratīvo slogu un nelielo prasītās informācijas daudzumu, Komisija uzskatīja, ka termiņš ir piemērots. Paziņojumā par procedūras sākšanu tika paskaidrots, ka ražotāju eksportētāju pašreizējā stāvokļa pārskatīšana tiktu apsvērta tad, ja tiktu saņemts pieteikums, kurā ietverta šāda informācija:
-
vienkāršs paziņojums, ka ražotājs eksportētājs uzskata, ka tas atturējies un tāpēc nesadarbojās un nepieprasīja IR, un
-
pamatskaitļi, kuri liecina, ka tas eksportējis attiecīgo ražojumu uz ES sākotnējās izmeklēšanas periodā.
(16)
Vienīgais šādas informācijas pieprasīšanas mērķis bija ļaut Komisijai noteikt tos ražotājus eksportētājus, kuri būtu vēlējušies sadarboties un pieprasīt IR sākotnējā izmeklēšanā, bet uzskatījuši, ka tie tikuši atturēti to darīt. Tika uzskatīts, ka 30 dienu termiņš ir pietiekams, lai atbildētu uz pieprasījumu sniegt vienkāršu paziņojumu un pamatskaitļus, un nevar uzskatīt, ka tiek uzlikts nesamērīgs administratīvais slogs. Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, pieprasot 15. apsvērumā minēto informāciju, Komisija izvirzījusi nosacījumus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, lai gan IR būtu jāpiešķir atbilstīgi PTO Antidempinga nolīguma 6.10. un 9.3. pantam. Šī pieeja bija pretrunā DSB ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem, un minētās personas aicināja Komisiju sazināties ar Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ex officio un norādīt, ka tiem tiks piešķirts IR. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka, publicējot paziņojumu par procedūras sākšanu, kuru nosūtīja visiem zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un to tirdzniecības asociācijām un valsts iestādēm, Komisija ir sazinājusies ar visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, aicinot tos pieteikties 30 dienās, ja tie ir eksportējuši sākotnējās izmeklēšanas periodā un nav pieteikušies sākotnējās izmeklēšanas laikā. Minētais jautājums būtu jāuzskata nevis par “nosacījumu”“pārbaudes” nozīmē, kā to norādījušas minētās personas, bet gan par fakta konstatāciju, kas liecina, ka uz tām faktiski attiekusies sākotnējā izmeklēšana. Visbeidzot būtu jānorāda, ka ar eksportētajiem ražojumiem saistītie jautājumi tiek uzdoti, lai pārbaudītu, vai sākotnēji izveidoto izlasi nepieciešams mainīt un vai tā nav saistīta ar jautājumu par IR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(17)
No 15 uzņēmumiem, kuri pieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un iesniedza pieprasījumus termiņā:
-
desmit uzņēmumi bija ražotāji eksportētāji, kas jau bija pieteikušies un sadarbojušies sākotnējās izmeklēšanas laikā. Tas liecināja, ka tie nebija atturēti sadarboties un pieprasīt IR sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc to stāvokli varēja atkārtoti nepārbaudīt pašreizējās pārskatīšanas kontekstā. Vienu no šiem desmit uzņēmumiem, kuri pieprasīja pārskatīt tā pašreizējos maksājumus, aicināja iesniegt Komisijai pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam,
-
viens uzņēmums bija jauns ražotājs eksportētājs (t. i., sākotnējās izmeklēšanas laikā tas neeksportēja uz ES). Tāpēc šis uzņēmums sākotnējā izmeklēšanā nevarēja sadarboties un pieprasīt IR. Tas tika informēts par procedūrām, kas paredzētas jauna ražotāja eksportētāja režīma pieprasīšanai saskaņā ar galīgās regulas 2. pantu,
-
divus uzņēmumus uzskatīja nevis par ražotājiem eksportētājiem, bet par tirdzniecības uzņēmumiem, tāpēc tos informēja, ka šī pārskatīšana uz tiem neattiecas,
-
divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tie atbilst kritērijiem un pieprasīja pārbaudīt to stāvokli. Tomēr viens no šiem uzņēmumiem pēc tam atsauca savu pieteikumu.
(18)
Uzņēmumiem, kuri iesniedza pieprasījumus, tika dota iespēja iesniegt piezīmes par tiem sniegto informāciju.
(19)
Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kurš apgalvoja, ka atbilst kritērijiem, un pieprasīja sava stāvokļa pārbaudi, atbilst paziņojuma par procedūras sākšanu 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Šis ražotājs eksportētājs arī pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, apgalvojot, ka tad, ja sākotnējā izmeklēšanā tas nebūtu atturēts sadarboties, tas būtu pieprasījis šādu režīmu. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un ņemot vērā, ka sākotnējā izmeklēšanā tika individuāli pārbaudīti visi ražotāji eksportētāji, kuri iesniedza šādu pieprasījumu, minētā ražotāja eksportētāja pieprasījums tika akceptēts.
(20)
2012. gada 6. jūnijā tika publicēts paziņojums (6), kurā tika paziņots par ražotāja Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (“BFC”) eksportētāja pašreizējā stāvokļa pārskatīšanu. Šā ražotāja eksportētāja eksportētie daudzumi IP laikā bija mazāk nekā 0,4 % no ĶTR kopējā eksporta IP laikā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nav jāmaina sākotnējā ražotāju eksportētāju izlase. ĶTR ražotājam eksportētājam un ar to saistītajiem uzņēmumiem ES, kas nodarbojās ar attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu sākotnējā IP laikā, tika nosūtīta aptaujas anketa.
(21)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un veica pārbaudes šādu saistīto uzņēmumu telpās:
-
Bulten Sweden AB, Gēteborga, Zviedrija,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Vācija.
(22)
Komisija saskaņā ar DSB ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu secināja, ka būtu jāpiešķir IR uzņēmumam BFC.
2. Konkrēti dempinga noteikšanas aspekti savienotājelementu izmeklēšanā
(23)
Šajā sadaļā izklāstīti atkārtoti novērtētie sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi attiecībā uz ziņojumos iekļautajiem ieteikumiem un nolēmumiem, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 6.4., 6.2. un 2.4. pantu attiecībā uz konkrētiem dempinga noteikšanas aspektiem sākotnējā savienotājelementu izmeklēšanā.
(24)
Lai īstenotu PTO DSB ieteikumus attiecībā uz PTO Antidempinga nolīguma 6.4., 6.2. un 2.4. pantu, kā minēts 28. līdz 53. apsvērumā, saistībā ar atvērto dialogu, kurš notika ar dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Tirdzniecības kameru, ieinteresētajām personām tika sniegta sīkāka informācija par to ražojumu īpašībām, kurus pārdevis Indijas ražotājs, kas sadarbojās. Šī informācija ietvēra ražojuma īpašības, kuras, kā tika konstatēts, varēja izmantot normālās vērtības noteikšanai un kuras izmantoja salīdzināšanai ar attiecīgo ražojumu, t. i., ietvēra faktu, ka Indijas pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū sadalīti “standarta” un “speciālo” savienotājelementu pārdošanā, kā arī katram darījumam noteica stiprības klasi. Katrai stiprības klasei tika aprēķināta normālā vērtība par kilogramu saskaņā ar PCN tabulu.
(25)
Komisija galveno uzmanību pievērsa diviem būtiskiem salīdzināšanas elementiem, proti, stiprības klasei un standarta un speciālo savienotājelementu salīdzinājumam, kā norādīts galīgās regulas 48. līdz 50. apsvērumā. Nošķirtus standarta un speciālos savienotājelementus pievienoja kā jaunu salīdzināšanas elementu izmeklēšanā, un stiprības klasi izmantoja kā vēl vienu galveno salīdzināšanas kritēriju, jo lielākā daļa Ķīnas ražotāju eksportētāju to bija iesnieguši sākotnējā izmeklēšanā.
(26)
Kā minēts galīgās regulas 56. apsvērumā, standarta savienotājelementus, ko ražoja analogajā valstī, varēja salīdzināt ar savienotājelementiem, kurus izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportēja uz ES, jo konstatēja, ka minētajiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības kā no ĶTR eksportētajiem ražojumiem.
(27)
Normālo vērtību izteica EXW, kas koriģēta, lai ņemtu vērā ietekmi, kādu uz cenu atstājusi kvalitātes kontrole, kuru veica Indija ražotājs, bet neveica Ķīnā. Tāpēc ieguva divus normālo vērtību sarakstus Ķīnas juaņās (CNY) par kilogramu katrai stiprības klasei, vienu - standarta savienotājelementiem, otru - speciāliem savienotājelementiem.
2.1. 2012. gada 30. maija paziņojums par informācijas izpaušanu
(28)
2012. gada 30. maijā visām ieinteresētajām personām tika izpausta papildu informāciju par ražojumu veidiem, kuri izmantoti, lai salīdzinātu normālo vērtību un eksporta cenu. Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, visām ieinteresētajām personām tika sniegta precīzāka informācija par ražojuma īpašībām, kuras, kā tika konstatēts, varēja izmantot normālās vērtības noteikšanai.
(29)
Paziņojuma par informācijas izpaušanu saturs attiecās uz normālo vērtību, kura tika noteikta, pamatojoties uz tā attiecīgā ražojuma cenu, ko Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva iekšzemes tirgū. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību analogā valstī. Divi Indijas ražotāji piekrita sadarboties, atbildot uz aptaujas anketas jautājumiem. Anketas atbildēs sniegtos datus pārbaudīja šo divu uzņēmumu telpās. Tomēr tikai viens no uzņēmumiem sniedza pietiekami sīku informāciju, kuru varēja izmantot kā pamatu, lai noteiktu normālo vērtību.
(30)
Galīgās regulas 90. apsvērumā minēts: “vairāki importētāji un eksportētāji apšaubīja minētā Indijas ražotāja datu izmantošanas piemērotību, pamatojoties uz šādiem apgalvojumiem: i) šā ražotāja Indijas iekšējā tirgū saražotais un pārdotais apjoms, iespējams, nav reprezentatīvs attiecībā uz daudzumiem, kādus no ĶTR eksportē uz Kopienu, un ii) šis Indijas ražotājs, iespējams, uzņēmējdarbības jomā ir saistīts ar vienu no Kopienas ražotājiem, kas atbalsta sūdzību. Saistībā ar minēto būtu jāņem vērā, ka: i) Indijas ražotāja pārdošanas apjomu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, lai varētu noteikt ticamas normālās vērtības, un ii) fakts, ka analogās valsts ražotājs uzņēmējdarbības jomā ir saistīts ar Kopienas ražotāju, kurš atbalsta sūdzību, neietekmē analogās valsts izvēli. Turklāt jāatzīmē, ka šīs saistības tika izveidotas pēc IP. Ņemot vērā minētos faktus un to, ka citi trešu valstu ražotāji nesadarbojās, Indijas izvēlēšanās par analogo valsti uzskatāma par lietderīgu.”
(31)
Ņemot vērā konkurences apstākļus un Indijas tirgus atvērtību, kā arī faktu, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva ražojumu veidus, kuri ir salīdzināmi ar ĶTR ražotāju eksportētāju eksportētajiem ražojumiem, tika secināts, ka Indija ir piemērota tirgus ekonomikas trešā valsts pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē.
(32)
Paziņojumā par informācijas izpaušanu tika norādīts, ka dati par pārdošanu iekšzemes tirgū aptvēra izmeklēšanas periodu, bet tajos nebija minēts ražojuma kontroles numurs (“PCN”). Tomēr Indijas ražotājs varēja noteikt pārdoto savienotājelementu stiprības klasi un arī to, vai tas ir “standarta” vai “speciāls” savienotājelements, kā noteikts galīgajā regulā. Izmeklēšanas sākumā, kad izveidoja PCN, netika noteikta vajadzība nošķirt standarta un speciālos savienotājelementus.
