NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 227/2013
ze dne 13. března 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a nařízení (ES) č. 1434/98, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1288/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví přechodná technická opatření od 1. ledna 2010 do 30. června 2011 (3), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 579/2011 ze dne 8. června 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a nařízení Rady (ES) č. 1288/2009, kterým se stanoví přechodná technická opatření od 1. ledna 2010 do 30. června 2011 (4), stanoví, že i nadále se budou přechodně do 31. prosince 2012 uplatňovat některá technická opatření stanovená v nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (5).
(2)
V rámci probíhající reformy společné rybářské politiky (SRP) se očekává nový rámec technických opatření pro zachování zdrojů. Skutečnost, že je nepravděpodobné, že tento nový rámec bude zaveden do konce roku 2012, je důvodem pro prodloužení doby uplatňování těchto přechodných technických opatření.
(3)
Aby bylo nadále zajištěno náležité zachování a řízení mořských biologických zdrojů, mělo by být nařízení Rady (ES) č. 850/98 (6) aktualizováno tím, že do něj boudou včleněna přechodná technická opatření.
(4)
Aby bylo nadále zajištěno náležité zachování a řízení mořských biologických zdrojů v Černém moři, měla by být v případě lovení pakambaly velké do nařízení (ES) č. 850/98 zahrnuta minimální velikost při vykládce a minimální velikost ok sítí, jak bylo již dříve stanoveno v právu Unie.
(5)
V zájmu snížení výmětů u druhů podléhajících kvótě by měl být zachován zákaz odlovu nejkvalitnější části populace ryb ve všech oblastech ICES.
(6)
Na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2009 a jejichž cílem bylo omezení počtu nežádoucích úlovků, by měl být zaveden zákaz týkající se vypuštění či uvolnění určitých druhů, jakož i stanoven požadavek, aby se plavidlo, jehož úlovek obsahuje 10 % podměrečných ryb, přemístilo do jiného loviště.
(7)
Na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) by měla být zachována omezení týkající se vykládky nebo uchovávání na palubě sledě obecného odloveného v divizi ICES IIa.
(8)
Na základě doporučení VTHVR již není k zajištění udržitelného využívání sledě obecného v divizi ICES VIa zapotřebí uzavření oblasti za účelem ochrany tohoto druhu během tření, a proto by toto uzavření mělo být zrušeno.
(9)
Na základě doporučení VTHVR, které spojuje málo úspěšné líhnutí racků tříprstých s nízkými stavy populace smačkovitých, by mělo být v podoblasti ICES IV zachováno uzavření oblasti, s výjimkou každoročně omezeného rybolovu za účelem monitorování populace.
(10)
Na základě doporučení VTHVR by v některých oblastech, kde je zakázán rybolov humra severského, mělo být povoleno používat zařízení, která humra severského neloví.
(11)
Na základě doporučení VTHVR by mělo být zachováno uzavření oblasti na ochranu nedospělých jedinců tresky jednoskvrnné v divizi ICES VIb.
(12)
Na základě doporučení ICES a VTHVR by se měla i nadále uplatňovat některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách západně od Skotska (divize ICES VIa) zaměřená na ochranu populací tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé, aby se přispělo k zachování rybích populací.
(13)
Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání ručních lovných šňůr a automatických přívlačů k rybolovu tresky tmavé v divizi ICES VIa.
(14)
Na základě doporučení VTHVR o prostorovému rozmístění tresky obecné v divizi ICES VIa, ze kterého vyplývá, že velká většina úlovků tresky obecné pochází z oblasti severně od 59° s. š., by používání tenatových sítí mělo být povoleno na jih od této rovnoběžky.
(15)
Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání tenatových sítí k rybolovu máčky skvrnité v divizi ICES VIa.
(16)
Vhodnost vlastností lovných zařízení uvedených v odchylce umožňující rybolov vlečnými sítěmi, vlečnými sítěmi pro lov při dně nebo podobnými lovnými zařízeními v divizi ICES VIa by měla být na základě vědeckých doporučení pravidelně přezkoumávána s cílem tato ustanovení pozměnit nebo zrušit.
(17)
Na základě doporučení VTHVR by mělo být zavedeno uzavření oblasti za účelem ochrany nedospělých jedinců tresky obecné v divizi ICES VIa.
(18)
Vhodnost zákazu odlovu tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v podoblasti ICES VI by měla být na základě vědeckých doporučení pravidelně přezkoumávána s cílem tento zákaz pozměnit nebo zrušit.
(19)
Na základě doporučení ICES a VTHVR by měla být zachována opatření na ochranu populací tresky obecné v Keltském moři (divize ICES VIIf a g).
(20)
Na základě doporučení VTHVR by měla být zachována opatření na ochranu tření mníka modrého v divizi ICES VIa.
(21)
Opatření zavedená v roce 2011 Komisí pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) na ochranu okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II by měla být zachována.
(22)
Opatření stanovená NEAFC v roce 2011 na ochranu okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách by měla být zachována.
(23)
Na základě doporučení VTHVR by měl být za určitých podmínek v divizích ICES IVc a IVb jih i nadále povolen rybolov s výložníkovými vlečnými sítěmi, jež používají pulzní elektrický proud.
(24)
Na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2009, by měla být některá opatření k omezení kapacity zpracování a vykládky úlovků plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů v severovýchodním Atlantiku zavedena trvale.
(25)
Na základě doporučení ICES by se měla i nadále uplatňovat technická opatření pro zachování zdrojů na ochranu dospělých populací tresky obecné v Irském moři během období tření.
(26)
Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání třídicích mřížek v oblasti omezeného rybolovu v divizi ICES VIIa.
(27)
Na základě doporučení VTHVR by měl být rybolov pomocí tenatových sítí v divizích ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a v podoblastech ICES VIII, IX, X a XII východně od 27° západní délky ve vodách o zaznamenané hloubce větší než 200 metrů, avšak menší než 600 metrů, povolen pouze za určitých podmínek, které zajistí ochranu biologicky citlivým hlubinným druhům.
(28)
Je důležité objasnit interakci mezi různými režimy, které se vztahují na rybolov pomocí tenatových sítí, zejména v podoblasti ICES VII. Zejména by mělo být vyjasněno, že se konkrétní odchylka pro rybolov pomocí tenatových sítí o velikosti ok 100 milimetrů a větší v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j a k a rovněž zvláštní podmínky, které s touto odchylkou souvisí, uplatňují pouze vodách se zaznamenanou hloubkou větší než 200 metrů a menší než 600 metrů a že v důsledku toho se pravidla týkající se velikosti ok a složení úlovku uvedená nařízení (ES) č. 850/98 uplatní v divizích ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg a VIIh a ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka je menší než 200 metrů v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j a k.
(29)
Na základě doporučení VTHVR by mělo být povoleno používání třístěnných tenatových sítí v podoblasti ICES IX ve vodách o zaznamenané hloubce větší než 200 metrů, avšak menší než 600 metrů.
(30)
Mělo by být nadále povoleno používání některých selektivních zařízení v Biskajském zálivu, aby se zajistilo udržitelné využívání populací štikozubce a humra severského a snížily výměty těchto druhů.
(31)
Omezení rybolovu v některých oblastech za účelem ochrany ohrožených hlubinných stanovišť v oblasti upravené předpisy NEAFC, přijatá NEAFC v roce 2004, a v některých oblastech v divizích ICES VIIc, j a k a divizi ICES VIIIc, přijatá Unií v roce 2008, by měla zůstat v platnosti.
(32)
V souladu s doporučením společné pracovní skupiny Unie a Norska zabývající se technickými opatřeními již zákaz rybolovu sleďů, makrel nebo šprotů pomocí vlečných sítí nebo košelkových nevodů ve Skagerraku a Kattegatu o víkendu nepřispívá v důsledku změn ve způsobu rybolovu k zachování populace pelagických ryb., Tento zákaz by proto by měl být na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2011, zrušen.
(33)
V zájmu jasnosti a lepší právní úpravy by měla být zrušena některá zastaralá ustanovení.
(34)
V důsledku změn ve způsobu rybolovu a přijetí selektivnějších zařízení je třeba zachovat rozmezí velikosti ok, cílové druhy a požadované procentní podíly úlovků pro Skagerrak a Kattegat.
(35)
S ohledem na biologické údaje by měla být pozměněna minimální velikost tapesky filipínské.
(36)
S cílem přispět k ochraně chobotnice pobřežní a zejména k ochraně nedospělých živočichů byla stanovena minimální velikost chobotnice pobřežní v úlovcích odlovených ve vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF).
(37)
Mělo by být zavedeno opatření, jež by bylo rovnocenné opatření týkajícímu se minimální velikosti při vykládce sardely obecné, neboť by to zjednodušilo práci na palubě plavidel zaměřených na lov tohoto druhu a usnadnilo kontrolní opatření na břehu.
(38)
Specifikace pro třídicí mřížku, která se má používat za účelem snížení počtu vedlejších úlovků při rybolovu humra severského v divizi ICES IIIa, podoblasti ICES VI a divizi ICES VIIa, by měly být zachovány.
(39)
Specifikace dílců se čtvercovými oky, které se mají použít za určitých podmínek při rybolovu za použití některých vlečných zařízení v Biskajském zálivu, by měly být zachovány.
(40)
V oblasti omezeného rybolovu v divizi ICES VIa by u plavidel o výkonu motoru nižším než 112 kW mělo být povoleno použití dvoumetrových dílců se čtvercovými oky.
(41)
Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 je třeba změnit výraz „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 850/98.
(42)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení pravidel pro používání lovných zařízení s rovnocenně vysokou selektivností při rybolovu humra severského v divizi ICES VIa a pravidel pro vyloučení konkrétních druhů rybolovu určitého členského státu ze zákazu používání tenatových a třístěnných tenatových sítí v podoblastech ICES VIII, IX a X, pokud je úroveň vedlejších úlovků žraloků a výmětů velmi nízká, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány, aniž by se uplatňovalo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(43)
Nařízení (ES) č. 850/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(44)
Nařízení Rady (ES) č. 1434/98 (8) stanoví konkrétní podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě. Do tohoto nařízení by měla být začleněna zvláštní odchylka od podmínek pro vykládku vedlejších úlovků sledě obecného při rybolovu s použitím sítí s oky malé velikosti v divizi ICES IIIa, podoblasti IV, divizi VIId a ve vodách Unie divize IIa, která byla již dříve zahrnuta do jiných právních předpisů Unie. Nařízení (ES) č. 1434/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 850/98
Nařízení (ES) č. 850/98 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 1a
V čl. 4 odst. 2 písm. c), čl. 46 odst. 1 písm. b) a poznámce pod čarou 5 přílohy I se slovo „Společenství“ ve všech mluvnických tvarech nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a provedou se nezbytné mluvnické úpravy.“
2)
V čl. 2 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„i)
Region 9
Všechny vody Černého moře odpovídající zeměpisné podoblasti 29, jak je definována v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011 ze dne 13. prosince 2011 o některých ustanoveních pro rybolov v oblasti dohody GFCM (Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři) (9) a v usnesení GFCM/33/2009/2.
3)
V čl. 11 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Použitím této odchylky není dotčen čl. 34b odst. 2 písm. c).“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
V regionu 9 činí minimální velikost ok tenatových sítí používaných pro lov pakambaly velké při dně 400 milimetrů.“
5)
Článek 17 se nahrazuje tímto:
„Článek 17
Mořský živočich nemá požadovanou velikost, jsou-li jeho rozměry menší než minimální rozměry stanovené pro daný druh a zeměpisnou oblast v příloze XII a příloze XIIa.“
6)
V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„4. Odstavce 2 a 3 se nevztahují na region 9.“
7)
Vkládá se nová hlava, která zní:
„HLAVA IIIa
Opatření ke snížení výmětů
Článek 19a
Zákaz odlovu nejkvalitnější části populace ryb
1. V regionech 1, 2, 3 a 4 jsou během rybolovných operací zakázány výměty u druhů podléhajících kvótě, které mohou být zákonně vyloženy.
2. Ustanovení uvedená v odstavci 1 se použijí, aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v tomto nařízení nebo v jakýchkoli jiných právních předpisech Unie v oblasti rybolovu.
Článek 19b
Ustanovení týkající se opuštění oblasti a zákaz týkající se uvolnění určitých druhů
1. Pokud množství podměrečných makrel, sleďů nebo kranasů v regionech 1, 2, 3 a 4 přesáhne 10 % celkového množství úlovků při jediném vytažení sítě, plavidlo se přemístí do jiného loviště.
2. V regionech 1, 2, 3 a 4 je zakázáno vypouštět makrely, sledě nebo kranase dříve, než je síť zcela vytažena na palubu rybářského plavidla, což by mělo za následek ztráty v podobě mrtvých nebo umírajících ryb.“
8)
V čl. 20 odst. 1 se zrušuje písmeno d).