(33)
Tomēr Komisija norādīja, ka šī nošķiršana ietekmējusi cenu salīdzināmību, tāpēc no Indijas ražotāja tika pieprasīti šie dati, un tas tos arī sniedza. Tāpēc Indijas pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū sadalīja “standarta” un “speciālo” savienotājelementu pārdošanā, un tad katram darījumam noteica stiprības klasi. Katrai stiprības klasei aprēķināja normālo vērtību par kilogramu saskaņā ar PCN tabulu.
(34)
Pārējās sākotnējā PCN īpašības neizmantoja ne tikai tāpēc, ka Indijas ražotājs nevarēja sniegt tik sīki izstrādātus datus, bet arī šādu iemeslu dēļ:
-
diametrs un garums netika uzskatīts par svarīgu, jo analīzi veica, pamatojoties uz svaru, tādējādi automātiski ņemot vērā visas atšķirības, kuras radās savienotājelementa dažāda diametra vai garuma dēļ,
-
nebija norādes, ka pastāv atšķirības starp Indijas ražotāja ražojumiem un Ķīnas savienotājelementiem hroma pārklājuma vai cita pārklājuma, t. i., galvanizācijas rādītāju, ziņā,
-
vienīgo atlikušo PCN elementu, KN kodu, uzskatīja par neuzticamu rādītāju, jo Ķīnas un Indijas iestādes atšķirībā no ES iestādēm nenošķir desmit KN kodus, kurus izmanto attiecīgā ražojuma noteikšanai.
(35)
Tāpēc Komisija galveno uzmanību pievērsa divām būtiskām atšķirībām starp ražojumiem: no vienas puses, stiprības klasei un, no otras puses, standarta un speciālo savienotājelementu salīdzinājumam, kas ir klientu atšķirību un kvalitātes atšķirību rādītājs.
(36)
Normālo vērtību izteica EXW, no kuras atņēma korekciju, lai ņemtu vērā ietekmi, kādu uz cenu atstāja kvalitātes kontrole, kuru veica Indijas ražotājs, bet neveica Ķīnā. Tāpēc ieguva divus normālo vērtību sarakstus Ķīnas juaņās (CNY) par kilogramu katrai stiprības klasei, vienu - standarta savienotājelementiem, otru - speciāliem savienotājelementiem.
(37)
Komisija informēja visas ieinteresētās personas, ka normālo vērtību nevar izpaust, jo tā attiecās uz vienīgā Indijas ražotāja konfidenciālo cenu iekšzemes tirgū. Tomēr ieinteresētās personas tika informētas, ka “standarta” normālo vērtību 8.8. stiprības klases savienotājelementam (“G”PCN tabulā), kuru parasti Ķīnas ražotāji eksportē kā standarta veidu, aprēķināja diapazonā no CNY 9 līdz CNY 12 par kilogramu EXW.
2.2. Piezīmes, kas saņemtas par 2012. gada 30. maija paziņojumu par informācijas izpaušanu
(38)
Viens importētājs un četri ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka termiņš, kas ieinteresētajām personām dots piezīmju sniegšanai par papildu informāciju (desmit dienas), bijis pārāk īss. Tomēr Komisija uzskata, ka iepriekš minētais termiņš bijis pietiekams, ņemot vērā, ka sniegtā informācija bija paredzēta tikai kā papildinājums sākotnējās izmeklēšanas beigās galīgajā regulā izpaustajai informācijai. Tāpēc tika uzskatīts, ka laiks, kas piešķirts šīs papildu informācijas pārbaudei un piezīmju sniegšanai, bijis pietiekams.
(39)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija paziņojusi, ka tai nav citas jaunas informācijas attiecībā uz fiziskajām īpašībām kā vien to ražojumu stiprības klase, kurus izmanto normālās vērtības noteikšanai. Minētais apgalvojums būtu jānoraida. Šajā pārskatīšanas posmā Komisija tikai sniedza papildu skaidrojumu par to, kā sākotnējā izmeklēšanā noteikta normālā vērtība. Ir svarīgi uzsvērt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji “stiprību” noteica kā vienu no svarīgajām īpašībām. Tomēr tas nenozīmēja, ka Komisijai nebija nekādas informācijas par citām fiziskām īpašībām.
(40)
Tās pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzklausīšanā attiecībā uz iespējamām korekcijām, kuras jāveic, lai salīdzinātu eksporta cenas un normālo vērtību, Komisija paziņojusi, ka priekšroka jādod koriģēšanai, kurā pamatojas uz cenas analīzi, nevis uz izmaksu analīzi. Faktiski Komisija precizēja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu salīdzināšana būtu jāveic, pienācīgi ņemot vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību, nevis izmaksu atšķirības.
(41)
Pēc tam šīs ieinteresētās personas atkārtoja prasību, ka būtu jāizdara korekcijas, lai ņemtu vērā tādas ražošanas izmaksu atšķirības kā izejvielu patēriņa efektivitātes atšķirības, velmētu stiepļu patēriņa atšķirības, elektrības patēriņa, pašu saražotās elektrības patēriņa, darbinieka ražības, samērīga rentabilitātes līmeņa atšķirības un ar mehānisko apstrādi saistītas atšķirības. Kā norādīts iepriekš, pamatregulas 2. panta 10. punkts attiecas uz cenu, nevis uz izmaksām. Šīs personas nesniedza pierādījumus, ka iespējamās izmaksu atšķirības atspoguļotos cenu atšķirībās. Lai nepieļautu, ka attiecībā uz valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, ņem vērā esošās cenas un izmaksas, ciktāl šie parametri nav parasts tirgū darbojošos spēku ietekmes rezultāts, izmeklēšanās, kas attiecas uz tādām valstīm ar pārejas ekonomiku kā Ķīna, tiek izmantota analogā valsts. Tāpēc, lai noteiktu normālo vērtību, kā aizstājēju izmanto tādu ražotāju izmaksas un cenas, kuru valstīs darbojas tirgus ekonomika. Tādējādi šīs prasības, ka, izdarot korekcijas, jāņem vērā ražošanas izmaksu atšķirības, tika noraidītas.
(42)
Turklāt šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2012. gada 30. maijā sniegtā papildu informācija attiecībā uz Indijas ražotāja pārdoto ražojumu īpašībām bija nepilnīga, jo, iespējams, trūcis informācijas par šādiem jautājumiem: ar savienotājelementa veidu saistītas atšķirības; pārklājums un hroma izmantošana; diametrs un garums; izsekojamība; ISO 9000; brāķa procents; citi stigrības aspekti, kā cietība, liece, stiprība, iedarbība, un citi berzes koeficienti. Tās vēlējās saņemt skaidrojumu par to, kāpēc pārējās sākotnējā PCN īpašības netika uzskatītas par svarīgām. Šos jautājumus skaidroja divos paziņojumos par informācijas izpaušanu, kurus attiecīgi nosūtīja 2012. gada 5. jūlijā un 11. jūlijā iekļāva dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.
2.3. 2012. gada 5. jūlija paziņojums par informācijas izpaušanu
(43)
Pēc papildu informācijas pieprasījuma, kuru iesniedza ieinteresētās personas, kā minēts 42. apsvērumā, otro paziņojumu par informācijas izpaušanu ieinteresētajām personām nosūtīja 2012. gada 5. jūlijā. Šajā paziņojumā sniegta šāda papildu informācija:
-
tabula, kurā norādīti to normālo vērtību cenu līmeņu diapazoni, kas aprēķinātas katrai standarta savienotājelementu stiprības klasei, kurus vienīgais Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva Indijas iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem. Tika arī noteikts, ka lielākā daļa no Ķīnas ražotāju eksporta ir G stiprības klases ražojumi,
-
padziļināta Indijas datu analīze liecināja, ka standarta savienotājelementi, ko pārdeva iekšzemes tirgū, bija galvanizēti atbilstīgi PCN kodam “A”. Tāpēc Komisija ierosināja salīdzināt normālo vērtību ar A pārklājuma veidu eksporta modeļiem,
-
pēc Indijas iekšzemes cenas manuālas analīzes no pārdošanas kodētā teksta virknes, ko izmanto Indijas ražotājs, ieguva informāciju par diametru un garumu. Lai tos varētu salīdzināt ar Ķīnas uzņēmumu eksportu, šos datus apkopoja diapazonos pēc galvenā ražojuma izmēriem:
Rādītājs
Diametrs
Garums
Mazs
M4 līdz M10
0 līdz100 mm
Vidējs
M12 līdzM20
100 līdz 200 mm
Liels
M22 līdzM30
200 līdz300 mm
-
Tāpēc Komisija ierosināja izmantot šos datus, lai turpmāk precīzāk noteiktu normālo vērtību un, pamatojoties uz to, aprēķinātu dempinga starpības. Ja eksportētie savienotājelementi nebija attiecināmi uz šiem diapazoniem, tos nevarēja izmantot dempinga aprēķinā. Tas ietekmēja tikai nelielu eksporta apjomu,
-
Komisija sniedza atsaucei ierosinātos pārskatītos PCN:
Rādītājs
Apraksts
PCN
Standarta/Speciāls
Standarta savienotājelements
S
Speciāls savienotājelements
P
Stiprības klase
3.6.
A
4.6.
B
4.8.
C
5.6.
D
5.8.
E
6.8.
F
8.8.
G
9.8.
H
10.9.
I
12.9.
J
Pārklājums
Galvanizēts pārklājums
A
Diametrs
M4 līdz M10
S
M12 līdz M20
M
M22 līdz M30
L
Garums
0 līdz 100 mm
S
101 līdz 200 mm
M
201 līdz 300 mm
L
-
Komisija sniedza pārskatu par dempinga starpībām, kas grozītas saskaņā ar paziņojumā par informācijas izpaušanu ietverto priekšlikumu, kurā norādīts, ka šīm pārskatītajām antidempinga starpībām nebūtu automātiski jākļūst par antidempinga maksājumiem, uz kuriem attieksies mazākā maksājuma noteikums,
-
visbeidzot, atbildot uz dažu ieinteresēto personu sniegtajām piezīmēm, ka 2012. gada 30. maija paziņojumā par informācijas izpaušanu ietvertā papildu informācija nav pilnīga, jo šajās tabulās trūka dažu elementu vai arī tie nebija pareizi apkopoti, attiecībā uz vienu ES ražotāju tika sniegta jauna 22., 23., 32., 33. un 34. tabula.
2.4. Piezīmes, kas saņemtas par 2012. gada 5. jūlija paziņojumu par informācijas izpaušanu
(44)
Dažas ieinteresētās personas pieprasīja papildu informāciju par normālās vērtības cenas līmeni. Kā turpmāk minēts 82. apsvērumā, cenu līmeni nevarēja izpaust ieinteresētajām personām, jo tā bija konfidenciāla informācija, kas attiecās uz vienīgā analogā ražotāja cenām. Tomēr 2012. gada 5. jūlijā tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasīja šādu papildu informāciju, tika izpausta nekonfidenciālā informācija par normālo vērtību, kas aprēķināta katrai standarta savienotājelementu stiprības klasei, un to iekļāva arī dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Šajā paziņojumā Komisija iekļāva tabulu, kurā norādīti to normālo vērtību cenu līmeņu diapazoni, kas aprēķinātas katrai standarta savienotājelementu stiprības klasei, kurus vienīgais Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva Indijas iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem.
(45)
Dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisija 2012. gada 26. jūnija uzklausīšanas laikā informējusi, ka saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto PCN tabulu Indijas iekšzemes tirgū pārdoti ražojumi ar divu veidu pārklājumiem - “A” un “B”. Šis apgalvojums nav pamatots. Komisija minētās personas informēja, ka šajā pārskatīšanas posmā tā pārbaudījusi pārklājuma veidus, kurus Indijas ražotājs izmantojis standarta savienotājelementiem. Nākamajā uzklausīšanā, kas notika 2012. gada 3. jūlijā, un informatīvajā paziņojumā, kas 2012. gada 11. jūlijā tika iekļauts dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām, visas personas tika informētas, ka standarta savienotājelementu ražošanai Indijas ražotājs izmantojis pārklājumu “A”.
(46)
2012. gada 11. jūlija uzklausīšanā tās pašas ieinteresētās personas lūdza Komisiju izskaidrot, kā Indijas ražotājs nodalījis speciālo un standarta savienotājelementu normālo vērtību. Komisija norādīja, ka tas tika darīts, pamatojoties uz klientu nosaukumiem. Tomēr, kā liecināja Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas rakstītais protokols, Komisija pirms uzklausīšanas beigām paziņoja, ka tai jānoskaidro šis jautājums, un to izdarīja turpmākajā paziņojumā par informāciju 2012. gada 13. jūlijā, kuru nosūtīja ieinteresētajām personām, kas piedalījās uzklausīšanā, un iekļāva nekonfidenciālos dokumentos, kuri pieejami visām ieinteresētajām personām. Tādējādi šis paziņojums, kuru iesniedza minētās personas un par kuru Komisija norādīja, ka “speciālo un standarta savienotājelementu normālo vērtību nodalīja, cita starpā pamatojoties uz klientu nosaukumiem”, ir nepilnīgs un plašāka informācija par šo jautājumu ir sniegta turpmākajā apsvērumā.
(47)
Komisija 2012. gada 13. jūlija paziņojumā paskaidroja par atšķirību starp speciāliem un standarta savienotājelementiem, ka “nevar izslēgt iespēju, ka arī autobūves nozare izmanto standarta savienotājelementus konkrētiem lietojumiem”. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija uzskatījusi, ka arī autobūves nozarē izmantotos savienotājelementus var uzskatīt par standartu. Šāds apgalvojums nav pamatots. Kā paskaidrots minētajā paziņojumā, Komisijai, nākot klajā ar paziņojumu, nebija pieejams Indijas ražotāja klientu saraksts. Tomēr, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā un izskaidrots šīs regulas 2.7. sadaļā, autobūves nozares ražotāji kvalitātes nodrošināšanas un komerciālu iemeslu dēļ vienmēr pasūta savienotājelementus pēc individuāla projekta, lai tie atbilstu ražošanas nozares ISO prasībām. Tāpēc visi savienotājelementi, kurus savienotājelementu ražotāji uzskata par “speciālu” ražojumu, tostarp Indijā saskaņā ar Indijas autobūves nozares ražotāju tīmekļu vietnēs atrasto informāciju, ir piemēroti autobūves nozarei. Tā kā Indijas ražotājs skaidri noteicis, ka “speciālie savienotājelementi” ir visi pēc individuāla projekta izgatavotie ražojumi, Komisija uzskata, ka autobūves nozarei paredzētie standarta savienotājelementi netika iekļauti standarta savienotājelementu sarakstā, kas iesniegts sākotnējā izmeklēšanā.
(48)
Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza prasības, kas līdzīgas iepriekš minētajai, - par iespējamo autobūves nozarei paredzēto savienotājelementu iekļaušanu normālajā vērtībā -, un turklāt apgalvoja, ka autobūves nozarei paredzētiem savienotājelementiem, kuri nav izgatavoti saskaņā ar speciālu klienta projektu, tomēr jāpiemēro īpaša kvalitātes kontrole vai attiecībā uz tiem jāievēro izsekojamības prasības, kas padara tos dārgākus, un tāpēc tie būtu uzskatāmi par speciāliem savienotājelementiem. Tie apgalvoja, ka Komisijas konstatējumi, kuros paredzēts, ka savienotājelementi, ko izmanto augstajās tehnoloģijās, bet neražo saskaņā ar lietotāja rasējumiem, katrā ziņā būtu uzskatāmi par speciāliem savienotājelementiem, nav pamatoti, tādējādi Komisija rīkojusies nesaderīgi ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pārkāpjot taisnīga salīdzinājuma principu. Turklāt tie uzskatīja, ka uz Komisijas konstatējumiem, kuru pamatā ir Indijas ražotāja sadalījums, neattiecās pārbaudes apmeklējums uzņēmuma telpās. Ņemot vērā iepriekš minēto, tie pieprasīja Komisijai pārskatīt standarta un speciālo savienotājelementu nošķiršanu un, ja tas nebūtu iespējams, atgriezties pie atšķirīgas normālās vērtības datu kopas.
(49)
Komisijas pamatojums attiecībā uz standarta un speciālo savienotājelementu nošķiršanu jau izklāstīts 47. apsvērumā. Attiecībā uz apgalvojumu, ka uz Indijas ražotāja sadalījumu neattiecas pārbaude, Komisija pārbaudīja pārdošanas darījumu sarakstu, veicot vairākus iepazīšanās testus (t. i., to pārdošanas darījumu izlases padziļinātu pārbaudi, kuri iekļauti pārdošanas darījumu sarakstā, lai pārbaudītu tā pareizību) saskaņā ar standarta pārbaudes praksi. Turklāt nākamais pārdošanas darījumu saraksta sadalījums, ko iesniedzis Indijas ražotājs, tika pārbaudīts, izmantojot sadalījuma vidējo cenas līmeni, kā skaidrots minētajā paziņojumā. Tāpēc apgalvojums, ka Komisija pieņēmusi Indijas ražotāja iesniegtos datus pēc nominālās vērtības, nav pamatots.
(50)
Turklāt Indijas ražotāja kritēriji, kas izmantoti, lai noteiktu speciālos savienotājelementus, t. i., ražotus saskaņā ar klienta rasējumu, kā iepriekš minēts 47. apsvērumā, nodrošina pietiekamu pārliecību, ka dati ir ticami. Sākotnējā izmeklēšanā Komisija jau veica normālās vērtības korekciju, lai ņemtu vērā kvalitātes kontroli, kuru piemēroja Indijas ražotājs, bet, kā konstatēja, nepiemēroja izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji. Šajos apstākļos Komisija neuzskata par vajadzīgu pāriet uz citu normālās vērtības datu kopu, kā ieteica attiecīgās personas. Visbeidzot, kā minēts galīgās regulas 89. apsvērumā, neraugoties uz Komisijas centieniem, neviens cits ražotājs no pārējām iespējamām analogām valstīm nepiedāvāja sadarbību procedūrā.
(51)
Attiecībā uz Indijas analogās valsts ražotāja datu izmantošanu, lai noteiktu normālo vērtību, Eiropas Izplatītāju asociācija (EFDA) apgalvoja, ka šāds paņēmiens nav piemērots, ņemot vērā, ka ražojumu klāsts, ražošanas apjoms, klientu profils, izplatīšanas metode un tirgus stāvoklis nav salīdzināms ar Ķīnas ražotāju eksportētāju stāvokli. Turklāt tā apgalvoja, ka Ķīnas cenas bija zemas, jo tā izmantoja priekšrocības, ko sniedza liela apjoma standarta ražojumu ražošana, jo ražotājiem bija augsts specializācijas un efektivitātes līmenis. Tā pieprasīja sīkāku informāciju par Indijas ražotāja cenām un standarta savienotājelementu ražošanas apjomu. Visbeidzot, EFDA iesniedza Eurostat datus, lai pamatotu savus apgalvojumus par to, ka ĶTR un Indijas eksporta cenu salīdzinājums attiecībā uz diviem specifiskiem KN kodiem būtu parādījis, ka šo ražojumu Indijas eksporta apjoms bija par 4 % mazāks nekā ĶTR eksports un ka Indija nebija šo ražojumu ticams piegādātājs eksporta tirgum.
(52)
Attiecībā uz Indijas analogās valsts ražotāja izvēles piemērotību ir veikta atsauce uz 49. apsvēruma pēdējo daļu. Saistībā ar vispārīgo apgalvojumu, ka attiecībā uz Ķīnas eksporta cenām izmantotas priekšrocības, ko sniegusi liela apjoma ražošana, šīs apgalvojums nebija pamatots vai precizēts saprotamā veidā, kas pārskatīšanas laikā varētu palīdzēt veikt analīzi. Attiecībā uz pieprasījumu sniegt papildu informāciju par Indijas ražotāja datiem tiek veikta atsauce uz 82. apsvērumu par konfidencialitāti. Attiecībā uz apgalvojumu, ka eksports no Indijas nav salīdzināms ar eksportu no ĶTR IP laikā un pēc IP, lai noteiktu normālo vērtību, saskaņā ar pamatregulu par svarīgām tiek uzskatītas Indijas iekšzemes cenas, nevis Indijas eksporta cenas. Tāpēc šie EFDA apgalvojumi nebija pamatoti.
(53)
Attiecībā uz jautājumu par Indijas ražotāja lietoto pārklājumu, Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs pauda šaubas un pieprasīja Komisijai skaidrot, kā no konfidenciālas informācijas varēja iegūt pārliecinošu pierādījumu, ka Indijas ražotājs savā iekšzemes tirgū pārdeva tikai galvanizētus savienotājelementus. Pārbaudes laikā Indijas ražotājs sniedza pierādījumus, kas ļāva Komisijai secināt, ka standarta savienotājelementi, kurus pārdeva iekšzemes tirgū, bija galvanizēti atbilstīgi oriģinālā PCN pārklājuma veidam “A”. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka pierādījumi dokumentos ir pietiekami, lai secinātu, ka standarta savienotājelementi, kurus pārdeva iekšzemes tirgū, bijuši galvanizēti. Tāpēc tika veikta korekcija attiecībā uz hroma izmantošanas atšķirību, kā minēts 81. apsvērumā.
2.5. Papildu informācija, kas pieprasīta pēc 2012. gada 5. jūlija paziņojuma par informācijas izpaušanu
(54)
Daži ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumus un informāciju, lai varētu, iespējams, pieprasīt savas dempinga starpības korekciju, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:
a)
“ražojumu veidu” īpašības (KN kodi, stiprības klase, standarta un speciālo daļu salīdzinājums), ko izmanto normālās vērtības noteikšanai;
b)
papildu informācija par Indijas ražotāja pārdoto ražojumu īpašībām, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai;
c)
skaidrojums par to, kāpēc netika izmantotas pārējās sākotnējā PCN īpašības; un
d)
korekcijas, kas jāveic fizisko īpašību atšķirību dēļ.
(55)
Attiecībā uz iepriekš minēto a) punktu, kā norādīts 2012. gada 30. maija paziņojumā par informāciju, Indijas ražotāja, kas sadarbojās, pārdoto savienotājelementu stiprības klase bija stiprības rādītājs, ko iekļāva visām ieinteresētajām personām nosūtītajā aptaujas anketā izmantotajā PCN. Stiprības klasi noteica, izmantojot to pašu svarīgo PCN elementu, ko Indijas ražotājs iekļāva pārdošanas darījumu sarakstos, kurus pārbaudīja pārbaudes apmeklējumā uzņēmuma telpās.
(56)
Speciālo un standarta savienotājelementu nošķiršanu izskaidroja galīgās regulas 54. apsvērumā. “Speciālie” savienotājelementi ir tie savienotājelementi, kurus ražoja saskaņā ar klienta rasējumu. “Standarta” savienotājelementi ir tie savienotājelementi, kurus ražoja krājumam, nevis pēc konkrēta klienta instrukcijas. Vajadzība nošķirt Indijas ražotāja, kas sadarbojās, ražotos standarta un speciālos savienotājelementus tika pilnībā atzīta un, kā minēts galīgās regulas 51. un 54. apsvērumā, izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenu un normālo vērtību salīdzināja, izmantojot “standarta” veida savienotājelementus.