9)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 20a
Omezení odlovu sledě obecného ve vodách Unie divize ICES IIa
Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě sledě obecného odloveného ve vodách Unie divize ICES IIa v obdobích od 1. ledna do 28. února a od 16. května do 31. prosince.“
10)
Článek 29a se nahrazuje tímto:
„Článek 29a
Uzavření oblasti pro rybolov smačkovitých v podoblasti ICES IV
1. Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě smačkovité ulovené v zeměpisné oblasti ohraničené východním pobřežím Anglie a Skotska a loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
východní pobřeží Anglie na 55°30' severní šířky,
-
55°30' severní šířky 01°00' západní délky,
-
58°00' severní šířky 01°00' západní délky,
-
58°00' severní šířky 02°00' západní délky,
-
východní pobřeží Skotska na 02°00' západní délky.
2. Povoluje se rybolov pro vědecký výzkum za účelem sledování populace smačkovitých v dané oblasti a účinků uzavření.“
11)
V článku 29b se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Odchylně od zákazu stanoveného v odstavci 1 se povoluje odlov pomocí košů, který se netýká humra severského, v zeměpisných oblastech a během období uvedených v uvedeném odstavci.“
12)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 29c
Oblast Rockall pro tresku jednoskvrnnou v podoblasti ICES VI
1. V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje se veškerý rybolov tresky jednoskvrnné z oblasti Rockall s výjimkou rybolovu prováděného pomocí dlouhých lovných šňůr:
-
57°00' s. š. 15°00' z. d.
-
57°00' s. š. 14°00' z. d.
-
56°30' s. š. 14°00' z. d.
-
56°30' s. š. 15°00' z. d.
-
57°00' s. š. 15°00' z. d.
Článek 29d
Omezení odlovu tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v podoblasti ICES VI
1. V části divize ICES VIa, která se nachází východně nebo jižně od loxodrom postupně spojujících níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět jakékoliv rybolovné činnosti týkající se tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé:
-
54°30' s. š. 10°35' z. d.
-
55°20' s. š. 09°50' z. d.
-
55°30' s. š. 09°20' z. d.
-
56°40' s. š. 08°55' z. d.
-
57°00' s. š. 09°00' z. d.
-
57°20' s. š. 09°20' z. d.
-
57°50' s. š. 09°20' z. d.
-
58°10' s. š. 09°00' z. d.
-
58°40' s. š. 07°40' z. d.
-
59°00' s. š. 07°30' z. d.
-
59°20' s. š. 06°30' z. d.
-
59°40' s. š. 06°05' z. d.
-
59°40' s. š. 05°30' z. d.
-
60°00' s. š. 04°50' z. d.
-
60°15' s. š. 04°00' z. d.
2. Na každém rybářském plavidle nacházejícím se v oblasti uvedené v odstavci 1 tohoto článku se zajistí, že lovná zařízení na palubě budou přivázána a uložena v souladu s článkem 47 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (10).
3. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblastech stanovených v uvedeném odstavci za použití pevných sítí upevněných skobami, drapáků pro lov hřebenatkovitých, drapáků pro lov mušlí, ručních lovných šňůr, mechanizovaných přívlačí, tažených sítí a plážových nevodů, krytých vrší a košů za předpokladu, že:
a)
na palubě se nenachází ani nenasazují žádná jiná lovná zařízení než pobřežní pevné sítě upevněné skobami, drapáky pro lov hřebenatkovitých, drapáky pro lov mušlí, ruční lovné šňůry, mechanizované přívlače, tažené sítě a plážové nevody, kryté vrše a koše a
b)
na palubě se neuchovávají a na břeh se nevykládají ani nedopravují žádné jiné ryby kromě makrely obecné, tresky sajdy, tresky tmavé a lososa nebo žádní jiní vodní živočichové se schránkou kromě měkkýšů a korýšů.
4. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití sítí o velikosti ok menší než 55 milimetrů za předpokladu, že:
a)
na palubě plavidla není převážena žádná síť s oky o velikosti 55 milimetrů nebo větší a
b)
na palubě se neuchovávají žádné jiné ryby kromě sledě obecného, makrely obecné, sardinky obecné, sardinek druhu Sardinella, kranase obecného, šprota obecného, tresky modravé, drsnatce a stříbrnice.
5. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití tenatových sítí o velikosti ok větší než 120 milimetrů za předpokladu, že:
a)
jsou užívané pouze v oblasti jižně od 59° s. š.;
b)
maximální délka nasazené tenatové sítě je 20 km pro každé plavidlo;
c)
maximální délka ponoření je 24 hodin a
d)
maximálně 5 % úlovku představuje treska bezvousá a treska obecná.
6. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití tenatových sítí o velikosti ok větší než 90 milimetrů za předpokladu, že:
a)
se užívají pouze v oblasti tří námořních mil od pobřeží a po dobu nejvýše 10 dní za kalendářní měsíc;
b)
maximální délka nasazené tenatové sítě je 1 000 metrů;
c)
maximální délka ponoření je 24 hodin a
d)
nejméně 70 % úlovku představuje máčka skvrnitá.
7. Odchylně od odstavce 1 je v oblasti stanovené v uvedeném odstavci povolen lov humra severského za předpokladu, že:
a)
je použito lovné zařízení s třídicí mřížkou v souladu s body 2 až 5 přílohy XIVa nebo dílec se čtvercovými oky popsaný v příloze XIVc nebo jiné zařízení s rovnocenně vysokou selektivitou;
b)
lovné zařízení je konstruováno s oky o minimální velikosti 80 milimetrů;
c)
nejméně 30 % hmotnosti úlovku uchovávaného na palubě představuje humr severský;
Komise na základě kladného stanoviska VTHVR přijme prováděcí akty určující, která zařízení se mají považovat za zařízení s rovnocenně vysokou selektivností pro účely písmene a).
8. Odstavec 7 se nepoužije v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
59°05' s. š. 06°45' z. d.
-
59°30' s. š. 06°00' z. d.
-
59°40' s. š. 05°00' z. d.
-
60°00' s. š. 04°00' z. d.
-
59°30' s. š. 04°00' z. d.
-
59°05' s. š. 06°45' z. d.
9. Odchylně od odstavce 1 se povoluje rybolov vlečnými sítěmi, včetně vlečných sítí pro lov při dně, nebo podobnými lovnými zařízeními v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za předpokladu, že:
a)
všechny sítě na palubě plavidla mají minimální velikost ok sítě 120 milimetrů pro plavidla o celkové délce větší než 15 m a minimální velikost ok sítě 110 milimetrů pro všechna ostatní plavidla;
b)
pokud úlovek uchovávaný na palubě zahrnuje méně než 90 % tresky tmavé, zahrnuje používané lovné zařízení dílec se čtvercovými oky, jak je popsán v příloze XIVc, a
c)
pokud je celková délka plavidla menší nebo rovna 15 m, bez ohledu na množství úlovku tresky tmavé uchovávaného na palubě, zahrnuje používané lovné zařízení dílec se čtvercovými oky, jak je popsán v příloze XIVd.
10. Nejpozději do 1. ledna 2015 a poté nejpozději každé dva roky Komise posoudí na základě vědeckých doporučení VTHVR vlastnosti lovných zařízení uvedené v odstavci 9 a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu odstavce 9.
11. Odstavec 9 se nepoužije v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
59°05' s. š. 06°45' z. d.
-
59°30' s. š. 06°00' z. d.
-
59°40' s. š. 05°00' z. d.
-
60°00' s. š. 04°00' z. d.
-
59°30' s. š. 04°00' z. d.
-
59°05' s. š. 06°45' z. d.
12. Od 1. ledna do 31. března a od 1. října do 31. prosince každého roku se zakazuje provádět jakékoli rybolovné činnosti za použití jakéhokoli ze zařízení uvedených v příloze I nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (11), v oblasti vymezené v rámci oblasti ICES VIAa a ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
55°25' s. š. 07°07' z. d.
-
55°25' s. š. 07°00' z. d.
-
55°18' s. š. 06°50' z. d.
-
55°17' s. š. 06°50' z. d.
-
55°17' s. š. 06°52' z. d.
-
55°25' s. š. 07°07' z. d.
Velitel rybářského plavidla ani žádná jiná osoba na palubě nenařídí ani nedovolí komukoli na palubě, aby se pokusil o odlov, vykládku, překládku nebo uchování ryb, jež byly uloveny ve vymezené oblasti, na palubě.
13. Každý dotčený členský stát provede program pro pozorovatele na palubě od 1. ledna do 31. prosince každého roku s cílem odebrat vzorky z úlovků a výmětů plavidel, která využívají odchylek stanovených v odstavcích 5, 6, 7 a 9. Programy pro pozorovatele se provádějí, aniž jsou dotčeny povinnosti podle příslušných pravidel, a jejich cílem je odhadovat úlovky a výměty tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé s nejméně 20 % přesností.
14. Dotčené členské státy vypracují zprávu o celkovém počtu úlovků a výmětů plavidel podléhajících programu pro pozorovatele během každého kalendářního roku a předloží ji Komisi nejpozději do 1. února následujícího kalendářního roku.
15. Nejpozději dne 1. ledna 2015 a poté nejpozději každé dva roky Komise posoudí na základě vědeckého doporučení VTHVR stav populací tresky obecné, tresky jednoskrvrnné a tresky bezvousé v oblasti stanovené v odstavci 1 a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu tohoto článku.
Článek 29e
Omezení odlovu tresky obecné v podoblasti ICES VII
1. Od 1. února do 31. března každého roku je zakázáno provádět rybolovnou činnost v podoblasti ICES VII v oblasti, kterou tvoří statistické obdélníky ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Tento zákaz neplatí v oblasti do šesti námořních mil od základní linie.
2. Odchylně od odstavce 1 se v oblasti a v obdobích stanovených v uvedeném odstavci povoluje provádět rybolovné činnosti za použití pobřežních pevných sítí upevněných skobami, drapáků pro lov hřebenatkovitých, drapáků pro lov mušlí, tažených sítí a plážových nevodů, ručních lovných šňůr, mechanizovaných přívlačí, krytých vrší a košů za předpokladu, že:
a)
na palubě se nenacházejí ani nenasazují žádná jiná lovná zařízení než pobřežní pevné sítě upevněné skobami, drapáky pro lov hřebenatkovitých, drapáky pro lov mušlí, tažené sítě a plážové nevody, ruční lovné šňůry, mechanizované přívlače, kryté vrše a koše a
b)
na palubě se nevykládají, neuchovávají, ani nedopravují na břeh žádné jiné ryby kromě makrely obecné, tresky sajdy a lososa nebo žádní jiní vodní živočichové se schránkou kromě měkkýšů a korýšů.
3. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití sítí o velikosti ok menší než 55 milimetrů za předpokladu, že:
a)
na palubě plavidla není převážena žádná síť s oky o velikosti 55 milimetrů nebo větší a
b)
na palubě se neuchovávají žádné jiné ryby kromě sledě obecného, makrely obecné, sardinky obecné, sardinek druhu Sardinella, kranase obecného, šprota obecného, tresky modravé, drsnatce a stříbrnice.
Článek 29f
Zvláštní pravidla na ochranu mníka modrého
1. Od 1. března do 31. května každého roku se v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, zakazuje uchovávat na palubě mníka modrého v množství přesahujícím 6 tun na jeden rybářský výjezd v divizi ICES VIa:
a)
okraj skotského kontinentálního šelfu
-
59°58' s. š. 07°00' z. d.
-
59°55' s. š. 06°47' z. d.
-
59°51' s. š. 06°28' z. d.
-
59°45' s. š. 06°38' z. d.
-
59°27' s. š. 06°42' z. d.
-
59°22' s. š. 06°47' z. d.
-
59°15' s. š. 07°15' z. d.
-
59°07' s. š. 07°31' z. d.
-
58°52' s. š. 07°44' z. d.
-
58°44' s. š. 08°11' z. d.
-
58°43' s. š. 08°27' z. d.
-
58°28' s. š. 09°16' z. d.
-
58°15' s. š. 09°32' z. d.
-
58°15' s. š. 09°45' z. d.
-
58°30' s. š. 09°45' z. d.
-
59°30' s. š. 07°00' z. d.
-
59°58' s. š. 07°00' z. d.
b)
okraj Rosemary Bank
-
60°00' s. š. 11°00' z. d.
-
59°00' s. š. 11°00' z. d.
-
59°00' s. š. 09°00' z. d.
-
59°30' s. š., 09°00' z. d.
-
59°30' s. š., 10°00' z. d.,
-
60°00' s. š., 10°00' z. d.,
-
60°00' s. š. 11°00' z. d.
Nezahrnuje oblast ohraničenou loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
59°15' s. š. 10°24' z. d.
-
59°10' s. š. 10°22' z. d.
-
59°08' s. š. 10°07' z. d.
-
59°11' s. š. 09°59' z. d.
-
59°15' s. š. 09°58' z. d.
-
59°22' s. š. 10°02' z. d.