(57)
Attiecībā uz jautājumiem, kas radušies saistībā ar b) punktu, konfidencialitātes iemeslu dēļ nav iespējams izpaust konkrētus Indijas ražotāja pārdotos skrūvju un bultskrūvju modeļu veidus. Tomēr, kā norādīts iepriekš, salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražojuma kontroles numurā (PCN) iekļauto svaru tajā pašā standarta vai speciālajā kategorijā un tajā pašā stiprības klasē.
(58)
Atgriežoties pie jautājumiem, kas radušies saistībā ar b) punktu, vairākas ieinteresētās personas pieprasīja papildu informāciju par pārklājumu. Tika sīkāk analizēti sākotnējās izmeklēšanas dati un tādējādi ieguva informāciju, ka Indijas iekšzemes tirgū pārdotajam “standarta” ražojumam bija pamatpārklājums, t. i., tas bija galvanizēts. Šo informāciju sniedza uzklausīšanā, kuru pieprasīja ieinteresētās personas, un to atkārtoti izpauda ieinteresētajām personām, kuras bija pieprasījušas šo informāciju, un arī iekļāva dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.
(59)
Divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu informāciju par korekcijām attiecībā uz hroma izmantošanu pārklājumā. Tika sīkāk analizēti Indijas ražotāja, kas sadarbojās, iesniegtie pārdošanas dati, tādējādi iegūstot normālās vērtības korekciju attiecībā uz hroma izmantošanas atšķirību, kā skaidrots 81. apsvērumā. Tie paši divi ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumu par to, kā noteica Indijas ražotāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdošanas rentabilitāti, - vai ražošanas izmaksas uzskaitīja, pamatojoties uz PCN vai arī izmantojot vidējās izmaksas; un vai normālajā vērtībā iekļāva pārdošanu ikvienam saistītam uzņēmumam.
(60)
Visa attiecīgā informācija par normālo vērtību minēta galīgās regulas 94. apsvērumā. Tiek noteikts arī, ka izmantoja tikai iekšzemes pārdošanas apjomus nesaistītiem uzņēmumiem.
(61)
Vēlāk divi minētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nopietni apšauba, ka rentabilitātes un reprezentativitātes testus veica pareizi. Konkrētāk, attiecībā uz reprezentativitātes testu šie ražotāji eksportētāji pauda šaubas, ka Indijas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjoms pārsniedza 5 % no eksporta pa pārskatīto ražojumu grupām. Attiecībā uz reprezentativitātes testu konstatēja, ka gadījumos, kad konkrētā ražojumu grupā nesasniedza 5 %, tomēr tika konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjoms bija pietiekami liels, lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu. Attiecībā uz rentabilitātes testu tika apstiprināts, ka to veica pa ražojumu veidiem.
(62)
Attiecībā uz jautājumiem, kas radušies saistībā ar iepriekš minēto c) punktu, t. i., kāpēc, salīdzinot normālo vērtību ar eksporta cenu, netika izmantots pilns PCN, izmeklēšanas laikā noskaidroja, ka pilns PCN nebūtu ticams rādītājs. Pirmkārt, tāpēc, ka ne Ķīnas, ne Indijas iestādes atšķirībā no ES iestādēm nenošķir desmit KN kodus, kurus izmanto attiecīgā ražojuma noteikšanai. Otrkārt, kā paskaidrots galīgās regulas 48. apsvērumā, vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju ražotie savienotājelementi bija standarta ražojumi (lielākā daļa ar pretestības klasi diapazonā no 4.8. līdz 8.8.), kuriem nebija speciālu īpašību attiecībā uz izejmateriālu, pretestību, pārklājumu vai ar sertifikāciju/drošumu saistītiem aspektiem un kuri bija paredzēti zemākas klases lietojumam (neprofesionālam lietojumam un izplatīšanai ierindas patērētājam), nevis lietojumam augstajās tehnoloģijās un neatbilda konkrētu galalietotāju, piemēram, autobūves, ķīmijas vai kosmiskās aviācijas nozares, stingrajām prasībām.
(63)
Attiecībā uz jautājumiem, kuri radušies saistībā ar iepriekš minēto d) punktu un kurus uzdeva divi citi ražotāji eksportētāji, tādus elementus kā “izsekojamība”, ISO 9000 standarts, brāķa procents un citi tādi kritēriji kā “cietības, lieces, stiprības, triecienizturības, berzes koeficients” nevarēja apstiprināt, jo attiecīgie uzņēmumi nesniedza informāciju, kā šie elementi ietekmē normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināmību.
(64)
Tā kā nav nekādas specifiskas informācijas attiecībā uz salīdzināmības trūkumu, kā apgalvots papildus ieteikumiem, kurus sniedza ieinteresētās personas sākotnējā izmeklēšanā, un, ņemot vērā ierobežoto papildu informāciju, kura pieejama attiecībā uz tādām citām tehniskām īpašībām kā pārklājums, sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka galvenie pašu ieinteresēto personu izceltie faktori un atšķirības, jo īpaši standarta un speciālo savienotājelementu salīdzinājums un stiprības klase, ir pietiekams pamats normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumam.
2.6. Papildu informācijas izpaušana par normālo vērtību 2012. gada 11. jūlijā
(65)
Kā iepriekš minēts, Komisija 2012. gada 11. jūlijā izpauda papildu informāciju par normālās vērtības atkārtotu klasificēšanu un ierosināto dempinga starpību pārrēķināšanu, pamatojoties uz iepriekš minēto skaidrojumu un prasītajām piezīmēm.
(66)
Kā minēts 32. apsvērumā, Indijas ražotājs sākotnējā pieteikumā iekļāva iekšzemes pārdošanas darījumu sarakstu (“DMSAL”) bez PCN. Vienīgais katra pārdošanas darījuma identifikators bija vienības kods, kas bija katra ražojuma iekšējais kods, un ražojuma apraksta teksta virkne, piemēram:
M8X1,25X16 APCIĻŅA SKRŪVE
(67)
Kā skaidrots galīgās regulas 48. līdz 57. apsvērumā, Indijas uzņēmums sadalīja savus iekšzemes pārdošanas apjomus standarta un speciālo savienotājelementu pārdošanā, izmantojot 77. apsvērumā minēto nošķiršanu. Tāpēc DMSAL tika iesniegts kā divi dokumenti - “Standarta DMSAL” un “Speciālais DMSAL”. Tos pārdošanas apjomus, kurus nevarēja noteikt vai nu kā standarta, vai kā speciālo savienotājelementu pārdošanu, izslēdza no turpmākā normālās vērtības aprēķina.
(68)
Izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs arī, ka būs vajadzīga savienotājelementa stiprības klase, lai noteiktu normālo vērtību. Indijas uzņēmums noteica stiprības klasi katrai “Standarta DMSAL” un “Speciālais DMSAL” dokumenta pozīcijai un norādīja to ailē “Pakāpe”, kurā minēta stiprības klase, piemēram:
Apraksts
Pakāpe
M8X1,25X16 APCIĻŅA SKRŪVE
8.8.
(69)
Pamatojoties uz to, aprēķināja sākotnējo normālo vērtību, izmantojot sadalījumu standarta un speciālos savienotājelementos un stiprības klasi, kā noteikts pirmajā izpaustajā informācijā par īstenošanas pārskatīšanu 2012. gada 30. maijā.
(70)
Kā minēts 54. apsvērumā, daži ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumus, atsaucoties uz to, ka nav salīdzinājuma, pamatojoties uz savienotājelementa pārklājumu, diametru un garumu, un apgalvoja, ka tas varētu ietekmēt sākotnēji aprēķinātās normālās vērtības līmeni.
(71)
Tā kā nebija PCN, lai iegūtu pārdotā savienotājelementa diametru un garumu, tika analizēta katra darījuma apraksta teksta virkne (apvienojot vienā grupā darījumus ar tādu pašu apraksta tekstu). Pēc iepriekš minētā parauga M8 = diametrs un 16 = garums. Tāpēc šajā gadījumā tas ir tādas skrūves apraksts, kuras diametrs ir 8 mm un garums 16 mm. 1,25 attiecas uz vītnes soli, kuru neizmantoja, lai klasificētu attiecīgo ražojumu.
(72)
Ķīnas ražotāja eksportētāja izmantotajā PCN šie dati tiek atspoguļoti nedaudz citādi. Iepriekš minētās skrūves diametra un garuma apraksts būtu “080016”.
(73)
Lai nodrošinātu atbilstību starp normālo vērtību un eksporta cenu, Komisija sadalīja diametru un garumu trīs līdzīgos diapazonos, kā noteikts otrajā 2012. gada 5. jūlija vēstulē par izpaušanu:
Rādītājs
Diametrs
Garums
Mazs
M4 līdz M10
0 līdz100 mm
Vidējs
M12 līdz M20
100 līdz 200 mm
Liels
M22 līdz M30
200 līdz 300 mm
(74)
Neliels Indijas ražotāja pārdošanas darījumu skaits neietilpst šajos diapazonos, un to neizmantoja, lai aprēķinātu normālo vērtību. Tāpēc iepriekš minētā skrūve būtu aprakstīta ar pārskatītu PCN“GSS” = 8.8. stiprības klase; mazs diametrs; mazs garums.
(75)
Iepriekš minētajā piemērā skaidri parādīts, ka ražojuma apraksta teksta virknē nav ietverta informācija par pārklājumu, ko izmantoja Indijas iekšzemes ražotājs. Tāpēc tika pārbaudīti izmeklēšanas dokumenti, meklējot pierādījumus par pārklājuma veidu, ja tāds ir, ko Indijas ražotājs izmantoja pārdošanai iekšzemes tirgū paredzētajiem standarta savienotājelementiem. Konfidenciālie pierādījumi dokumentos, kurus pārbaudīja Indijas ražotāja uzņēmuma telpās, liecināja, ka iekšzemes tirgum paredzētie standarta savienotājelementi bija galvanizēti (PCN veids “A”), un šo informāciju izpauda visām ieinteresētajām personām 2012. gada 5. jūlijā.
2.7. Piezīmes, kas saņemtas par 2012. gada 11. jūlija paziņojumu par informācijas izpaušanu
(76)
Vairāki ražotāji eksportētāji atbildēja uz minēto paziņojumu par informācijas izpaušanu. Pēc šo ražotāju eksportētāju pieprasījuma tika noorganizēta uzklausīšana, kuru vadīja Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersona, lai turpinātu dialogu ar Komisiju un apspriestu radušos jautājumus. Ražotāji eksportētāji uzdeva šādus jautājumus:
a)
Indijas ražotāja izmantotā metodoloģija, lai sadalītu savus iekšzemes pārdošanas apjomus standarta un speciālu savienotājelementu pārdošanā;
b)
ja daži autobūves nozarei pārdotie savienotājelementi tiek uzskatīti par standarta savienotājelementiem, būtu jānodrošina “svarīga korekcija”;
c)
normālās vērtības korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, ko piemēro velmētu stiepļu importam Indijā;
d)
hroma (VI) klātbūtne standarta savienotājelementu pārklājumā;
e)
Komisijas izmantotā metodologija gadījumos, ja konkrētam eksporta darījumam nav atbilstoša iekšzemes pārdošanas darījuma; un
f)
Indijas ražotāja iekšzemē pārdoto ražojumu kodu atklāšana.
(77)
Attiecībā uz a) punktu Indijas ražotājs savus iekšzemes pārdošanas apjomus sadalīja standarta un speciālo savienotājelementu pārdošanā, uzskatot, ka saskaņā ar klienta rasējumu ražotie savienotājelementi bija speciāli savienotājelementi, bet citi pārdošanas apjomi attiecās uz standarta savienotājelementiem, t. i., nebija ražoti saskaņā ar specifisku vai klienta rasējumu.
(78)
Attiecībā uz b) punktu un kā noteikts 2012. gada 13. jūlija paziņojumā par lietu, kas nosūtīta minētajām ieinteresētajām personām pēc uzklausīšanas 11. jūlijā, Komisija apstiprināja, ka tā kā nav klientu nosaukumu, kā iepriekš minēts, Komisija atsaucas uz 47. apsvērumu. Turklāt Komisija norāda, ka saskaņā ar Eiropas savienotājelementu ražotāju asociācijas iesniegto informāciju “Eiropā, ja klients - jo īpaši autobūves nozare - pasūta savienotājelementu, ko ražo saskaņā ar rasējumu, bet kurš vienlaicīgi pilnībā atbilst starptautiskajiem standartiem (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), savienotājelementu ražotāji jebkurā gadījumā šo ražojumu uzskata par “speciālu” ražojumu un uzņēmuma iekšējā klasifikācijā to attiecīgi nosaka kā “speciālu” [..] Tas ir visu pasaules un arī Indijas savienotājelementu ražotāju “modus operandi””. Tāpēc Komisija ir pārliecināta, ka autobūves nozarei paredzētos standarta savienotājelementus neiekļāva standarta savienotājelementu sarakstā, ko sniedza sākotnējās izmeklēšanas konstatējumos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(79)
Attiecībā uz c) punktu uzklausīšanā ražotāji eksportētāji uzdeva jautājumu par korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, lai ņemtu vērā maksājumus, ko piemēro velmētas stieples importam Indijā, kas iekļauti normālajā vērtībā, bet nav neiekļauti Ķīnas izcelsmes eksporta cenā. Izlasē iekļautie Ķīnas uzņēmumi sākotnējās izmeklēšanas laikā pirka Ķīnā ražotu velmētu stiepli.
(80)
Uz Indijas ražotāja importēto izejvielu attiecās muitas pamatnodoklis (5 % no vērtības, kas apliekama ar nodokli) un muitas nodoklis izglītības vajadzībām (3 % no muitas pamatnodokļa vērtības, kurai pieskaitīta kompensācijas maksājuma summa). Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu šādu netiešo nodokļu korekciju var pieprasīt, ja līdzīgajam ražojumam un izejvielām piemērotie importa maksājumi ir tajā fiziski iekļauti, ja ražojums paredzēts patēriņam iekšzemes tirgū un ja maksājumi nebūtu iekasēti vai tiktu atmaksāti, līdzīgo ražojumu eksportējot uz Eiropas Savienību. Tā kā netika saņemta sūdzība un pierādījumi, ka eksportam no iepriekš minētajiem ražotājiem eksportētājiem uz ES būtu priekšrocības, kas saistītas ar importa maksājumu neiekasēšanu vai atmaksāšanu par izejvielu (velmēta stieple) importu, prasība ir jānoraida. Turklāt šāda korekcija parasti nav pieejama, ja attiecīgais ražotājs eksportētājs, kā tas ir šajā pārskatīšanā, visas izejvielas iegūst no iekšzemes piegādātājiem, kuriem nepiemēro importa maksājumu.
(81)
Attiecībā uz d) punktu pierādījumi sākotnējās izmeklēšanas dokumentos liecināja, ka Indijas iekšzemes tirgū pārdoto standarta savienotājelementu standarta pārklājums ietvēra hromu Cr3 un tāpēc tas atbilda PCN definīcijai “pārklājumam nav pievienots hroms (VI). Tāpēc dempinga starpību pārrēķināja, eksporta pozīcijā iekļaujot visdārgāko hroma pārklājuma veidu un nepiemērojot eksporta cenas korekciju. Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka informācija par pārklājumu attiecās uz esošo situāciju, nevis uz IP. Apgalvojums nav pareizs. Sākotnējās izmeklēšanas gaitā pārbaudes laikā ieguva pārbaudītus pierādījumus, ka visi standarta savienotājelementi, kas pārdoti Indijas iekšzemes tirgū sākotnējā IP laikā, bija galvanizēti.
(82)
Attiecībā uz e) punktu apstiprināja, ka dempinga starpības tika aprēķinātas, pamatojoties uz to, ka, ja nebija atbilstošu iekšzemes pārdošanas darījumu, eksporta darījumi tika izslēgti no dempinga aprēķina. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nebija pamatojuma, lai konkrētus eksporta darījumus izslēgtu no dempinga starpības aprēķina. Tomēr, lai panāktu dažādu personu pārdošanas apjomu godīgu atspoguļojumu, tika konstatēta ievērojama atbilstība starp visu izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju iekšzemes un eksporta pārdošanas apjomiem.
(83)
Attiecībā uz f) punktu Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas eksportētājs apgalvoja, ka Indijas ražotājs nesniedza labu pamatojumu, kāpēc Komisijai nebija ļauts izpaust konkrētu informāciju par iekšzemē pārdoto ražojumu kodiem. Komisija, vienlaicīgi ievērojot konfidencialitātes noteikumus, sniedza iespējami daudz informācijas vairākos paziņojumos par lietu, paziņojumā par informāciju, ko darīja pieejamu visām ieinteresētajām personām, un uzklausīšanā, ko nodrošināja Ķīnas Tirdzniecības kamerai un visiem Ķīnas eksportētājiem, kuri to pieprasīja. Attiecībā uz pieprasījumu izpaust Indijas ražotāja ražojumu kodus jāatzīst, ka šīs informācijas izpaušana ļaus citām personām diezgan precīzi aprēķināt Indijas ražotāja iekšzemes cenas, un, lai aizsargātu uzņēmuma konfidenciālo informāciju, no tā būtu jāizvairās. Ja konfidenciāla informācija netiktu aizsargāta, Komisija varētu saņemt sūdzības par kaitējumu un varētu atturēt uzņēmumus analogās valstīs, kuru sadarbošanās ir brīvprātīga, sadarboties izmeklēšanās. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja.
2.8. Tās metodoloģijas korekcijas, ko galīgajā regulā izmanto normālas vērtības aprēķināšanai
(84)
Indijas ražotāja datus atkārtoti pārbaudīja, ņemot vērā uzklausīšanu un dialogu, kas notika uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē, kā arī Ķīnas ražotāju eksportētāju iebildumus šajā pārskatīšanā par ražojumu veidu noteikšanu Indijas normālās vērtības aprēķināšanai, kuros tika apgalvots, ka papildus standarta un speciālo savienotājelementu nošķiršanai un stiprības klasei liela nozīme ir tādiem elementiem kā diametrs, garums un pārklājums.
(85)
Pēc šīs atkārtotās pārbaudes Komisija varēja noteikt Indijas iekšzemes tirgū pārdoto savienotājelementu diametru un garumu. Lai nodrošinātu taisnīgu minēto un no ĶTR eksportēto savienotājelementu salīdzinājumu, diametru un garumu sadalīja diapazonos un katram diapazonam aprēķināja normālo vērtību. To sīki paskaidroja 2012. gada 5. jūlija un 11. jūlija informatīvajās piezīmēs, kuras darīja pieejamas visām ieinteresētajām personām. Metodoloģija, kur apvieno savienotājelementus diapazonos, lai tos sadalītu pēc Indijas ražotāja pārdoto galveno ražojumu izmēriem, nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu ar Ķīnas uzņēmumu eksportu, kā to pieprasīja ieinteresētās personas. Pēc tam divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tiem nebija pilnīgas informācijas, norādot, ka klasifikācija bija neskaidra un nepiemērota, un tāpēc ar šo informāciju nepietika, lai pieprasītu korekcijas fizisko atšķirību dēļ. Tomēr bez šiem vispārīgajiem paziņojumiem divi minētie ražotāji eksportētāji nesniedza nevienu pamatotu alternatīvu ieteikumu vai pierādījumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(86)
EFDA apgalvoja, ka diametra un garuma izmantošana neatspoguļo realitāti, un ieteica alternatīvu - divus kritērijus, lai, viņuprāt, izvairītos no dažu ražojumu neiekļaušanas, tomēr šo alternatīvu nepamatoja. No Komisijas ierosinātās klasifikācijas neizslēdza nevienu ražojumu veidu (iekļāva visas iespējamās diametra un garuma kombinācijas), un tādējādi šā apgalvojuma pārbaudi nevarēja turpināt.
(87)
Konstatēja, ka visi pārdotie standarta savienotājelementi bija galvanizēti, un tāpēc normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz pārklājumu, kas atbilst PCN kodam “A”. Ja izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji neeksportēja savienotājelementus ar “A” veida pārklājumu, tad izmantoja vislīdzīgāko pārklājuma veidu, nekoriģējot nevienu eksporta cenu.
(88)
Stiprības klases dati un sadalījums standarta un speciālos savienotājelementos palika nemainīgs.
(89)
Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos, lai pārbaudītu Indijas analogā ražotāja konfidenciālos datus un nodrošinātu pārliecību par iekšzemes pārdošanas apjomu konfidencialitāti, kā arī par standarta savienotājelementu pārklājuma jautājumu, t. i., hroma klātbūtni pārklājumā, un par informācijas ieguvi attiecībā uz standarta savienotājelementu garumu un diametru. Pēc Indijas analogā ražotāja konfidenciālo datu pārbaudes uzklausīšanas amatpersona atbildēja uz divu ražotāju eksportētāju uzdotajiem jautājumiem. Uzklausīšanas amatpersonas ziņojumu iekļāva dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.
(90)
Neraugoties uz iepriekš minēto papildu informāciju, paskaidrojumiem, uzklausīšanu un notikušo dialogu, dažas personas turpināja apgalvot, ka tām trūkst informācijas, kas ļauj pieprasīt korekcijas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu. Komisija ieinteresētajām personām sniedza plašu informāciju par normālās vērtības noteikšanai izmantotajām ražojumu grupām, kā to paredzēja Apelācijas institūcija (7). Turklāt ilgākā laikposmā no 2012. gada 30. maija līdz 2012. gada 19. jūlijam Komisija sniedza informāciju un atbildēja uz visiem personu uzdotajiem jautājumiem. Turklāt visām personām piešķīra papildu 20 dienu periodu, lai tās sniegtu piezīmes par galīgo izpaušanu.
(91)
Tās pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pretēji Apelācijas institūcijas ziņojumam Komisija, neminot labu pamatojumu, atteicās izpaust informāciju par konkrētiem Indijas ražotāja ražojumiem, kurus izmantoja, lai noteiktu normālo vērtību. Antidempinga nolīguma 6.5. pantā noteikts, ka izmeklēšanas iestādēm atbilstīgi jāizturas pret informāciju, kura ir konfidenciāla vai tiek sniegta konfidenciāli. Šajā gadījumā Indijas ražotājs konfidenciāli sniedza informāciju par iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu veidiem, un uzņēmums atjaunoja savu pieprasījumu Komisijai uzskatīt šo informāciju par konfidenciālu, norādot, ka tā turpina uzskatīt šo informāciju par pilnīgi konfidenciālu, kā minēts 82. apsvērumā. Šīs personas arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi nekonfidenciālu informācijas apkopojumu, kuru, kā prasīts ziņojumos, sniedza Indijas ražotājs. Tomēr dialoga procesa turpinājumā, kā iepriekš minēts apsvērumos, Komisija izpauda ieinteresētajām personām visu attiecīgo informāciju par Indijas ražotāju, kuru tā drīkstēja izpaust, ievērojot konfidencialitātes ierobežojumus, lai ieinteresētās personas varētu aizstāvēt savas intereses.