-
59°23' s. š. 10°11' z. d.
-
59°20' s. š. 10°19' z. d.
-
59°15' s. š. 10°24' z. d.
2. Při vplutí do oblastí uvedených v odstavci 1 a vyplutí z nich velitel rybářského plavidla zaznamenává v lodním deníku datum, čas a místo vplutí a vyplutí.
3. V obou dvou oblastech uvedených v odstavci 1, pokud plavidlo dosáhne množství 6 tun mníka modrého:
a)
ihned ukončí rybolov a opustí oblast, v níž se nachází;
b)
nesmí znovu vplout do žádné z uvedených oblastí, dokud není úlovek vyložen;
c)
nesmí vrátit do moře žádné množství mníka modrého.
4. Pozorovatelé uvedení v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (12), kteří jsou přidělení rybářským plavidlům nacházejícím se v jedné z oblastí uvedených v odstavci 1 kromě svých úkolů uvedených v odstavci 4 uvedeného článku provedou u příslušných vzorků úlovku mníka modrého měření ryb ve vzorku a stanoví fázi pohlavní dospělosti ryb v podvzorku. Členské státy zavedou na základě doporučení VTHVR podrobné protokoly o odběru vzorků a pravidla shromažďování výsledků.
5. Od 15. února do 15. dubna každého roku se v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, zakazuje používat vlečné sítě pro lov při dně, dlouhé lovné šňůry a tenatové sítě:
-
60°58,76' s. š. 27°27,32' z. d.
-
60°56,02' s. š. 27°31,16' z. d.
-
60°59,76' s. š. 27°43,48' z. d.
-
61°03,00' s. š. 27°39,41' z. d.
-
60°58,76' s. š. 27°27,32' z. d.
Článek 29g
Opatření pro lov okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II
1. Cílený lov okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II je povolen pouze v období od 1. července do 31. prosince každého roku plavidly, která se předtím účastnila lovu okouníka v oblasti upravené předpisy NEAFC, jak je definována v čl. 3 bodu 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010 ze dne 15. prosince 2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (13).
2. Plavidla omezí své vedlejší úlovky okouníka v rámci jiného rybolovu na nejvýše 1 % celkového úlovku uchovávaného na palubě.
3. Převodní koeficient používaný pro okouníka uloveného při tomto rybolovu, vykuchaného, bez hlavy, včetně japonské úpravy, je 1,70.
4. Odchylně od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1236/2010 podávají velitelé rybářských plavidel účastnících se tohoto rybolovu hlášení o svých úlovcích denně.
5. Kromě ustanovení článku 5 nařízení (EU) č. 1236/2010 navíc platí, že oprávnění k lovu okouníka je platné pouze v případě, že hlášení podaná plavidly v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení a zaznamenávají se podle čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení.
6. Členské státy zajistí, že na palubě plavidel plujících pod jejich vlajkou jsou vědeckými pozorovateli shromažďovány vědecké údaje. Shromažďované údaje zahrnou alespoň kompozitní reprezentativní údaje podle hloubek týkající se pohlaví, stáří a velikosti. Tyto údaje hlásí ICES příslušné orgány v členských státech.
7. Komise informuje členské státy o datu, k němuž sekretariát NEAFC informoval smluvní strany NEAFC, že celkový přípustný odlov (TAC) byl plně využit. Členské státy zakážou cílený lov okouníka plavidly plujícími pod jejich vlajkou od uvedeného data.
Článek 29h
Opatření pro lov okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách
1. Zakazuje se lov okouníka v mezinárodních vodách podoblasti ICES V a ve vodách Unie podoblastí ICES XII a XIV.
Odchylně od prvního pododstavce je povolen lov okouníka od 11. května do 31. prosince v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84 (dále jen „oblast ochrany okouníka“):
-
64°45' s. š. 28°30' z. d.
-
62°50' s. š. 25°45' z. d.
-
61°55' s. š. 26°45' z. d.
-
61°00' s. š. 26°30' z. d.
-
59°00' s. š. 30°00' z. d.
-
59°00' s. š. 34°00' z. d.
-
61°30' s. š. 34°00' z. d.
-
62°50' s. š. 36°00' z. d.
-
64°45' s. š. 28°30' z. d.
2. Bez ohledu na odstavec 1 může být lov okouníka povolen právním aktem Unie mimo oblast ochrany okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách od 11. května do 31. prosince každého roku na základě vědeckého doporučení a za předpokladu, že NEAFC stanovila plán obnovy týkající se populací okouníka v uvedené oblasti. Tohoto rybolovu se mohou zúčastnit pouze plavidla Unie s řádným oprávněním vydaným příslušnými členskými státy, která byla oznámena Komisi v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1236/2010.
3. Je zakázáno používat vlečné sítě o velikosti ok menší než 100 milimetrů.
4. Převodní koeficient používaný pro okouníka uloveného při tomto rybolovu, vykuchaného, bez hlavy, včetně japonské úpravy, je 1,70.
5. Velitelé rybářských plavidel provozujících rybolov mimo oblast ochrany okouníka podávají hlášení o úlovcích uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1236/2010 denně po ukončení rybolovných operací prováděných během příslušného kalendářního dne. Uvedou v něm úlovky na palubě, které byly uloveny od podání posledního hlášení.
6. Kromě ustanovení článku 5 nařízení (EU) č. 1236/2010 navíc platí, že oprávnění k lovu okouníka je platné pouze v případě, že hlášení podaná plavidly jsou v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení a zaznamenávají se podle čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení.
7. Hlášení podle odstavce 6 se podávají v souladu s příslušnými pravidly.
13)
V článku 30 se vkládá nový odstavec, který zní:
„1a) Odstavec jedna se nevztahuje na region 9.“
14)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 31a
Rybolov pomocí elektrického proudu v divizích ICES IVc a IVb
1. Odchylně od článku 31 je v divizích ICES IVc a IVb jižně od loxodromy spojující níže uvedené body, které se měří podle souřadnicového systému WGS84, povolen rybolov s vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníků na bocích plavidla, která používá pulzní elektrický proud:
-
bod na východním pobřeží Spojeného království při 55° s. š.,
-
dále východním směrem až k 55° s. š. a 5° v. d.,
-
dále severním směrem až k 56° s. š.
-
a nakonec východním směrem až k bodu na západním pobřeží Dánska na 56°s. š.
2. Rybolov za použití pulzního elektrického proudu se povoluje pouze pokud:
a)
pulzní elektrickou vlečnou síť používá nejvýše 5 % loďstva členského státu, které loví s vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla;
b)
maximální elektrický výkon v kW pro každou výložníkovou vlečnou síť není vyšší než délka výložníku v metrech násobená koeficientem 1,25;
c)
efektivní napětí mezi elektrodami není vyšší než 15 V;
d)
plavidlo je vybaveno automatickým počítačovým řídícím systémem, který zaznamenává maximální výkon na výložník a efektivní napětí mezi elektrodami alespoň pro 100 tažení sítě; neoprávněná osoba nemůže tento automatický počítačový řídící systém změnit;
e)
je zakázáno používat jeden nebo více trnitých řetězů před šlapnicí.“
15)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 32a
Omezení při zpracování a vykládce úlovků na plavidlech pro pelagický rybolov
1. Maximální prostor mezi tyčemi separátoru vody na palubě plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů, která provádějí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy NEAFC podle definice uvedené v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) č. 1236/2010, činí 10 milimetrů.
Tyče se přivaří. Pokud jsou v separátoru vody použity místo tyčí otvory, nesmí maximální průměr otvorů překročit 10 milimetrů. Průměr otvorů ve výpustech umístěných před separátorem vody nesmí překročit 15 milimetrů.
2. Plavidlům pro pelagický rybolov, která provádějí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy NEAFC, se zakazuje vypouštět ryby pod hladinou ponoru plavidla z vyrovnávacích nádrží nebo chladírenských nádrží s mořskou vodou.
3. Plány zařízení na zpracování a vykládku úlovků plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů v oblasti úmluvy NEAFC, které jsou potvrzeny příslušnými orgány členských států vlajky, jakož i změny těchto plánů, zasílá velitel plavidla orgánům členského státu vlajky příslušným pro oblast rybolovu. Příslušné orgány členského státu vlajky plavidel provádějí pravidelná ověřování přesnosti předložených plánů. Jejich kopie musí být neustále na palubě plavidla.“
16)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 34a
Technická opatření pro zachování zdrojů v Irském moři
1. Od 14. února do 30. dubna je zakázáno používat jakékoli vlečné sítě pro lov při dně, nevody nebo podobné tažené sítě, jakékoli tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě nebo podobné pevné sítě nebo jakékoli lovné zařízení s háčky v části divize ICES VIIa ohraničené:
-
východním pobřežím Irska a východním pobřežím Severního Irska a
-
přímými liniemi postupně spojujícími tyto zeměpisné souřadnice:
-
bodem na východním pobřeží poloostrova Ards v Severním Irsku na 54°30' s. š.,
-
54°30' s. š. 04°50' z. d.,
-
53°15' s. š. 04°50' z. d.,
-
bodem na východním pobřeží Irska na 53°15' s. š.
2. Odchylně od odstavce 1 v rámci oblasti a v časovém období stanovených v uvedeném odstavci:
a)
použití vlečných sítí s rozpěrnými deskami pro lov při dně je povoleno za podmínky, že na palubě není uložen jiný typ lovného zařízení a že tyto sítě:
-
mají velikost ok v rozmezí od 70 do 79 milimetrů nebo od 80 do 99 milimetrů,
-
patří pouze do jednoho z povolených rozmezí velikosti ok,
-
nezahrnují ojedinělá oka sítě o velikosti větší než 300 milimetrů, bez ohledu na umístění takových ok v síti, a
-
jsou nasazeny pouze v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
53°30' s. š., 05°30' z. d.
-
53°30' s. š., 05°20' z. d.
-
54°20' s. š. 04°50' z. d.,
-
54°30' s. š. 05°10' z. d.
-
54°30' s. š. 05°20' z. d.
-
54°00' s. š. 05°50' z. d.
-
54°00' s. š. 06°10' z. d.
-
53°45' s. š. 06°10' z. d.
-
53°45' s. š. 05°30' z. d.
-
53°30' s. š., 05°30' z. d.
b)
použití vlečných sítí pro lov při dně, nevodů nebo podobných tažených sítí s oddělovací deskou nebo třídicí mřížkou je povoleno za podmínky, že na palubě není uložen jiný typ lovného zařízení a že tyto sítě:
-
splňují podmínky stanovené v písmenu a),
-
jsou v případě oddělovací desky sestaveny v souladu s technickými údaji stanovenými v příloze nařízení Rady (ES) č. 254/2002 ze dne 12. února 2002 o opatřeních platných v roce 2002 pro obnovu populace tresky obecné v Irském moři (oblasti VIIa) (14) a
-
jsou v případě třídicí mřížky v souladu s body 2 až 5 přílohy XIVa tohoto nařízení;
c)
použití vlečných sítí pro lov při dně, nevodů nebo podobných tažených sítí s oddělovací deskou nebo třídicí mřížkou je také povoleno v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
53°45' s. š. 06°00' z. d.
-
53°45' s. š. 05°30' z. d.
-
53°30' s. š., 05°30' z. d.
-
53°30' s. š. 06°00' z. d.
-
53°45' s. š. 06°00' z. d.
Článek 34b
Použití tenatových sítí v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblastech ICES VIII, IX, X a XII východně od 27° z. d.
1. Plavidla Unie nesmějí používat v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X tenata nastražená u dna, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě na žádném místě, kde zaznamenaná hloubka přesahuje 200 metrů.