2.9. Normālās vērtības noteikšana ĶTR ražotājiem eksportētājiem, normālā vērtība, eksporta cenas, salīdzinājums
(92)
Normālo vērtību aprēķināja un salīdzināja ar eksporta cenu, kā iepriekš noteikts. Tika veiktas eksporta cenas korekcijas, lai novērstu cenu atšķirību, ja attiecīgo savienotājelementu pārklājumam tiek pievienots hroms (VI). Minēto salīdzinājumu veica, pamatojoties uz EXW, kā sākotnējā izmeklēšanā.
2.10. Prasības veikt korekcijas, pamatojoties uz ražojuma īpašībām
(93)
Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu fizisko atšķirību dēļ vairākos attiecīgā ražojuma veidos (sešstūra skrūves, kokskrūves, bultskrūves u. c.). Tā kā konfidencialitātes iemeslu dēļ attiecīgajam ražotājam eksportētājam nav piekļuves pilnīgiem datiem par normālo vērtību, uzņēmums izmantoja savas eksporta cenas, lai parādītu, cik lielā mērā atšķiras katra savienotājelementa veida cenas.
(94)
Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu veica, nošķirot standarta un speciālo savienotājelementu veidus, kā minēts galīgās regulas 102. apsvērumā, kā arī nosakot stiprības klasi. Šajā gadījumā neizmantoja pilnus ražojuma kontroles numurus (PCN), ņemot vērā, ka ražotājs analogajā valstī nesniedza informāciju, kurā, kā prasīts, izmantotas uz PCN balstītas kategorijas. Sākotnējā PCN viena no elementiem mērķis bija noteikt dažādus savienotājelementu veidus pēc KN koda, pie kura tie pieder. Ņemot vērā, ka Indijas ražotājs nesniedza šo informāciju, veicot salīdzinājumu sākotnējā izmeklēšanā, šo elementu nevarēja izmantot.
(95)
Ražotāja eksportētāja sniegtā informācija liecināja, ka, iespējams, ir pamatojums, lai veiktu korekcijas dažādu savienotājelementu veidu atšķirību dēļ. Tomēr ieteikto metodiku neuzskatīja par piemērotu, jo atšķirībā no sākotnēji pieprasītā uzņēmums nesniedza precīzu informāciju par ražojuma veidu pēc KN koda, kā skaidrots 34. apsvērumā. Alternatīvi Savienības tirgū veica Savienības ražošanas nozares cenu atšķirību pārbaudi, lai noteiktu, vai starp dažādu savienotājelementu veidiem pastāv cenu atšķirības. Savienības ražošanas nozares informācija tika sniegta pilnībā, izmantojot PCN, kā tas sākotnēji prasīts. Šī pārbaude apstiprināja, ka cenas ES tirgū atšķiras atkarībā no savienotājelementa veida. Pamatojoties uz to, uzskatīja par piemērotu koriģēt normālās vērtības, lai ietvertu šīs atšķirības. Kā korekcijas pamatu izmantoja Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu Savienības tirgū un to novērtēja kā “1”, bet visiem individuāliem veidiem noteica attiecīgas individuālas vērtības atkarībā no cenas un vidējās cenas attiecības. Tad šīs vērtības piemēroja normālajai vērtībai, kuru izmantoja salīdzinājumam ar katru ražotāja eksportētāja eksportēto veidu.
(96)
Tā kā šīs korekcijas veica, pamatojoties uz fizisko īpašību atšķirību tirgus vērtībām ES tirgū, par piemērotu uzskatīja līdzīgas korekcijas veikt arī visu ražotāju eksportētāju dempinga starpību aprēķinā.
(97)
Pēc vispārējās izpaušanas dokumenta publicēšanas CCME un Ķīnas eksportētājs apgalvoja, ka Komisija joprojām pārkāpj PTO Antidempinga nolīguma 2.4., 6.2. un 6.4. pantu, laicīgi nesniedzot informāciju par pamatu, ko izmantoja eksporta cenas un normālās vērtības salīdzināšanai, un aicināja Komisiju izpaust vispārēju informāciju par izmantotajiem normālās vērtības ražojumu veidiem, lai pildītu savu pienākumu un sniegtu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem iespējas nodrošināt savu interešu aizsardzību, iesniegt lietu ar pilnīgu informatīvo pamatojumu un nodrošināt eksporta cenu un normālās vērtības taisnīgu salīdzinājumu. Tāpēc minētās personas pieprasīja Komisijai pārskatīt:
a)
pilnīgu informācijas izpaušanu par normālās vērtības ražojumu veidiem;
b)
nodrošinājumu, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju izgatavotie standarta savienotājelementi netiek salīdzināti ar savienotājelementiem, kurus analogais ražotājs izgatavo izmantošanai augstās tehnoloģijās;
c)
sniegtos pierādījumus, kā pamatot korekciju pieprasījumus;
d)
sniegto informāciju, kā tiek veiktas konkrētas korekcijas; un
e)
ES pienākumu ņemt vērā jebkuru eksporta darījumu.
(98)
Attiecībā uz a) punktu un ņemot vērā informāciju, kuru darīja pieejamu 2012. gada 30. maija, 11. jūlija un 13. jūlija informatīvajos paziņojumos, 2012. gada 31. jūlijā nosūtītajā vispārējās izpaušanas dokumentā un īpaši 77. līdz 96. apsvērumā un uzklausīšanā, kas notika apspriešanās procesa gaitā, uzskata, ka ieinteresētajām personām tika sniegta visa informācija, kuru varēja izpaust konfidencialitātes prasību ietvaros.
(99)
Aspekts attiecībā uz b) punktu par vajadzību nodrošināt, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju izgatavotie standarta savienotājelementi netiek salīdzināti ar analogā ražotāja izgatavotajiem savienotājelementiem izmantošanai augstās tehnoloģijās, tika aplūkots 78. apsvērumā. Tā kā nebija jaunu pierādījumu un minētās personas iesniedza tikai apgalvojumus par iespējamo augstām tehnoloģijām, kas nav autobūves nozare, paredzēto savienotājelementu klātbūtni, Komisija uzskata, ka lietā pieejamā informācija ir pietiekami ticama, lai nodrošinātu, ka tikai standarta savienotājelementi tika izmantoti tās normālās vērtības noteikšanai, kuru izmantoja salīdzināšanai ar minētā Ķīnas eksportētāja eksporta cenu.
(100)
Attiecībā uz c) punktu un apgalvojumiem, kuros norādīts, ka Komisija nav sniegusi informāciju par to, kā Ķīnas ražotāji eksportētāji varēja pamatot korekciju pieprasījumus attiecībā uz tādiem elementiem kā “izsekojamība”, ISO 9000 standarts, brāķa procents un citiem tādiem kritērijiem kā “cietības, lieces, stiprības, triecienizturības, berzes koeficients” (skatīt 63. apsvērumu) un importēšanas izmaksu nodokļiem (skatīt 79. un 80. apsvērumu), Komisija sniedza šādu informāciju. Pirmkārt, jāatgādina, ka ieinteresētās personas uzdeva jautājumu par šiem elementiem, nesniedzot nekādu sīkāku informāciju. Uzklausīšanā, kuru 2012. gada 11. jūlijā noorganizēja uzklausīšanas amatpersona, Komisija aicināja personas sniegt papildu informāciju par iepriekš minētajiem jautājumiem, bet papildu informācija netika sniegta. 80. apsvērumā Komisija sīki paskaidroja, kāpēc nevarēja apstiprināt korekciju pieprasījumu attiecībā uz eksporta cenām, kurā bija paredzēts ņemt vērā nodokļus, ko piemēro velmētu stiepļu importam Indijā, kā arī vispārīgi Ķīnas ražotāju eksportētāju lētāku piekļuvi izejvielām. Turklāt, kā noteikts sākotnējās regulas 63. apsvērumā, galvenās izejvielas - velmētu tērauda stiepļu - izmaksas pilnībā neatspoguļoja tirgus vērtības. Konstatēja, ka velmētu tērauda stiepļu cenas iekšzemes tirgū bija ievērojami zemākas nekā citos tirgos. Tāpēc šīs izkropļotās cenas nevar izmantot kā korekciju pamatu saskaņā ar minēto personu pieprasījumu. Šajos apstākļos Komisija nezina, kādu papildu informāciju Ķīnas Tirdzniecības kamera un ražotājs eksportētājs vēl varētu iesniegt, lai pamatotu šos divus korekciju pieprasījumus.
(101)
Attiecībā uz d) punktu jāatgādina, ka minētā informācija par “ES ražotāju normālās vērtības veidiem un to cenu līmeņiem, kā arī korekciju ietekmi uz analogā ražotāja normālās vērtības veidiem” ir konfidenciāla un to nevar izpaust. Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja papildu skaidrojumus par to, kā tika veiktas pārklājuma cenu atšķirību korekcijas. Tomēr, kā minēts 92. apsvērumā, būtu jānorāda, ka speciālajā izpaušanas dokumentā Komisija norādīja, kuri eksportēto ražojumu veidi ir tikuši koriģēti, tādējādi ļaujot attiecīgajām personām saprast, kā veica korekcijas.
(102)
Attiecībā uz e) punktu un iespējamo vajadzību dempinga aprēķinā ņemt vērā visus salīdzināmos eksporta darījumus, lai nodrošinātu taisnīgu cenu salīdzinājumu atbilstīgi PTO Antidempinga nolīguma 2.4.2. pantam, Komisija norāda, ka tā precīzi pildīja minēto personu pieprasījumu un ieteikumus, koriģējot dempinga starpību noteikšanā izmantoto normālo vērtību. Nodrošinot pilnīgu atbilstību PTO Antidempinga nolīguma 2.4.2. pantam, kurš attiecas uz salīdzināmiem eksporta darījumiem, iepriekš minētajā 93. līdz 96. apsvērumā sniegti paskaidrojumi par izmantoto metodiku un turpmāk minētajā 107. un 108. apsvērumā norādīti iemesli, kāpēc konstatētā dempinga summa tika izteikta kā dempinga aprēķinā izmantoto eksporta darījumu procentuālā attiecība. Šajā gadījumā visi salīdzināmie darījumi (pa ražojumu veidiem) ir tikuši izmantoti salīdzināšanai. Tāpēc bija pamatoti konstatēto dempinga summu izteikt kā dempinga aprēķinā izmantoto eksporta darījumu procentuālo attiecību.
(103)
Pēc vispārējās informācijas atklāšanas divi Ķīnas ražotāji eksportētāji atgādināja, ka būtu jākoriģē iespējamās izejvielu patēriņa efektivitātes atšķirības, vieglāka piekļuve izejvielām, efektīvāks elektrības patēriņš un zemāka rentabilitāte uz darbinieku. Jāatgādina, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesaņēma TER sākotnējā izmeklēšanā un to izmaksu struktūru nevar uzskatīt par tirgus vērtību atspoguļojumu, kuru var izmantot kā korekciju pamatu, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi izejvielām. Turklāt būtu jānorāda, ka konstatēja, ka ĶTR ražošanas procesi ir salīdzināmi ar Indijas ražotāja procesiem un ka iespējamās atšķirības ir ļoti mazas. Šajā gadījumā konstatēja, ka Indijas ražotājs konkurē ar daudziem citiem ražotājiem Indijas iekšzemes tirgū, un tiek uzskatīts, ka tā cenas pilnībā atspoguļoja iekšzemes tirgus stāvokli. Kā minēts 41. apsvērumā, kā aizstājēju normālās vērtības noteikšanai bija jāizmanto tādu ražotāju izmaksas un cenas, kuru valstīs darbojas tirgus ekonomika.