2. Odchylně od odstavce 1 je povoleno používat tato zařízení:
a)
tenatové sítě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. o velikosti ok 120 milimetrů a větší, avšak menší než 150 milimetrů, tenatové sítě v divizích ICES VIIIa, VIIIb, VIIId a podoblasti ICES X s velikostí ok 100 milimetrů a větší, avšak menší než 130 milimetrů a tenatové sítě v divizi ICES VIIIc a podoblasti ICES IX s velikostí ok 80 milimetrů a větší, avšak menší než 110 milimetrů za předpokladu, že:
-
jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,
-
nejsou více než 100 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,5,
-
jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím,
-
každá síť dosahuje maximálně délky 5 námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesáhne 25 km na plavidlo,
-
maximální délka ponoření je 24 hodin;
b)
tenatové sítě o velikosti ok 250 milimetrů a větší za předpokladu, že:
-
jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,
-
nejsou více než 15 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,33,
-
jsou vybaveny plováky nebo jiným plovacím nářadím,
-
každá dosahuje maximální délky 10 km a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 100 km na plavidlo,
-
maximální délka ponoření je 72 hodin;
c)
tenatové sítě o velikosti ok 100 milimetrů a větší, avšak menší než 130 milimetrů v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. za předpokladu, že:
-
jsou nasazeny ve vodách se zaznamenanou hloubkou větší než 200 metrů a menší než 600 metrů,
-
nejsou více než 100 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,5,
-
jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím,
-
každá síť dosahuje maximálně délky čtyř námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 20 km na plavidlo,
-
maximální délka ponoření je 24 hodin,
-
štikozubec obecný představuje nejméně 85 % hmotnosti uchovaných úlovků,
-
počet plavidel účastnících se rybolovné činnosti se nezvýší nad úroveň zaznamenanou v roce 2008,
-
před opuštěním přístavu zaznamená velitel plavidla účastnícího se tohoto rybolovu v lodním deníku množství a celkovou délku lovného zařízení uchovávaného na palubě plavidla. Nejméně 15 % odplutí je předmětem inspekce,
-
velitel plavidla má na palubě 90 % lovného zařízení, jak bylo ověřeno v lodním deníku Unie pro tento výjezd v době vykládky, a
-
v lodním deníku Unie je zaznamenáno množství všech odlovených druhů přesahující 50 kg, včetně všech množství ryb určených k výmětu přesahujících 50 kg;
d)
třístěnné tenatové sítě o velikosti ok 220 milimetrů a větší v podoblasti ICES IX za předpokladu, že:
-
jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,
-
nejsou více než 30 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,44,
-
jsou vybaveny plováky nebo jiným plovacím nářadím,
-
každá síťdosahuje maximální délky 5 km. Celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 20 km na plavidlo,
-
maximální délka ponoření je 72 hodin.
3. Tato odchylka se však nepoužije v oblasti upravené předpisy NEAFC.
4. Všem plavidlům, která nasazují tenata nastražená u dna, tenatové sítě nebo třístěnné tenatové sítě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k a podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X v jakémkoli místě, kde zaznamenaná hloubka přesahuje 200 metrů, musí být vydáno oprávnění k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009.
5. Na palubě lze mít v daný okamžik pouze jeden z typů zařízení uvedených v odst. 2 písm. a), b) nebo d). Plavidla mohou na palubě převážet sítě o celkové délce o 20 % větší, než je maximální délka souborů sítí, které mohou být nasazeny současně.
6. Velitel plavidla s oprávněním k rybolovu uvedeným v odstavci 4 zaznamenává v lodním deníku počet a délku zařízení přepravovaných plavidlem před vyplutím z přístavu a po návratu do přístavu a musí vysvětlit jakýkoli rozdíl mezi oběma záznamy.
7. Příslušné orgány mají právo odstranit zařízení ponechané bez dohledu ve vodě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k a podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X v těchto případech:
a)
zařízení není řádně označeno;
b)
označení na bóji nebo údaje ze systému sledování plavidel uvádějí, že vlastník nebyl od daného zařízení ve vzdálenosti kratší než 100 námořních mil po více než 120 hodin;
c)
zařízení je nasazené ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka je vyšší, než jaká je povolena;
d)
zařízení má zakázanou velikost ok sítě.
8. Velitel plavidla s oprávněním k rybolovu uvedeným v odstavci 4 zaznamenává během každého rybářského výjezdu v lodním deníku tyto informace:
-
velikost ok nasazené sítě,
-
nominální délku jedné sítě,
-
počet sítí v souboru,
-
celkový počet nasazených souborů,
-
polohu každého nasazeného souboru,
-
hloubku každého nasazeného souboru,
-
délku ponoření každého nasazeného souboru,
-
počet jakýchkoli ztracených zařízení, jejich posledně známou polohu a datum ztráty.
9. Plavidlům lovícím s oprávněním k rybolovu uvedeným v odstavci 4 se povoluje provést vykládku pouze v přístavech určených členskými státy v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 2347/2002.
10. Množství žraloků uchovávaných na palubě plavidlem, které používá typ zařízení popsaný v odst. 2 písm. b) a d), nesmí představovat více než 5 % živé hmotnosti celkového množství mořských organismů uchovávaných na palubě.
11. Komise může po konzultaci s VTHVR přijmout prováděcí akty, kterými vyjme některé konkrétní druhy rybolovu členského státu v podoblastech ICES VIII, IX a X z uplatňování odstavců 1 až 9, pokud informace předložené členskými státy ukazují, že výsledkem těchto rybolovných činností je velmi nízká úroveň vedlejších úlovků žraloků a výmětů.
Článek 34c
Podmínky rybolovu za použití některých vlečných zařízení povolených v Biskajském zálivu
1. Odchylně od ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 494/2002 ze dne 19. března 2002, kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populace štikozubce obecného v podoblastech ICES III, IV, V, VI a VII a divizích ICES VIII a, b, d a e (15) se v oblasti vymezené v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 494/2002 povoluje provádět rybolovné činnosti, při kterých se používají vlečné sítě, dánské nevody a podobná zařízení, kromě vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla, o velikosti ok v rozmezí 70-99 milimetrů, pokud je příslušné lovné zařízení vybaveno dílcem se čtvercovými oky v souladu s přílohou XIVb.
2. V rámci rybolovu v divizích ICES VIIIa a VIIIb se povoluje používání třídicí mřížky a k ní připevněných zařízení v přední části kapsy zatahovací sítě nebo dílce se čtvercovými oky o velikosti ok 60 milimetrů a větší ve spodní části prodloužení v přední části kapsy zatahovací sítě. Pokud jde o část vlečné sítě, v níž jsou tato třídicí zařízení vložena, nepoužijí se čl. 4 odst. 1, článek 6 a čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení ani čl. 3 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 494/2002.
Článek 34d
Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v oblasti upravené předpisy NEAFC
1. V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí pro lov při dně a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:
Část Reykjanésského hřbetu:
-
55°04,5327' s. š. 36°49,0135' z. d.
-
55°05,4804' s. š. 35°58,9784' z. d.
-
54°58,9914' s. š. 34°41,3634' z. d.
-
54°41,1841' s. š. 34°00,0514' z. d.
-
54°00' s. š. 34°00' z. d.
-
53°54,6406' s. š. 34°49,9842' z. d.
-
53°58,9668' s. š. 36°39,1260' z. d.
-
55°04,5327' s. š. 36°49,0135' z. d.
Severní oblast středoatlantského hřbetu:
-
59°45' s. š. 33°30' z. d.
-
57°30' s. š. 27°30' z. d.
-
56°45' s. š. 28°30' z. d.
-
59°15' s. š. 34°30' z. d.
-
59°45' s. š. 33°30' z. d.
Střední oblast středoatlantského hřbetu (oblast zlomu Charlie-Gibbs a subpolární frontální oblast):
-
53°30' s. š. 38°00' z. d.
-
53°30' s. š. 36°49' z. d.
-
55°04.5327' s. š. 36°49' z. d.
-
54°58.9914' s. š. 34°41.3634' z. d.
-
54°41.1841' s. š. 34°00' z. d.
-
53°30' s. š. 30°00' z. d.
-
51°30' s. š. 28°00' z. d.
-
49°00' s. š. 26°30' z. d.
-
49°00' s. š. 30°30' z. d.
-
51°30' s. š. 32°00' z. d.
-
51°30' s. š. 38°00' z. d.
-
53°30' s. š. 38°00' z. d.
Jižní oblast středoatlantského hřbetu:
-
44°30' s. š. 30°30' z. d.
-
44°30' s. š. 27°00' z. d.
-
43°15' s. š. 27°15' z. d.
-
43°15' s. š. 31°00' z. d.
-
44°30' s. š. 30°30' z. d.
Altairské podmořské hory:
-
45°00' s. š. 34°35' z. d.
-
45°00' s. š. 33°45' z. d.
-
44°25' s. š. 33°45' z. d.
-
44°25' s. š. 34°35' z. d.
-
45°00' s. š. 34°35' z. d.
Antialtairské podmořské hory:
-
43°45' s. š. 22°50' z. d.
-
43°45' s. š. 22°05' z. d.
-
43°25' s. š. 22°05' z. d.
-
43°25' s. š. 22°50' z. d.
-
43°45' s. š. 22°50' z. d.
Hattonova lavice:
-
59°26' s. š. 14°30' z. d.
-
59°12' s. š. 15°08' z. d.
-
59°01' s. š. 17°00' z. d.
-
58°50' s. š. 17°38' z. d.
-
58°30' s. š. 17°52' z. d.
-
58°30' s. š. 18°22' z. d.
-
58°03' s. š. 18°22' z. d.
-
58°03' s. š. 17°30' z. d.
-
57°55' s. š. 17°30' z. d.
-
57°45' s. š. 19°15' z. d.
-
58°11,15' s. š. 18°57,51' z. d.
-
58°11,57' s. š. 19°11,97' z. d.
-
58°27,75' s. š. 19°11,65' z. d.
-
58°39,09' s. š. 19°14,28' z. d.
-
58°38,11' s. š. 19°01,29' z. d.
-
58°53,14' s. š. 18°43,54' z. d.
-
59°00,29' s. š. 18°01,31' z. d.
-
59°08,01' s. š. 17°49,31' z. d.
-
59°08,75' s. š. 18°01,47' z. d.
-
59°15,16' s. š. 18°01,56' z. d.
-
59°24,17' s. š. 17°31,22' z. d.
-
59°21,77' s. š. 17°15,36' z. d.
-
59°26,91' s. š. 17°01,66' z. d.
-
59°42,69' s. š. 16°45,96' z. d.
-
59°20,97' s. š. 15°44,75' z. d.
-
59°21' s. š. 15°40' z. d.
-
59°26' s. š. 14°30' z. d.
Severozápadní Rockall:
-
57°00' s. š. 14°53' z. d.
-
57°37' s. š., 14°42' z. d.
-
57°55' s. š. 14°24' z. d.
-
58°15' s. š. 13°50' z. d.
-
57°57' s. š. 13°09' z. d.
-
57°50' s. š. 13°14' z. d.
-
57°57' s. š. 13°45' z. d.
-
57°49' s. š. 14°06' z. d.
-
57°29' s. š., 14°19' z. d.
-
57°22' s. š., 14°19' z. d.
-
57°00' s. š. 14°34' z. d.
-
56°56' s. š. 14°36' z. d.
-
56°56' s. š. 14°51' z. d.
-
57°00' s. š. 14°53' z. d.
Jihozápadní Rockall (lavice „Empress of Britain“):
-
56°24' s. š. 15°37' z. d.
-
56°21' s. š. 14°58' z. d.
-
56°04' s. š. 15°10' z. d.
-
55°51' s. š. 15°37' z. d.
-
56°10' s. š. 15°52' z. d.
-
56°24' s. š. 15°37' z. d.
Logačevova vyvýšenina:
-
55°17' s. š. 16°10' z. d.
-
55°34' s. š. 15°07' z. d.
-
55°50' s. š. 15°15' z. d.
-
55°33' s. š. 16°16' z. d.
-
55°17' s. š. 16°10' z. d.
Západní vyvýšenina Rockall:
-
57°20' s. š. 16°30' z. d.
-
57°05' s. š. 15°58' z. d.
-
56°21' s. š. 17°17' z. d.
-
56°40' s. š. 17°50' z. d.
-
57°20' s. š. 16°30' z. d.
2. Pokud při rybolovné činnosti v nových a stávajících oblastech rybolovu při dně v rámci oblasti upravené předpisy NEAFC přesáhne množství živých korálů nebo živých mořských hub, které bylo uloveno během jednoho ponoření lovného zařízení, 60 kg živých korálů nebo 800 kg živých mořských hub, plavidlo informuje svůj stát vlajky, zastaví rybolov a přesune se nejméně dvě námořní míle od pozice, která je podle důkazních materiálů nejblíže k přesnému místu, v němž byl tento odlov proveden.
Článek 34e
Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v divizích ICES VIIc, VIIj a VIIk
1. V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí pro lov při dně a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:
Vyvýšeniny Belgica:
-
51°29,4' s. š. 11°51,6' z. d.
-
51°32,4' s. š. 11°41,4' z. d.
-
51°15,6' s. š. 11°33,0' z. d.
-
51°13,8' s. š. 11°44,4' z. d.
-
51°29,4' s. š. 11°51,6' z. d.
Hovlandovy vyvýšeniny:
-
52°16,2' s. š. 13°12,6' z. d.
-
52°24,0' s. š. 12°58,2' z. d.
-
52°16,8' s. š. 12°54,0' z. d.
-
52°16,8' s. š. 12°29,4' z. d.
-
52°16,8' s. š. 12°29,4' z. d.
-
52°04,2' s. š. 12°52,8' z. d.
-
52°09,0' s. š. 12°56,4' z. d.
-
52°09,0' s. š. 13°10,8' z. d.
-
52°16,2' s. š. 13°12,6' z. d.
Severozápadní lavice Porcupine oblast I:
-
53°30,6' s. š. 14°32,4' z. d.
-
53°35,4' s. š. 14°27,6' z. d.
-
53°40,8' s. š. 14°15,6' z. d.
-
53°34,2' s. š. 14°11,4' z. d.
-
53°31,8' s. š. 14°14,4' z. d.
-
53°24,0' s. š. 14°28,8' z. d.
-
53°30,6' s. š. 14°32,4' z. d.
Severozápadní lavice Porcupine oblast II:
-
53°43,2' s. š. 14°10,8' z. d.
-
53°51,6' s. š. 13°53,4' z. d.
-
53°45,6' s. š. 13°49,8' z. d.
-
53°36,6' s. š. 14°07,2' z. d.
-
53°43,2' s. š. 14°10,8' z. d.
Jihozápadní lavice Porcupine:
-
51°54,6' s. š. 15°07,2' z. d.
-
51°54,6' s. š. 14°55,2' z. d.
-
51°42,0' s. š. 14°55,2' z. d.
-
51°42,0' s. š. 15°10,2' z. d.
-
51°49,2' s. š. 15°06,0' z. d.
-
51°54,6' s. š. 15°07,2' z. d.
2. Všechna plavidla pro pelagický rybolov lovící v oblastech ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 tohoto článku musí být uvedena na schváleném seznamu plavidel a musí jim být vydáno oprávnění k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009. Plavidla uvedená na seznamu schválených plavidel musí mít na palubě lovné zařízení výhradně pro pelagický rybolov.
3. Plavidla pro pelagický rybolov zamýšlející lovit v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 tohoto článku musí svůj záměr vplout do oblasti ochrany zranitelných hlubinných stanovišť oznámit čtyři hodiny předem irskému středisku pro sledování rybolovu ve smyslu definice v čl. 4 bodu 15 nařízení (ES) č. 1224/2009. Současně musí ohlásit množství ryb uchovávaných na palubě.
4. Plavidla pro pelagický rybolov lovící v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 musí mít fungující, plně zprovozněný bezpečný systém sledování plavidel (VMS), který je plně v souladu s příslušnými pravidly, kdykoli se nacházejí v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť.
5. Plavidla pro pelagický rybolov lovící v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 podávají každou hodinu zprávu prostřednictvím VMS.
6. Plavidla pro pelagický rybolov, která ukončila lov v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1, informují irské středisko pro sledování rybolovu o odplutí z dané oblasti. Současně musí ohlásit množství ryb uchovávaných na palubě.
7. Rybolov pelagických druhů v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 se omezuje na rybolov sítěmi o velikosti ok v rozmezí od 16 do 31 milimetrů nebo od 32 do 54 milimetrů nebo na uchovávání takových sítí na palubě.
Článek 34f
Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v divizi ICES VIIIc
1. V oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí pro lov při dně a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:
El Cachucho:
-
44°12' s. š. 05°16' z. d.
-
44°12' s. š. 04°26' z. d.
-
43°53' s. š. 04°26' z. d.
-
43° 53' s. š. 05°16' z. d.
-
44°12' s. š. 05°16' z. d.
2. Odchylně od zákazu stanoveného v odstavci 1 mohou plavidla, která v letech 2006, 2007 a 2008 prováděla rybolovné činnosti pomocí dlouhých lovných šňůr pro lov při dně zaměřené na mníkovce velkookého, obdržet od svých rybolovných orgánů oprávnění k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009, které jim umožní pokračovat v provádění tohoto druhu rybolovné činnosti v oblasti jižně od 44°00.00' s. š. Všechna plavidla, která toto oprávnění k rybolovu obdržela, musí bez ohledu na svou celkovou délku používat při provádění rybolovných činností v oblasti stanovené v odstavci 1 funkční, plně fungující bezpečný systém sledování plavidel, který je v souladu s příslušnými pravidly.
17)
Článek 38 se zrušuje.
18)
Článek 47 se zrušuje.
19)
Přílohy I, IV, XII a XIV nařízení (ES) č. 850/98 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
20)
Vkládají se nové přílohy XIIa, XIVa, XIVb, XIVc a XIVd v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Změna nařízení (ES) č. 1434/98
V článku 2 nařízení (ES) č. 1434/98 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„1a. Odstavec 1 se nepoužije pro sledě obecného odloveného v divizi ICES IIIa, podoblasti IV, divizi VIId a ve vodách EU divize ICES IIa.“
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. března 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 227/2013
(2013. gada 13. marts),
ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Padomes Regulā (EK) Nr. 1288/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (3), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 579/2011 (2011. gada 8. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (4), ir paredzēts dažus tehniskos pasākumus, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 43/2009 (2009. gada 16. janvāris), ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un - attiecībā uz Kopienas kuģiem - ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (5), turpināt pārejas posmā līdz 2012. gada 31. decembrim.
(2)
Ņemot vērā šobrīd notiekošo kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu, ir gaidāms jauns tehnisko saglabāšanas pasākumu regulējums. Tā kā nav ticams, ka jaunais regulējums būs izveidots līdz 2012. gada beigām, ir pamatoti pagarināt minēto pārejas posma tehnisko pasākumu piemērošanu.
(3)
Lai nodrošinātu jūras bioloģisko resursu pareizas saglabāšanas un pārvaldības turpināšanu, Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (6) būtu jāatjaunina, iekļaujot tajā pārejas posma tehniskos pasākumus.
(4)
Lai arī turpmāk nodrošinātu jūras bioloģisko resursu pareizu saglabāšanu un pārvaldību Melnajā jūrā, Regulā (EK) Nr. 850/98 būtu jāintegrē Savienības tiesību aktos iepriekš noteiktie minimālie izkrāvumu un linuma acs izmēri akmeņplekstu zvejniecībai.
(5)
Lai samazinātu kvotā iekļautu sugu izmešanu, būtu jāpatur spēkā augstākas kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums visos ICES apgabalos.
(6)
Pamatojoties uz 2009. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, lai samazinātu nevēlamas nozvejas, būtu jāievieš aizliegums atlaist ūdenī vai izlaist no zvejas rīkiem konkrētu sugu īpatņus, kā arī prasība mainīt zvejas darbību vietu, ja 10 % nozvejas veido mazizmēra zivis.
(7)
Ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komitejas (ZZTEK) ieteikumus, būtu jāsaglabā ierobežojumi attiecībā uz ICES IIa rajonā nozvejoto siļķu izkraušanu vai paturēšanu uz kuģa.
(8)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumus, siļķu ilgtspējīgas izmantošanas nodrošināšanai vairs nav nepieciešams slēgt zvejas apgabalu, lai aizsargātu to nārstu ICES VIa rajonā, un tāpēc minētais ierobežojums būtu jāatceļ.
(9)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, kurā maza tūbīšu pieejamība ir sasaistīta ar sliktiem trīspirkstu kaiju vairošanās rezultātiem, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals ICES IV apakšapgabalā, katru gadu atļaujot tikai ierobežotu zveju krājuma uzraudzības nolūkos.
(10)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, dažos apgabalos, kuros Norvēģijas omāru zveja ir aizliegta, vajadzētu būt iespējai atļaut izmantot zvejas rīkus, ar kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus.
(11)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals, lai aizsargātu pikšas mazuļus ICES VIb rajonā.
(12)
Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu, daži tehniskie saglabāšanas pasākumi, kurus veic ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (ICES VIa rajons) un kuru mērķis ir aizsargāt mencas, pikšas un merlanga krājumus, būtu jāpatur spēkā, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanos.
(13)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot rokas āķu rindas un automātisku džiga aprīkojumu saidu zvejai ICES VIa rajonā.
(14)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu par mencu teritoriālo izplatību ICES VIa rajonā, kurā ir apliecināts, ka lielākā mencu nozvejas daļa tiek veikta ziemeļos no 59°00′ ziemeļu platuma, būtu jāļauj izmantot žaunu tīklus uz dienvidiem no šā platuma grāda.
(15)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot žaunu tīklus mazo kaķhaizivju zvejai ICES VIa rajonā.
(16)
Ņemot vērā zinātniskos atzinumus, regulāri būtu jāpārskata zvejas rīku rādītāju pamatotība atkāpē attiecībā uz zveju ar traļiem, bentiskajiem vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem ICES VIa rajonā, lai tos vai nu grozītu, vai svītrotu.
(17)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jānosaka zvejai slēgts apgabals, lai aizsargātu mencas mazuļus ICES VIa rajonā.
(18)
Ņemot vērā zinātniskos atzinumus, regulāri būtu jāpārskata mencu, pikšu un merlangu zvejas aizlieguma ICES VI apakšapgabalā pamatotība, lai to vai nu grozītu, vai svītrotu.
(19)
Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu, būtu jāpatur spēkā pasākumi, lai aizsargātu mencu krājumus Ķeltu jūrā (ICES VIIf un VIIg rajons).
(20)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāpatur spēkā pasākumi, lai aizsargātu zilo jūras līdaku nārsta barus ICES VIa rajonā.
(21)
Būtu jāpatur spēkā pasākumi, ko Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) noteikusi 2011. gadā, lai aizsargātu sarkanasarus starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā.
(22)
Būtu jāpatur spēkā pasākumi, ko NEAFC noteikusi 2011. gadā, lai aizsargātu sarkanasarus Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos.
(23)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) rajonā arī turpmāk būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar baļķa trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus.
(24)
Pamatojoties uz 2009. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, daži pasākumi, ar kuriem pelaģiskās zvejas kuģiem, kas Ziemeļaustrumu Atlantijā zvejo makreles, siļķes un stavridas, ierobežo rīcību ar nozveju un tās izkraušanu, būtu jāievieš kā pastāvīgi pasākumi.
(25)
Ņemot vērā ICES ieteikumu, būtu jāpatur spēkā tehniskie saglabāšanas pasākumi, lai Īrijas jūrā nārsta sezonā aizsargātu pieaugušu mencu krājumus.
(26)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot šķirotājrežģus ierobežotā apgabalā ICES VIIa rajonā.
(27)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, zveja ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII, IX, X un XII apakšapgabalā austrumos no 27° rietumu garuma ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus, būtu jāatļauj tikai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, kuri nodrošina bioloģiski jutīgu dziļūdens sugu aizsardzību.
(28)
Ir svarīgi precizēt saikni starp dažādiem režīmiem, kas piemērojami zvejai ar žaunu tīkliem it īpaši ICES VII apakšapgabalā. Proti, būtu jāprecizē, ka īpaša atkāpe attiecībā uz zveju ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j un k rajonā ar žaunu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 100 milimetri vai lielāks, kā arī ar minēto atkāpi saistīti īpaši nosacījumi piemērojami tikai ūdeņiem, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus, un ka tāpēc ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg un VIIh rajonā, kā arī ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j un k rajona ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 200 metriem, ir spēkā pēc noklusējuma piemērojamie noteikumi par linuma acs izmēru diapazonu un nozvejas sastāvu, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 850/98.
(29)
Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot rāmjtīklus ICES IX apakšapgabalā ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus.
(30)
Lai nodrošinātu heka un Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu šo sugu izmetumus, Biskajas līcī arī turpmāk būtu jāatļauj izmantot konkrētus selektīvus zvejas rīkus.
(31)
Būtu jāpatur spēkā zvejas ierobežojumi, kuri noteikti konkrētos apgabalos, lai aizsargātu jutīgas dziļūdens dzīvotnes NEAFC pārvaldības apgabalā, un kurus NEAFC pieņēmusi 2004. gadā, un zvejas ierobežojumi, kuri noteikti dažos apgabalos ICES VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIIIc rajonā un kurus Savienība pieņēmusi 2008. gadā.
(32)
Saskaņā ar ieteikumu, ko sniegusi Savienības un Norvēģijas Apvienotā darba grupa tehnisko pasākumu jautājumos, aizliegums nedēļas nogalē ar trali vai riņķvadu zvejot siļķes, makreles vai brētliņas Skagerakā un Kategatā vairs nepalīdz saglabāt pelaģisko zivju krājumus, jo zvejas modeļi ir mainījušies. Tāpēc, pamatojoties uz 2011. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, šis aizliegums būtu jāatceļ.
(33)
Skaidrības un labāka regulējuma labad būtu jāsvītro daži novecojuši noteikumi.
(34)
Lai ņemtu vērā izmaiņas zvejas modeļos un selektīvāku zvejas rīku izmantošanu, būtu jāpatur spēkā linuma acu izmēru diapazoni, mērķa sugas un prasītās nozvejas procentuālās daļas, ko piemēro Skagerakā un Kategatā.
(35)
Būtu jāpārskata Manilas gliemenes minimālais izmērs, ņemot vērā bioloģiskos datus.
(36)
Lai palīdzētu saglabāt astoņkājus un jo īpaši aizsargātu to mazuļus, ir noteikts astoņkāja minimālais izmērs nozvejās, kas gūtas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos, kuri atrodas Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) reģionā.
(37)
Būtu jāievieš līdzīgs pasākums attiecībā uz anšovu minimālo izkrāvuma izmēru, nosakot zivju skaitu uz kilogramu, jo tas vienkāršotu darbu uz to kuģu klāja, kuri zvejo šo sugu, un sekmētu kontroles pasākumus krastā.