(104)
Tie paši divi Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, apkopojot diapazonos datus par diametru un garumu, Komisijai nevajadzētu atsaukties uz diapazoniem, bet, lai veiktu salīdzināšanu, tai būtu jāizmanto diametra un garuma faktiskās vērtības. Pirmkārt, kā minēts 70. apsvērumā, pēc uzklausīšanas, kas notika 2012. gada 26. jūnijā, Komisija vienojās ar tām pašām personām apkopot diametru un garumu diapazonos, lai ņemtu vērā fizisko īpašību ietekmi uz cenām. Minētās personas pašas noteica dažus iespējamos diapazonus, tomēr Komisija uzklausīšanā norādīja, ka šie ierosinātie diapazoni būtu jāpārskata, lai nodrošinātu eksportēto veidu atbilstību ļoti līdzīgiem Indijas ražotāja veidiem. Otrkārt, minētās personas apgalvoja, ka diametram piemērā, ko piedāvāja 2012. gada 3. jūlija uzklausīšanā, būtu bijusi neliela ietekme izejvielas patēriņa ziņā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
2.11. Dempinga starpības
(105)
Dempinga starpības noteica, pamatojoties uz svērtās vidējās normālās vērtības salīdzinājumu ar svērto vidējo eksporta cenu.
(106)
Galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir šāda:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pārskatītās galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
ĶTR ražotājs eksportētājs
Pašreizējā dempinga starpība
Pārskatītā dempinga starpība
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojas un kuri nav iekļauti izlasē
78,1 %
54,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
115,4 %
74,1 %
(108)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā dempinga starpības aprēķinā kopējā konstatētā dempinga summa būtu jāizsaka procentos no kopējās visu eksporta darījumu CIF vērtības, nevis procentos no tiem eksporta darījumiem, kurus izmantoja dempinga summas aprēķināšanā. Saskaņā ar šā uzņēmuma pausto viedokli, pretējā gadījumā veidotos pieņēmums, ka noticis dempings attiecībā uz tiem eksporta darījumiem, kurus neizmantoja dempinga noteikšanā.
(109)
Eksporta cenu un normālo vērtību, pamatojoties uz svērto vidējo, salīdzināja tikai tiem Ķīnas ražotāja eksportētāja eksportētiem ražojumu veidiem, kuriem atbilstošus ražojumu veidus ražoja un pārdeva Indijas ražotājs. Tika uzskatīts, ka tas ir visticamākais pamats šā ražotāja eksportētāja dempinga līmeņa noteikšanai, ja tāds ir; mēģinājumi noteikt visu citu eksportēto veidu atbilstību ļoti līdzīgiem Indijas ražotāja veidiem varētu radīt kļūdainus konstatējumus. Pamatojoties uz to, pareizi ir konstatēto dempinga summu izteikt procentos no tiem eksporta darījumiem, kurus izmantoja dempinga summas aprēķinā - šo konstatējumu uzskata par reprezentatīvu visiem eksportētajiem veidiem. Tādu pašu pieeju izmantoja, aprēķinot citu ražotāju eksportētāju dempinga starpības.
3. Savienības ražošanas nozares definīcija
(110)
Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti novērtēja Savienības ražošanas nozares definīciju, lai ņemtu vērā DSB ziņojumos minētos ieteikumus, kuros norādīts, ka ES bija rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 4.1. pantam, izslēdzot no Savienības ražošanas nozares definīcijas tos ražotājus, kuri nevēlas tikt iekļauti izlasē, un uzskatot, ka 25 % slieksnis, kas noteikts pamatregulas 4. panta 1. punktā, automātiski ir ražotāji, kuru produkcija ir “nozīmīga daļa” no Savienības attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma. Apelācijas institūcijas 2011. gada 15. jūlijā izdotā ziņojuma 430. punktā tiek norādīts, ka “ja Komisijas Savienības ražošanas nozares definēšanas process nerada būtisku izkropļojuma risku, sadrumstalotajā savienotājelementu nozarē varētu būt pieļaujama šāda neliela daļa, jo pastāv plašākas informācijas ieguves grūtības. [..] ierobežojot iekšzemes ražošanas nozares definīciju attiecībā uz ražotājiem, kuri vēlas piedalīties izlasē, Komisija izslēdza ražotājus, kuri sniedza būtisku informāciju” (izcēlums pievienots). Tagad minētie ražotāji ir iekļauti Savienības ražošanas nozares definīcijā.
(111)
Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka to Savienības ražotāju ražošanas apjoms, kuri piekrita tikt iekļauti izlasē un pilnībā sadarbojās sākotnējās izmeklēšanas laikā, bija 27,0 % no Savienības attiecīgā ražojuma kopējā ražojuma apjoma. Tāpēc tika uzskatīts, ka šie uzņēmumi ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(112)
Pēc DSB ziņojumos minētajiem secinājumiem un pamatojoties uz visiem derīgajiem pieteikumiem, ko iesnieguši ES ražotāji termiņā, kas noteikts 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā paziņojumā par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu (8), un neraugoties uz to, vai tie norādīja, ka ir gatavi kļūt par izlases daļu, Komisija pārrēķināja, ka faktiski Savienības ražošanas nozare bija 36,3 % no Savienības attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma 2006. gadā.
(113)
Pēc Savienības ražošanas nozares definīcijas pārskatīšanas Komisija noskaidroja, vai saražoto savienotājelementu procentuālais daudzums no kopējā aprēķinātā ražošanas apjoma bija nozīmīga daļa PTO Antidempinga nolīguma 4.1. panta nozīmē.
(114)
Kā minēts galīgās regulas 112. apsvērumā, izmeklēšanā noteica, ka līdzīgo ražojumu ražo liels ražotāju skaits Savienībā, t. i., vairāk nekā 300 galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi (“MVU”), bet tostarp arī daži lielāki uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. Sākotnējās izmeklēšanas sākšanas laikā Komisija sazinājās ar katru no šiem zināmajiem ražotājiem un aicināja tos piedalīties izmeklēšanā un sniegt konkrētu informāciju par savām darbībām. Ne paziņojumā par procedūras sākšanu, ko publicēja, sākot sākotnējo izmeklēšanu, ne pavadvēstulē, ko nosūtīja sākšanas dienā visiem zināmajiem ES ražotājiem, nebija atsauces uz faktu, ka to ES ražotāju iesniegtā informācija, kuri nevēlējās sadarboties, netiks ņemta vērā.
(115)
Kā minēts, lielākā daļa ES uzņēmumu, kas ražo savienotājelementus, ir mazi, pat mikrouzņēmumi (ģimenes uzņēmumi), kuriem parasti ir ierobežoti resursi, tostarp finanšu un personāla resursi, un tie nav tādu valsts vai ES asociāciju locekļi, kuras šos uzņēmumus varētu pārstāvēt izmeklēšanas laikā, un tiem, kā tas bieži notiek MVU gadījumā, nav līdzekļu, lai algotu tirdzniecības jomā specializējušos juristus un grāmatvežus. Mazi uzņēmumi arī pauž lielas bažas par savu konfidenciālo datu aizsardzību šādas izmeklēšanas gaitā, kurus tie uzskata par ļoti svarīgiem. Neraugoties uz to, liels ražotāju skaits pieteicās (kopā 63 ES ražotāji) un sniedza prasīto informāciju. Jānorāda, ka šie ražotāji bija gan MVU, gan lielāki uzņēmumi, kas atradās visā ES. Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī šā gadījuma īpašos apstākļus, var uzskatīt, ka šie ražotāji, kuri bija 36,3 % no Savienības kopējās attiecīgā ražojuma produkcijas, ir nozīmīga daļa no visas Savienības ražošanas nozares un attiecīgi atbilst PTO Antidempinga nolīguma 4.1. panta nozīmei. Turklāt, kā minēts, tā kā visi lielākie zināmie ES ražotāji pieteicās procedūras sākšanas laikā termiņā, kas noteikts sākotnējā paziņojumā par procedūras sākšanu, sākotnējā izmeklēšanā atlasīto izlasi var uzskatīt par reprezentatīvu, pat pēc papildu 18 ES ražotāju iekļaušanas Savienības ražošanas nozares definīcijā.
(116)
Ķīnas Tirdzniecības kamera apgalvoja, ka Komisija varēja neierobežoti izmantot datus, kas saņemti no tiem ES ražotājiem, kuri pieteicās 112. apsvērumā minētajā termiņā, jo daži ES ražotāji varēja izvēlēties nepieteikties, jo nevēlējās piedalīties izlasē un tādējādi zināja, ka to atbildes netiks ņemtas vērā. Ķīnas eksportētāju asociācija pieprasīja Komisijai “sākt visu atlases procesu no jauna un sazināties ar visiem ES ražotājiem, neatsaucoties uz faktu, ka ražotājiem jāpauž gatavība piedalīties izlasē” (9). Tomēr, ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatīja, ka nebija vajadzības atsākt galīgās izlases atlasīšanas procesu, jo lielākie zināmie ES ražotāji pieteicās jau sākotnējā posmā. Pēc izpaušanas Ķīnas Tirdzniecības kamera atgādināja, ka nedrīkstētu izslēgt, ka daudzi ražotāji neatbildēja uz atlases veidošanas anketas jautājumiem “precīzi, jo tie zināja, ka nevēlēšanās piedalīties atlasē automātiski nozīmētu to izslēgšanu no iekšzemes ražošanas nozares”. Jānorāda, ka tādus pašus argumentus sākotnējās izmeklēšanas laikā sniedza Ķīnas ražotāji eksportētāji un Eiropas importētāji, kuri iebilda pret esošo stāvokli. Kā skaidrots galīgās regulas 26. apsvērumā, pēc procedūras sākšanas Komisija sazinājās ar daudziem Savienības ražotājiem, un tikai daži no tiem atbildēja. Jānorāda, ka netika minēta to iespējamā iekļaušana vai neiekļaušana galīgajā atlasē. Faktiski iespējamā Savienības ražotāju galīgā izlase neatbilda to lēmumam pieteikties procedūras laikā, jo lēmuma pieņemšanas motivācijā ietilpa citi faktori, kuri atšķīrās no 115. apsvērumā ietvertajiem faktoriem. Tāpēc Komisijai adresētais pieprasījums, kurā Komisiju aicināja veikt kaitējuma novērtējumu, no jauna tika noraidīts.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(117)
Pēc ziņojumiem sākotnējā izmeklēšanā noteiktos konstatējumus par kaitējumu atkārtoti pārbaudīja Savienības ražošanas nozares līmenī, kā noteikts saskaņā ar 114. apsvērumu, attiecībā uz tendencēm šādās jomās - ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošana, vienības cenas, tirgus daļa, nodarbinātība un ražība, t. i., izmantojot informāciju, kas savākta par 6 izlasē iekļautajiem ražotājiem un papildu 57 ražotājiem, kuri tagad veido Savienības ražošanas nozari. Tā kā informāciju par krājumiem, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumu no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un algām ieguva no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza 6 izlasē iekļautie ražotāji, citi atlasītajā ES ražošanas nozarē konstatētie kaitējuma faktori tika apstiprināti pārskatā.
4.1. Ražošanas jauda, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums
(118)
Pamatojoties uz visu pieejamo informāciju (skatīt 112. apsvērumu), Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika bija šāda:
Visa Savienības ražošanas nozare
2003
2004
2005
2006
IP
Ražošanas apjoms (t)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indekss
100
107
100
106
110
Ražošanas jauda (t)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indekss
100
102
105
107
110
Jaudas izmantojums (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Neraugoties uz ievērojamu pieprasījuma pieaugumu 29 % apmērā laikposmā no 2004. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms svārstījās visā attiecīgajā periodā un bija par 9 % augstāks IP salīdzinājumā ar 2003. gadu, salīdzinot ar 6 % sākotnējā izmeklēšanā, t. i., joprojām ievērojami zemāks nekā pieprasījuma pieaugums 29 % apmērā.