(38)
Būtu jāpatur spēkā šķirotājrežģa specifikācijas, kas jāizmanto, lai samazinātu piezveju Norvēģijas omāru zvejā ICES IIIa rajonā, ICES VI apakšapgabalā un VIIa rajonā.
(39)
Būtu jāpatur spēkā specifikācijas kvadrātveida acu paneļiem, kas konkrētos apstākļos jāizmanto zvejā ar dažiem velkamiem zvejas rīkiem Biskajas līcī.
(40)
Kuģiem, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, būtu jāatļauj ierobežotā apgabalā ICES VIa rajonā izmantot 2 metrus garus kvadrātveida acu paneļus.
(41)
Ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī, būtu jāmaina termins “Kopiena”, kas lietots Regulas (EK) Nr. 850/98 normatīvajā daļā.
(42)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus noteikumu attiecībā uz zvejas rīkiem, kuriem ir vienāda selektivitātes pakāpe, zvejojot Norvēģijas omārus ICES VIa rajonā, un noteikumu attiecībā uz konkrētu kādas dalībvalsts zvejas vietu atbrīvošanu no aizlieguma izmantot žaunu tīklus, iepinējtīklus vai rāmjtīklus ICES VIII, IX un X apakšapgabalā, ja haizivju piezvejas un izmetumu līmenis ir ļoti zems, īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto, nepiemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7).
(43)
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 850/98.
(44)
Padomes Regulā (EK) Nr. 1434/98 (8) ir paredzēts, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā. Šajā regulā būtu jāintegrē iepriekš citos Savienības tiesību aktos iekļauta īpaša atkāpe no nosacījumiem, kas attiecas uz siļķu piezvejas izkrāvumiem, kuras nozvejotas tīklos ar maza izmēra linuma acīm, ICES IIIa rajonā, IV apakšapgabalā, VIId rajonā un ICES IIa rajona Savienības ūdeņos. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1434/98,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 850/98
Regulu (EK) Nr. 850/98 groza šādi:
1)
regulā iekļauj šādu pantu:
“1.a pants
Regulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 46. panta 1. punkta b) apakšpunktā un I pielikuma 5. zemsvītras piezīmē lietvārdu “Kopiena” aizstāj ar lietvārdu “Savienība” un veic gramatiskos pielāgojumus, kas nepieciešami šīs aizstāšanas rezultātā.”;
2)
regulas 2. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:
“i)
9. reģions
Visi Melnās jūras ūdeņi, kas atbilst 29. ģeogrāfiskajam apakšapgabalam, kurš definēts I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (9) un Rezolūcijā GFCM/33/2009/2.
3)
regulas 11. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
“Šo atkāpi piemēro, neskarot 34.b panta 2. punkta c) apakšpunktu.”;
4)
regulā iekļauj šādu pantu:
“11.a pants
9. reģionā grunts žaunu tīklu minimālais linuma acs izmērs ir 400 milimetri, kad tos izmanto akmeņplekstes zvejai.”;
5)
regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:
“17. pants
Jūras organisms ir pārāk maza izmēra, ja tā izmēri ir mazāki nekā XII un XIIa pielikumā precizētie minimālie izmēri attiecīgajām sugām un attiecīgajam ģeogrāfiskajam apgabalam.”;
6)
regulas 19. pantam pievieno šādu punktu:
“4. Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro 9. reģionam.”;
7)
iekļauj šādu sadaļu:
“IIIa SADAĻA
Izmetumu samazināšanas pasākumi
19.a pants
Augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums
1. 1., 2., 3. un 4. reģionā ir aizliegts zvejas darbību laikā izmest sugas, kuru nozvejai piemēro kvotas un kuras ir atļauts likumīgi izkraut.
2. Noteikumi, kas minēti 1. punktā, neskar pienākumus, kuri noteikti šajā regulā vai citā Savienības zivsaimniecības nozares tiesību aktā.
19.b pants
Noteikumi par zvejas darbību vietas maiņu un aizliegums izlaist zivis no zvejas rīkiem
1. Ja 1., 2., 3. un 4. reģionā mazizmēra makreļu, siļķu vai stavridu daudzums pārsniedz 10 % no kopējā nozvejas apjoma jebkurā zvejas rīku iemetienā, kuģis maina zvejas darbību vietu.
2. Ir aizliegts 1., 2., 3. un 4. reģionā, pirms tīkls ir pilnībā izcelts uz zvejas kuģa, atlaist makreles, siļķes vai stavridas, tādējādi izraisot mirušu vai mirstošu zivju zaudēšanu.”;
8)
regulas 20. panta 1. punkta d) apakšpunktu svītro;
9)
iekļauj šādu pantu:
“20.a pants
Siļķu zvejas ierobežojumi Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā
Laikposmā no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija līdz 31. decembrim ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa siļķes, kas nozvejotas Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā.”;
10)
regulas 29.a pantu aizstāj ar šādu:
“29.a pants
Apgabala slēgšana tūbīšu zvejai ICES IV apakšapgabalā
1. Ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa tūbītes, kuras nozvejotas ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas pie Anglijas un Skotijas austrumu krasta un ko norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
Anglijas austrumu krasts pie 55°30′ ziemeļu platuma,
-
55°30′ ziemeļu platuma, 01°00′ rietumu garuma,
-
58°00′ ziemeļu platuma, 01°00′ rietumu garuma,
-
58°00′ ziemeļu platuma, 02°00′ rietumu garuma,
-
Skotijas austrumu krasts pie 02°00′ rietumu garuma.
2. Ir atļauta zveja zinātniskas izpētes nolūkos, lai uzraudzītu tūbīšu krājumu šajā apgabalā un novērtētu zvejas slēgšanas ietekmi.”;
11)
regulas 29.b panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Atkāpjoties no 1. punktā noteiktā aizlieguma, minētajā punktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos ir atļauta zveja ar zivju groziem, ar kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus.”;
12)
iekļauj šādus pantus:
“29.c pants
Rokolas pikšu četrstūra zona ICES VI apakšapgabalā
1. Visu veidu zveja no pikšas Rokolas krājuma, izņemot zveju ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
57°00′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma,
-
57°00′ ziemeļu platuma, 14°00′ rietumu garuma,
-
56°30′ ziemeļu platuma, 14°00′ rietumu garuma,
-
56°30′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma,
-
57°00′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma.
29.d pants
Mencu, pikšu un merlangu zvejas ierobežojumi ICES VI apakšapgabalā
1. Ir aizliegts veikt jebkādas mencu, pikšu un merlangu zvejas darbības tajā ICES VIa rajona daļā, kura atrodas uz austrumiem vai uz dienvidiem no loksodromām, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
54°30′ ziemeļu platuma, 10°35′ rietumu garuma,
-
55°20′ ziemeļu platuma, 09°50′ rietumu garuma,
-
55°30′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma,
-
56°40′ ziemeļu platuma, 08°55′ rietumu garuma,
-
57°00′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma,
-
57°20′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma,
-
57°50′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma,
-
58°10′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma,
-
58°40′ ziemeļu platuma, 07°40′ rietumu garuma,
-
59°00′ ziemeļu platuma, 07°30′ rietumu garuma,
-
59°20′ ziemeļu platuma, 06°30′ rietumu garuma,
-
59°40′ ziemeļu platuma, 06°05′ rietumu garuma,
-
59°40′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,
-
60°00′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma,
-
60°15′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma.
2. Ikviens zvejas kuģis, kas atrodas šā panta 1. punktā minētajā apgabalā, nodrošina to, ka visi uz kuģa esošie zvejas rīki ir droši nostiprināti un uzglabāti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (10), 47. pantu.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, apgabalā, kas norādīts minētajā punktā, ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, rokas āķu rindas, mehanizētu džiga aprīkojumu, velkamos vadus un brideņus, murdus un zivju grozus, ar noteikumu, ka:
a)
netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, velkamie vadi un brideņi, murdi un zivju grozi; un
b)
uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki, saidas un laši vai bezmugurkaulnieki, izņemot gliemjus un vēžveidīgos.
4. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 milimetriem, ar noteikumu, ka:
a)
uz kuģa nav zvejas rīku, kuru linuma acs izmērs ir 55 milimetri vai lielāks; un
b)
uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas.
5. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 120 milimetriem, ar noteikumu, ka:
a)
tos izmanto tikai zonā uz dienvidiem no 59°00′ ziemeļu platuma;
b)
izmantotā žaunu tīkla maksimālais garums ir 20 km attiecībā uz katru kuģi;
c)
maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; un
d)
ne vairāk par 5 % nozvejas veido merlangi un mencas.
6. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 90 milimetriem, ar noteikumu, ka:
a)
tos izmanto trīs jūras jūdžu attālumā no krasta līnijas un ne vairāk kā 10 dienas kalendārajā mēnesī;
b)
izmantotā žaunu tīkla maksimālais garums ir 1 000 metri;
c)
maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; un
d)
vismaz 70 % nozvejas veido mazās kaķhaizivis.
7. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā norādītajā apgabalā ir atļauts zvejot Norvēģijas omārus ar noteikumu, ka:
a)
izmantotajiem zvejas rīkiem ir šķirotājrežģis, kas atbilst XIVa pielikuma 2.-5. punktam, vai kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVc pielikumā, vai arī cits zvejas rīks ar līdzvērtīgi augstu selektivitātes pakāpi;
b)
zvejas rīka konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 80 milimetri;
c)
vismaz 30 % no paturētās nozvejas svara veido Norvēģijas omāri.
Piemērojot a) apakšpunktu, Komisija, pamatojoties uz apstiprinošu ZZTEK atzinumu, ar īstenošanas aktu starpniecību nosaka, kuri zvejas rīki jāuzskata par tādiem, kam ir līdzvērtīgi augsta selektivitātes pakāpe.
8. Šā panta 7. punktu nepiemēro apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma,
-
59°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma,
-
59°40′ ziemeļu platuma, 05°00′ rietumu garuma,
-
60°00′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma,
-
59°30′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma,
-
59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma.
9. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā norādītajā apgabalā ir atļauts zvejot ar traļiem, bentiskajiem vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem ar noteikumu, ka:
a)
visu uz kuģa esošo zvejas rīku konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 120 milimetri kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 metrus, un 110 milimetri visiem pārējiem kuģiem;
b)
gadījumā, ja saidu daudzums ir mazāks par 90 % no nozvejas, kas paturēta uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietots kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVc pielikumā; un
c)
gadījumā, ja kuģa lielākais garums ir 15 metri vai mazāks, tad neatkarīgi no saidu daudzuma, kas paturēts uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietots kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVd pielikumā.
10. Ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī un pēc tam ne vēlāk kā ik pēc diviem gadiem Komisija, ņemot vērā ZZTEK zinātniskos ieteikumus, novērtē 9. punktā noteiktos zvejas rīku rādītājus un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu 9. punkta grozīšanai.
11. Šā panta 9. punktu nepiemēro apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma,
-
59°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma,
-
59°40′ ziemeļu platuma, 05°00′ rietumu garuma,
-
60°00′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma,
-
59°30′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma,
-
59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma.
12. Katru gadu no 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kas minēti I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem, un šo krājumu zvejniecībai (11), ICES VIa zonas īpaši noteiktajā zonā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
55°25′ ziemeļu platuma, 07°07′ rietumu garuma,
-
55°25′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma,
-
55°18′ ziemeļu platuma, 06°50′ rietumu garuma,
-
55°17 ziemeļu platuma, 06°50 rietumu garuma,
-
55°17′ ziemeļu platuma, 06°52′ rietumu garuma,
-
55°25′ ziemeļu platuma, 07°07′ rietumu garuma.
Ne zvejas kuģa kapteinis, ne jebkura cita persona uz kuģa nerada iespēju un neatļauj uz kuģa esošai personai zvejot, izkraut, pārkraut citā kuģī vai turēt uz kuģa zivis, kas nozvejotas īpaši noteiktajā zonā.
13. Katra attiecīgā dalībvalsts katru gadu no 1. janvāra līdz 31. decembrim īsteno programmu novērotāju izvietošanai uz kuģiem, lai ņemtu paraugus no to kuģu nozvejas un izmetumiem, kuri izmanto 5., 6., 7. un 9. punktā paredzētās atkāpes. Novērotāju programmas īsteno, neskarot pienākumus, kas izriet no attiecīgajiem noteikumiem, un to mērķis ir novērtēt mencu, pikšu un merlangu nozveju un izmetumus ar vismaz 20 % precizitāti.
14. Attiecīgās dalībvalstis sagatavo ziņojumu par to kuģu kopējo nozvejas un izmetumu daudzumu, uz kuriem attiecas novērotāju programma, katrā kalendārajā gadā, un iesniedz to Komisijai ne vēlāk kā nākamā kalendārā gada 1. februārī.
15. Ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī un pēc tam ne vēlāk kā ik pēc diviem gadiem Komisija, ņemot vērā ZZTEK zinātniskos ieteikumus, novērtē mencu, pikšu un merlangu krājumu stāvokli šā panta 1. punktā noteiktajā zonā un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par šā panta grozīšanu.
29.e pants
Mencu zvejas ierobežojumi ICES VII apakšapgabalā
1. Katru gadu no 1. februāra līdz 31. martam ICES VII apakšapgabalā ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības apgabalā, kas sastāv no šādiem ICES statistiskajiem taisnstūriem: 30E4, 31E4, 32E3. Šo aizliegumu nepiemēro sešu jūras jūdžu attālumā no pamatlīnijas.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, apgabalos un laikposmos, kas norādīti minētajā punktā, ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, velkamos vadus un brideņus, rokas āķu rindas, mehanizētu džiga aprīkojumu, murdus un zivju grozus, ar noteikumu, ka:
a)
netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, velkamie vadi un brideņi, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, murdi un zivju grozi; un
b)
uz kuģa netiek izkrautas, paturētas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki un laši vai bezmugurkaulnieki, izņemot gliemjus un vēžveidīgos.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot tīklus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 milimetriem, ar noteikumu, ka:
a)
uz kuģa nav tīklu, kuru linuma acs izmērs ir 55 milimetri vai lielāks; un
b)
uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas.
29.f pants
Īpaši noteikumi zilo jūras līdaku aizsardzībai
1. Katru gadu no 1. marta līdz 31. maijam ir aizliegts paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu zilo jūras līdaku, kas pārsniedz 6 tonnas vienā zvejas reisā, tajos ICES VIa rajona apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
a)
Skotijas kontinentālā šelfa mala:
-
59°58′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma,
-
59°55′ ziemeļu platuma, 06°47′ rietumu garuma,
-
59°51′ ziemeļu platuma, 06°28′ rietumu garuma,
-
59°45′ ziemeļu platuma, 06°38′ rietumu garuma,
-
59°27′ ziemeļu platuma, 06°42′ rietumu garuma,
-
59°22′ ziemeļu platuma, 06°47′ rietumu garuma,
-
59°15′ ziemeļu platuma, 07°15′ rietumu garuma,
-
59°07′ ziemeļu platuma, 07°31′ rietumu garuma,
-
58°52′ ziemeļu platuma, 07°44′ rietumu garuma,
-
58°44′ ziemeļu platuma, 08°11′ rietumu garuma,
-
58°43′ ziemeļu platuma, 08°27′ rietumu garuma,
-
58°28′ ziemeļu platuma, 09°16′ rietumu garuma,
-
58°15′ ziemeļu platuma, 09°32′ rietumu garuma,
-
58°15′ ziemeļu platuma, 09°45′ rietumu garuma,
-
58°30′ ziemeļu platuma, 09°45′ rietumu garuma,
-
59°30′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma,
-
59°58′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma;
b)
Rosemary sēkļa mala:
-
60°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma,
-
59°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma,
-
59°00′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma,
-
59°30′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma,
-
59°30′ ziemeļu platuma, 10°00′ rietumu garuma,
-
60°00′ ziemeļu platuma, 10°00′ rietumu garuma,
-
60°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma,
izņemot apgabalu, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
59°15′ ziemeļu platuma, 10°24′ rietumu garuma,
-
59°10′ ziemeļu platuma, 10°22′ rietumu garuma,
-
59°08′ ziemeļu platuma, 10°07′ rietumu garuma,
-
59°11′ ziemeļu platuma, 09°59′ rietumu garuma,
-
59°15′ ziemeļu platuma, 09°58′ rietumu garuma,
-
59°22′ ziemeļu platuma, 10°02′ rietumu garuma,
-
59°23′ ziemeļu platuma, 10°11′ rietumu garuma,
-
59°20′ ziemeļu platuma, 10°19′ rietumu garuma,
-
59°15′ ziemeļu platuma, 10°24′ rietumu garuma.
2. Ieejot 1. punktā minētajos apgabalos un izejot no tiem, zvejas kuģa kapteinis kuģa žurnālā reģistrē ieiešanas un iziešanas datumu, laiku un vietu.
3. Ja jebkurā no abiem 1. punktā minētajiem apgabaliem kuģa nozveja sasniedz 6 tonnas zilo jūras līdaku:
a)
kuģis nekavējoties pārtrauc zveju un iziet no apgabala, kurā tas atrodas;
b)
kuģis nedrīkst atgriezties nevienā no abiem apgabaliem, pirms nozveja ir izkrauta;
c)
kuģis nedrīkst atlaist jūrā nekādu daudzumu zilo jūras līdaku.
4. Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (12), 8. pantā minētie novērotāji, kuri norīkoti darbam uz zvejas kuģiem, kas atrodas vienā no 1. punktā minētajiem apgabaliem, papildus saviem uzdevumiem, kas norādīti minētā panta 4. punktā, ņem atbilstīgus paraugus no zilo jūras līdaku nozvejas, mēra paraugos atlasītās zivis un nosaka apakšparaugos atlasītu zivju dzimumgatavību. Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, dalībvalstis izstrādā detalizētus paraugu ņemšanas un rezultātu apkopojumu protokolus.
5. Katru gadu no 15. februāra līdz 15. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus, āķu jedas un žaunu tīklus apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
60°58.76′ ziemeļu platuma, 27°27.32′ rietumu garuma,
-
60°56.02′ ziemeļu platuma, 27°31.16′ rietumu garuma,
-
60°59.76′ ziemeļu platuma, 27°43.48′ rietumu garuma,
-
61°03.00′ ziemeļu platuma, 27°39.41′ rietumu garuma,
-
60°58.76′ ziemeļu platuma, 27°27.32′ rietumu garuma.
29.g pants
Pasākumi attiecībā uz sarkanasaru zveju starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā
1. Sarkanasaru specializētā zveja starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā ir atļauta katru gadu tikai no 1. jūlija līdz 31. decembrim kuģiem, kas ir iepriekš zvejojuši sarkanasarus NEAFC pārvaldības apgabalā, kā noteikts 3. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1236/2010 (2010. gada 15. decembris) par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (13).
2. Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.
3. Pārrēķina koeficients, kas piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70.
4. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta, šajā zvejniecībā iesaistītu zvejas kuģu kapteiņi nozvejas ziņojumu nosūta katru dienu.
5. Papildus Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus ir spēkā vienīgi tad, ja ziņojumi, ko kuģi nosūta, ir saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu un ir reģistrēti saskaņā ar tās 9. panta 3. punktu.
6. Dalībvalstis nodrošina to, ka zinātniskie novērotāji vāc zinātnisku informāciju uz kuģiem, kas kuģo ar to karogu. Savāktā informācija obligāti ietver reprezentatīvus datus par nozvejas sastāvu dzimuma, vecuma un garuma ziņā (sadalījumā pa dziļumiem). Dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo šo informāciju ICES.
7. Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC līgumslēdzējām pusēm, ka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis aizliedz sarkanasaru specializēto zveju kuģiem, kas kuģo ar to karogu.
29.h pants
Pasākumi attiecībā uz sarkanasaru zveju Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos
1. Ir aizliegts zvejot sarkanasarus starptautiskajos ūdeņos ICES V apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES XII un XIV apakšapgabalā.
Atkāpjoties no pirmās daļas, ir atļauts zvejot sarkanasarus no 11. maija līdz 31. decembrim apgabalā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu (“sarkanasaru aizsardzības apgabals”):
-
64°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma,
-
62°50′ ziemeļu platuma, 25°45′ rietumu garuma,
-
61°55′ ziemeļu platuma, 26°45′ rietumu garuma,
-
61°00′ ziemeļu platuma, 26°30′ rietumu garuma,
-
59°00′ ziemeļu platuma, 30°00′ rietumu garuma,
-
59°00′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma,
-
61°30′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma,
-
62°50′ ziemeļu platuma, 36°00′ rietumu garuma,
-
64°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma.
2. Neatkarīgi no 1. punkta ar Savienības tiesību aktu var atļaut sarkanasaru zveju ārpus sarkanasaru aizsardzības apgabala Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos katru gadu no 11. maija līdz 31. decembrim, balstoties uz zinātniskiem ieteikumiem un ar noteikumu, ka attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā NEAFC ir pieņēmusi sarkanasaru krājumu atjaunošanas plānu. Šādā zvejā piedalās tikai Savienības kuģi, kas no savas dalībvalsts ir saņēmuši attiecīgu atļauju, par kuru ir paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. pantā paredzēto prasību.
3. Aizliegts izmantot traļus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 milimetriem.
4. Pārrēķina koeficients, kas piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70.
5. To zvejas kuģu kapteiņi, kas iesaistījušies zvejā ārpus sarkanasaru aizsardzības apgabala, Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto nozvejas ziņojumu nosūta katru dienu pēc tam, kad attiecīgās kalendārās dienas zvejas darbības ir pabeigtas. Ziņojumā norāda uz kuģa paturētās nozvejas, kas iegūtas kopš pēdējās paziņošanas par nozveju.
6. Papildus Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus ir spēkā vienīgi tad, ja kuģu nosūtītie ziņojumi ir saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu un ir reģistrēti saskaņā ar tās 9. panta 3. punktu.
7. Šā panta 6. punktā minētos ziņojumus sagatavo saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem.
13)
regulas 30. pantā iekļauj šādu punktu:
“1.a) Šā panta 1. punktu nepiemēro 9. reģionam.”;
14)
regulā iekļauj šādu pantu:
“31.a pants
Elektrozveja ICES IVc un IVb rajonā
1. Atkāpjoties no 31. panta, zveja ar baļķa trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus, ir atļauta ICES IVc un IVb rajonā uz dienvidiem no loksodromas, kas savieno turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:
-
punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55° ziemeļu platuma,
-
tad uz austrumiem līdz 55° ziemeļu platuma, 5° austrumu garuma,
-
tad uz ziemeļiem līdz 56° ziemeļu platuma,
-
un, visbeidzot, uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56° ziemeļu platuma.
2. Zveja, izmantojot elektriskos impulsus, ir atļauta tikai tad, ja:
a)
traļus ar elektriskās strāvas impulsiem izmanto ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts baļķa traļu flotes;
b)
katra baļķa traļa maksimālā elektriskā jauda kW nepārsniedz tā baļķa garumu metros, reizinātu ar 1,25;
c)
faktiskais spriegums starp elektrodiem nepārsniedz 15 V;
d)
kuģis ir aprīkots ar automātisku datorvadības sistēmu, kas reģistrē maksimālo izmantoto elektrisko jaudu uz vienu baļķi un faktisko spriegumu starp elektrodiem vismaz pēdējos 100 tralējumos. Nepilnvarotas personas nevar modificēt šo automātisko datorvadības sistēmu;
e)
ir aizliegts izmantot vienu vai vairākas smaguma ķēdes pie gruntsstropes.”;
15)
regulā iekļauj šādu pantu:
“32.a pants
Ierobežojumi, ko pelaģiskās zvejas kuģiem piemēro attiecībā uz rīcību ar nozveju un tās izkraušanu
1. Maksimālais attālums starp ūdens separatora restēm pelaģiskās zvejas kuģos, kas zvejo makreles, siļķes un stavridas un darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1236/2010 3. panta 2. punktā, ir 10 milimetri.
Restes ir piemetinātas to atrašanās vietā. Ja ūdens separatoram ir nevis restes, bet caurumi, šo caurumu maksimālais diametrs nepārsniedz 10 milimetrus. Caurumi teknēs pirms ūdens separatora nav lielāki par 15 milimetriem diametrā.
2. Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, ir aizliegts izkraut zivis zem kuģa ūdenslīnijas no bufertvertnēm vai ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnēm.