(120)
Attiecībā uz ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu apstiprināja sākotnējā izmeklēšanā izdarītos secinājumus, lai gan tika izmantota atšķirīga datu kopa (skatīt galīgās regulas 130. līdz 133. apsvērumu).
4.2. Pārdošana, tirgus daļa, izaugsme un vidējā vienības cena Savienībā
(121)
Turpmāk minētie skaitļi attiecas uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu neatkarīgiem klientiem Savienībā, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju (par apjomu un vērtību):
Visa Savienības ražošanas nozare
2003
2004
2005
2006
IP
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā (EUR 000)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indekss
100
106
111
121
130
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā (t)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indekss
100
111
105
114
114
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indekss
100
96
106
106
114
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)
Neattiecas
28 %
27 %
24 %
22 %
Indekss
Neattiecas
100
96
86
80
(122)
Pārskatītie dati, kas iekļauti iepriekš minētajā tabulā, apstiprina galīgās regulas 137. līdz140. apsvērumā aprakstītos konstatējumus, ciktāl tiek apstiprinātas visas kaitējuma tendences. Savienības ražošanas nozares apjomi attiecīgajā periodā palielinājās par 14 % sākotnējā izmeklēšanā konstatēto 12 % vietā, un vērtība palielinājās par 30 % minētā 21 % vietā. Tika konstatēts, ka sākotnējā izmeklēšanā bija ļoti līdzīgas tendences. Tāds pats pārdošanas apjomu kritums 2004. un 2005. gadā ļauj apstiprināt galīgās regulas 139. apsvērumā minēto secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja izmantot priekšrocības, ko sniedza Savienības patēriņa pieaugums, un tāpēc Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 20 % mazāk nekā trīs gados.
4.3. Nodarbinātība un ražīgums
(123)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika Savienības ražošanas nozarē bija šāda:
Visa Savienības ražošanas nozare
2003
2004
2005
2006
IP
Darbinieku skaits
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indekss
100
111
114
114
114
Ražīgums (t/darbinieks)
65
63
58
61
63
Indekss
100
97
89
93
96
4.4. Secinājums par kaitējumu
(124)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika apstiprināti galīgās regulas 153. līdz 161. apsvēruma secinājumi.
5. Importa apjoms par dempinga cenām
(125)
Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija ņēma vērā DSB ziņojumos minētos secinājumus, kuros norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un 3.2. pantu attiecībā uz apsvērumu par importa apjomu par dempinga cenām savienotājelementu sākotnējā izmeklēšanā.
(126)
Pēc tam Komisija atkārtoti pārbaudīja savu kaitējuma novērtējumu, ņemot vērā konstatēto faktu, ka daži ražotāji eksportētāji nenodarbojās ar dempingu IP. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā divi Ķīnas ražotāji eksportētāji nenodarbojās ar dempingu. Kā minēts 105. apsvērumā, konstatēja, ka vēl viens ražotājs eksportētājs nenodarbojās ar dempingu šajā pārskatīšanā. Šo trīs ražotāju eksportētāju kopējais importa apjoms bija tikai starp 0,01 % un 0,40 % no kopējā attiecīgā ražojuma ĶTR importa izmeklēšanas periodā. Kaitējuma analīze attiecībā uz ĶTR importa dinamiku, kuru veica, pamatojoties uz importa apjomu par dempinga cenām, no kura atņemts imports, kas netika veikts par dempinga cenām, liecina par nelielām izmaiņām galīgās regulas 121. apsvērumā aprakstītajās tendencēs.
2003
2004
2005
2006
IP
ĶTR importa apjoms (t)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indekss
100
137
179
225
267
ĶTR tirgus daļa
N/A
17 %
22 %
23 %
25 %
Avots: Eurostat.
6. Cēloņsakarība - Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
(127)
Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti novērtēja cēloņsakarības analīzi, lai ņemtu vērā DSB ziņojumos minētos secinājumus, kuros norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un 3.5. pantu, ES ražošanas nozares konkrētu eksporta rezultātu vietā ņemot vērā Eurostat vispārējos eksporta statistiskas datus.
(128)
Savienības ražošanas nozares eksporta rezultātus analizēja galīgās regulas 175. apsvērumā. Tika konstatēts, ka eksports uz trešām valstīm bija tikai 11 % no Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma 2006. gadā. Tomēr, kā norādīts DSB ziņojumos, lai noteiktu visu ražotāju eksportu Savienībā, tika izmantoti dati, pamatojoties uz Eurostat datiem, nevis uz datiem par Savienības ražošanas nozares eksportu. Pēc DSB ziņojumiem Komisija atkārtoti novērtēja savu cēloņsakarības analīzi, pārbaudot, vai no jauna definētās Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti varētu būt nodarītā kaitējuma faktors. Tika konstatēts, ka eksports uz trešām valstīm bija tikai 3,7 % no definētās Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma IP, nevis 11 %, kā minēts galīgās regulas 175. apsvērumā. No 2003. gada līdz IP šis eksports palielinājās par apmēram 4 %. Turklāt šā eksporta cenas pastāvīgi pārsniedza pārdošanas cenas Savienības tirgū.
Visa Savienības ražošanas nozare
2003
2004
2005
2006
IP
Savienības eksports uz pārējo pasauli attiecīgajā periodā (t)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indekss
100
120
108
107
104
Savienības eksports uz pārējo pasauli attiecīgajā periodā (EUR 000)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indekss
100
118
112
124
117
Vienības cena (EUR/t)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta uz trešām valstīm rezultāti nebija būtiska kaitējuma iemesls. Turklāt tiek apstiprināts galīgais secinājums, kā noteikts galīgās regulas 184. apsvērumā, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
7. Konfidenciālas informācijas apstrāde
(130)
Kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija apņēmās atkārtoti novērtēt secinājumus, kas izdarīti, pamatojoties uz ziņojumu nolēmumiem, kuros norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga nolīguma 6.5. un 6.5.1. pantu attiecībā uz konfidenciālas informācijas apstrādi.
(131)
Pēc ziņojumiem Komisija aicināja divus attiecīgos Savienības ražotājus pienācīgi paskaidrot iemeslus, kāpēc tie nesagatavoja konfidenciālās informācijas nekonfidenciālu kopsavilkumu. Divi ražotāji sniedza papildu informāciju nekonfidenciālā vaidā vai, ja konkrētā informācija nebija pieejama kopsavilkumā, tie skaidroja, kāpēc tā noticis šajā gadījumā. Šo ražotāju sniegto informāciju nosūtīja visām ieinteresētajām personām. Viena asociācija, kas pārstāv Eiropas Savienības importētājus, apgalvoja, ka divu Savienības ražotāju sniegtā informācija bija neizprotama un nebūtu salīdzināma ar publiski pieejamiem Eurostat datiem. Attiecībā uz šo argumentu tiek norādīts, ka, iespējams, nav tādu publiski pieejamu avotu, ar kuriem varētu veikt salīdzināšanu, jo divu minēto ražotāju sniegtā informācija ir ar uzņēmumu saistīta informācija.
(132)
Ķīnas Tirdzniecības kamera un EFDA apgalvoja, ka sniegtā papildu informācija nebija pilnīga, ciktāl joprojām trūka dažu elementu 22., 23. un 32.līdz 34. tabulā, un tāpēc neatbilda veidam, kādā būtu jāpiemēro DSB konstatējumi. Pēc šīs papildu nekonfidenciālās informācijas izpaušanas citas piezīmes netika saņemtas. Tā kā 32. līdz 34. tabula ietver datus par pārdošanu un izmaksām, kuras sedza attiecīgais uzņēmums, šī pēc savas būtības konfidenciālā informācija tika apkopota, lai sniegtu informāciju par tās saturu, neizpaužot konfidenciālu informāciju. Savienības attiecīgais uzņēmums atkārtoti iesniedza citu informāciju, kuras, kā minēts, trūka 22. tabulā (piegādāto izejvielu veidi un iepirkto izejvielu apjomi) un 23. tabulā (sniegti tikai pirmsnodokļa peļņas normas indeksētie skaitļi un nav atsevišķu skaitļu, kas attiecas uz pārdošanas apjomiem iekšzemē un ārpus ES), lai uzlabotu izpratni, un atbildi pievienoja dokumentiem, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Visbeidzot, uzskata, ka tika nodrošināta pilnīga atbilstība ziņojumos minētiem ieteikumiem attiecībā uz šo jautājumu.
(133)
Turklāt EFDA apgalvoja, ka Savienības ražotāja iesniegtā 24. tabula neļauj secināt, ka šim uzņēmumam bija nodarīts būtisks kaitējums, jo tā liecināja par noturīgu peļņas, izlietojuma un produkcijas izlaides pieaugumu. Tomēr Komisija vēlreiz veica kaitējuma novērtējumu, ietverot sešu izlasē iekļauto ES ražotāju datus, un secināja, ka būtisks kaitējums tika nodarīts, kā apstiprināts 124. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums nav pamatots.
(134)
Visbeidzot, kā minēts paziņojuma par procedūras sākšanu 6. punktā, pēc konstatējuma par PTO Antidempinga nolīguma 6.5. un 6.5.1. pantu attiecībā uz konfidenciālas informācijas apstrādi 2012. gada 30. maijā, Komisija izpauda Eurostat datus par kopējo ES savienotājelementu ražošanas apjomu, kuri tika iesniegti sākotnēji.
8. Citi ieteikumi un nolēmumi
(135)
Kā minēts paziņojumā, Komisija apņēmās ņemt vērā to personu piezīmes savienotājelementu izmeklēšanā, kuras apgalvoja, ka tās ir nelabvēlīgi ietekmējusi konstatējumu izpaušana attiecībā uz tirgus ekonomikas režīmu vai attiecībā uz jebkuru citu DSB ieteikumu vai nolēmumu. Komisija piešķīra IR vienam uzņēmumam saskaņā ar DSB ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu.
F. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(136)
Visas personas tika informētas par iepriekš minētajiem konstatējumiem. Pēc izpaušanas minētajām personām tika dots laiks izteikt piezīmes un iesniegt sūdzības. Pēc informācijas izpaušanas tika saņemtas dažas piezīmes.
(137)
No iepriekš minētā var secināt, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētam Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, ko piemēro ar Regulu (EK) Nr. 91/2009, būtu jāsaglabā un ka importam no Bulten Fasteners China būtu jāpiemēro maksājums 0 % apmērā.
G. SECINĀJUMS
(138)
Pamatojoties uz iepriekš minēto atkārtoto novērtējumu, secina, ka tiek apstiprināts sākotnējā izmeklēšanā noteiktais kaitējumu nodarošais dempings. Vienam ražotājam eksportētājam piešķīra IR saskaņā ar DSB ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu. Tāpēc būtu atbilstīgi jāgroza galīgās regulas 1. panta 2. punkts. Lai ņemtu vērā arī pārskatītos antidempinga maksājumus, kas aprēķināti dažiem uzņēmumiem, kuri uzskaitīti tabulā galīgās regulas 1. panta 2. punktā, šis pats pants būtu jāgroza šādi:
ĶTR ražotājs eksportētājs
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Galīgie pasākumi
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojas un kuri nav iekļauti izlasē
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
74,1 %
85,0 %
74,1 %
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Tabulu, kurā norādītas galīgās antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 91/2009 1. panta 2. punktā uzskaitīto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, aizstāj ar šādu tabulu:
“Uzņēmums
Maksājums (%)
Taric papildu kods
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0 %
A997
I pielikumā norādītie uzņēmumi
54,1 %
A928
Visi pārējie uzņēmumi
74,1 %
A999”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2012. gada 4. oktobrī