3. Kuģa kapteinis nosūta savas karoga dalībvalsts kompetentajām zivsaimniecības iestādēm rasējumus, kurus apstiprinājušas karoga dalībvalsts kompetentās iestādes un kuri saistīti ar iekārtām, kas paredzētas rīcībai ar nozveju un tās izkraušanai un atrodas pelaģiskās zvejas kuģos, kuri NEAFC konvencijas apgabalā zvejo makreles, siļķes un stavridas, kā arī šādu rasējumu grozījumus. Kuģa karoga dalībvalsts kompetentās iestādes periodiski pārbauda iesniegto rasējumu pareizību. Uz kuģa visu laiku atrodas rasējumu kopijas.”;
16)
regulā iekļauj šādus pantus:
“34.a pants
Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā
1. No 14. februāra līdz 30. aprīlim ir aizliegts izmantot bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus, žaunu tīklus, rāmjtīklus, iepinējtīklus vai līdzīgus stacionāros tīklus, vai jebkādus zvejas rīkus, kuriem ir āķi, tajā ICES VIIa rajona daļā, ko norobežo:
-
Īrijas austrumkrasts un Ziemeļīrijas austrumkrasts, un
-
taisnas līnijas, kas secīgi savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas:
-
punkts Ziemeļīrijas Ardas pussalas austrumu krastā pie 54°30′ ziemeļu platuma,
-
54°30′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma,
-
53°15′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma,
-
punkts Īrijas austrumu krastā pie 53°15′ ziemeļu platuma.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā norādītajā apgabalā un laikposmā:
a)
atļauts izmantot bentiskos otertraļus ar noteikumu, ka uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas rīki un ka:
-
šo traļu linuma acs izmērs ir 70-79 milimetru vai 80-99 milimetru diapazonā,
-
šo traļu linuma acis ir tikai vienā no atļautajiem izmēra diapazoniem,
-
šiem traļiem nav atsevišķu linuma acu, kuru izmērs ir lielāks par 300 milimetriem, neatkarīgi no šo acu atrašanās vietas linumā, un
-
šos traļus izmanto tikai apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,
-
53°30′ ziemeļu platuma, 05°20′ rietumu garuma,
-
54°20′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma,
-
54°30′ ziemeļu platuma, 05°10′ rietumu garuma,
-
54°30′ ziemeļu platuma, 05°20′ rietumu garuma,
-
54°00′ ziemeļu platuma, 05°50′ rietumu garuma,
-
54°00′ ziemeļu platuma, 06°10′ rietumu garuma,
-
53°45′ ziemeļu platuma, 06°10′ rietumu garuma,
-
53°45′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,
-
53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma;
b)
atļauts izmantot bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai šķirotājrežģi ar noteikumu, ka uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas rīki un ka atļautie zvejas rīki:
-
atbilst a) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem;
-
attiecībā uz selektīvo linumu ir konstruēti atbilstīgi tehniskajiem datiem, kas norādīti Padomes Regulas (EK) Nr. 254/2002 (2002. gada 12. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri 2002. gadā jāpiemēro, lai atjaunotu mencu krājumu Īrijas jūrā (ICES VIIa rajonā) (14), pielikumā, un
-
attiecībā uz šķirotājrežģi atbilst šīs regulas XIVa pielikuma 2. līdz 5. punkta prasībām;
c)
bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai šķirotājrežģi atļauj arī apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
-
53°45′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma,
-
53°45′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,
-
53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,
-
53°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma,
-
53°45′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma.
34.b pants
Žaunu tīklu izmantošana ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII, IX, X un XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma
1. ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā Savienības kuģi neizmanto grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un rāmjtīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts izmantot šādus zvejas rīkus:
a)
ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma - žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par vai vienāds ar 120 milimetriem un mazāks par 150 milimetriem, ICES VIIIa, VIIIb, VIIId rajonā un ICES X apakšapgabalā - žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 100 milimetriem un mazāks par 130 milimetriem, un ICES VIIIc rajonā un ICES IX apakšapgabalā - žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par vai vienāds ar 80 milimetriem un mazāks par 110 milimetriem, ar noteikumu, ka:
-
tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem,
-
tie nav dziļāki par 100 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5,
-
tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju,
-
katra tīkla garums nepārsniedz 5 jūras jūdzes un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 25 km,
-
maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas;
b)
žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 250 milimetri vai lielāks, ar noteikumu, ka:
-
tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem,
-
tie nav dziļāki par 15 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,33,
-
tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai citām ierīcēm, kas nodrošina peldspēju,
-
katra tīkla garums nepārsniedz 10 km un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 100 km,
-
maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas;
c)
ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma - žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 100 milimetriem un mazāks par 130 milimetriem, ar noteikumu, ka:
-
tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus un ir mazāks par 600 metriem,
-
tie nav dziļāki par 100 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5,
-
tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju,
-
katra tīkla garums nepārsniedz četras jūras jūdzes un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 20 km,
-
maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas,
-
ne mazāk kā 85 % paturētās nozvejas svara veido heki,
-
zvejā iesaistīto kuģu skaits nepārsniedz 2008. gadā reģistrēto skaitu,
-
pirms iziešanas no ostas šajā zvejā iesaistītā kuģa kapteinis reģistrē kuģa žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un kopējo garumu. Inspicē vismaz 15 % gadījumu, kad kuģi iziet no ostas,
-
kuģa kapteinis nodrošina, ka izkraušanas laikā uz kuģa atrodas 90 % zvejas rīku, kas attiecīgajam reisam apstiprināti Savienības kuģa žurnālā, un
-
visu to sugu daudzumu, kuru nozveja pārsniedz 50 kg, tostarp visu izmetumu daudzumus, kas pārsniedz 50 kg, reģistrē Savienības kuģa žurnālā;
d)
ICES IX apakšapgabalā rāmjtīklus, kuru linuma acs izmērs ir 220 milimetri vai lielāks, ar noteikumu, ka:
-
tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem,
-
tie nav dziļāki par 30 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,44,
-
tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai citām ierīcēm, kas nodrošina peldspēju,
-
katra tīkla garums nepārsniedz 5 km un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 20 km,
-
maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas.
3. Tomēr šī atkāpe neattiecas uz NEAFC pārvaldības apgabalu.
4. Visiem kuģiem, kas ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā izmanto grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus vai rāmjtīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, ir izdota zvejas atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu.
5. Uz kuģa vienlaikus var būt tikai viens no 2. punkta a), b) vai d) apakšpunktā minētajiem zvejas rīku veidiem. Uz kuģa drīkst būt tīkli, kuru kopējais garums ir par 20 % lielāks par to tīklu rindu maksimālo garumu, ko drīkst izlikt vienā laikā.
6. Tāda kuģa kapteinis, kam ir 4. punktā minētā zvejas atļauja, pirms kuģis atstāj ostu un kad tas atgriežas ostā, reģistrē kuģa žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un garumu, turklāt viņš atbild par visām atšķirībām abās reizēs reģistrētajos parametros.
7. Kompetentajām iestādēm ir tiesības ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā izcelt no jūras bez uzraudzības atstātu zvejas rīku šādās situācijās:
a)
zvejas rīks nav pienācīgi marķēts;
b)
boju marķējums vai kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) dati liecina, ka īpašnieks nav atradies tuvāk par 100 jūras jūdzēm no zvejas rīka ilgāk par 120 stundām;
c)
zvejas rīks ir izlikts ūdeņos vietā, kur jūras kartē norādītais dziļums ir lielāks par atļauto dziļumu;
d)
zvejas rīka linuma acs izmērs atšķiras no atļautā izmēra.
8. Tāda kuģa kapteinis, kuram ir 4. punktā minētā zvejas atļauja, katra zvejas reisa laikā kuģa žurnālā reģistrē šādu informāciju:
-
izliktā tīkla linuma acs izmērs,
-
viena tīkla nominālais garums,
-
tīklu skaits vienā izlikto tīklu rindā,
-
kopējais izlikto tīklu rindu skaits,
-
katras izliktās tīklu rindas atrašanās vieta,
-
dziļums, kādā izlikta katra tīklu rinda,
-
katras izliktās tīklu rindas ūdenī atrašanās laiks,
-
pazaudēto zvejas rīku skaits, to pēdējā zināmā atrašanās vieta un pazaudēšanas datums.
9. Zvejas kuģiem, kam ir 4. punktā minētā zvejas atļauja, ir atļauts nozveju izkraut tikai tajās ostās, kuras dalībvalstis ir apstiprinājušas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 2347/2002 7. pantu.
10. Haizivju daudzums, kas paturēts uz kuģa, kurš izmanto 2. punkta b) un d) apakšpunktā aprakstītā veida zvejas rīkus, nepārsniedz 5 % no kopējā uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara.
11. Komisija pēc apspriešanās ar ZZTEK var pieņemt īstenošanas aktus, konkrētas kādas dalībvalsts zvejas vietas ICES VIII, IX un X apakšapgabalā atbrīvojot no 1. līdz 9. punkta piemērošanas, ja dalībvalstu sniegtā informācija liecina, ka attiecīgajās zvejas vietās haizivju piezvejas un izmetumu līmenis ir ļoti zems.
34.c pants
Nosacījums zvejai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem, ko atļauts izmantot Biskajas līcī
1. Atkāpjoties no noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 494/2002 (2002. gada 19. marts), ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII apakšapgabalā un ICES VIIIa, b, d un e rajonā (15), 5. panta 2. punktā, ir atļauts Regulas (EK) Nr. 494/2002 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā definētajā apgabalā veikt zvejas darbības ar traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem zvejas rīkiem (izņemot baļķa traļus), kuru linuma acs izmērs ir 70-99 milimetru diapazonā, ja attiecīgajam zvejas rīkam ir kvadrātveida acu panelis, kas atbilst XIVb pielikumam.
2. Zvejojot ICES VIIIa un VIIIb rajonā, ir atļauts āmja priekšā novietot selektīvo režģi un tā piestiprinājumus un/vai pagarinājuma apakšējā daļā āmja priekšā - kvadrātveida acu paneli, kura linuma acu izmērs ir 60 milimetri vai lielāks. Šīs regulas 4. panta 1. punkts, 6. pants un 9. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 494/2002 3. panta a) un b) punkts neattiecas uz to traļa daļu, kurā ievietotas šādas selektīvas ierīces.
34.d pants
Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai NEAFC pārvaldības apgabalā
1. Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp grunts žaunu tīkliem un grunts āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
Reykjanes grēdas daļa:
-
55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49.0135′ rietumu garuma,
-
55°05.4804′ ziemeļu platuma, 35°58.9784′ rietumu garuma,
-
54°58.9914′ ziemeļu platuma, 34°41.3634′ rietumu garuma,
-
54°41.1841′ ziemeļu platuma, 34°00.0514′ rietumu garuma,
-
54°00′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma,
-
53°54.6406′ ziemeļu platuma, 34°49.9842′ rietumu garuma,
-
53°58.9668′ ziemeļu platuma, 36°39.1260′ rietumu garuma,
-
55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49.0135′ rietumu garuma;
MAR (Vidusatlantijas grēda) apgabala ziemeļu daļa:
-
59°45′ ziemeļu platuma, 33°30′ rietumu garuma,
-
57°30′ ziemeļu platuma, 27°30′ rietumu garuma,
-
56°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma,
-
59°15′ ziemeļu platuma, 34°30′ rietumu garuma,
-
59°45′ ziemeļu platuma, 33°30′ rietumu garuma;
MAR apgabala centrālā daļa (Charlie-Gibbs lūzuma zona un subpolārā frontālā zona):
-
53°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma,
-
53°30′ ziemeļu platuma, 36°49′ rietumu garuma,
-
55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49′ rietumu garuma,
-
54°58.9914′ ziemeļu platuma, 34°41.3634′ rietumu garuma,
-
54°41.1841′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma,
-
53°30′ ziemeļu platuma, 30°00′ rietumu garuma,
-
51°30′ ziemeļu platuma, 28°00′ rietumu garuma,
-
49°00′ ziemeļu platuma, 26°30′ rietumu garuma,
-
49°00′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma,
-
51°30′ ziemeļu platuma, 32°00′ rietumu garuma,
-
51°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma,
-
53°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma;
MAR apgabala dienvidu daļa:
-
44°30′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma,
-
44°30′ ziemeļu platuma, 27°00′ rietumu garuma,
-
43°15′ ziemeļu platuma, 27°15′ rietumu garuma,
-
43°15′ ziemeļu platuma, 31°00′ rietumu garuma,
-
44°30′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma;
Altair jūras pacēlumi:
-
45°00′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma,
-
45°00′ ziemeļu platuma, 33°45′ rietumu garuma,
-
44°25′ ziemeļu platuma, 33°45′ rietumu garuma,
-
44°25′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma,
-
45°00′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma;
Antialtair jūras pacēlumi:
-
43°45′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma,
-
43°45′ ziemeļu platuma, 22°05′ rietumu garuma,
-
43°25′ ziemeļu platuma, 22°05′ rietumu garuma,
-
43°25′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma,
-
43°45′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma;
Hatton sēklis:
-
59°26′ ziemeļu platuma, 14°30′ rietumu garuma,
-
59°12′ ziemeļu platuma, 15°08′ rietumu garuma,
-
59°01′ ziemeļu platuma, 17°00′ rietumu garuma,
-
58°50′ ziemeļu platuma, 17°38′ rietumu garuma,
-
58°30′ ziemeļu platuma, 17°52′ rietumu garuma,
-
58°30′ ziemeļu platuma, 18°22′ rietumu garuma,
-
58°03′ ziemeļu platuma, 18°22′ rietumu garuma,
-
58°03′ ziemeļu platuma, 17°30′ rietumu garuma,
-
57°55′ ziemeļu platuma, 17°30′ rietumu garuma,
-
57°45′ ziemeļu platuma, 19°15′ rietumu garuma,
-
58°11.15′ ziemeļu platuma, 18°57.51′ rietumu garuma,
-
58°11.57′ ziemeļu platuma, 19°11.97′ rietumu garuma,
-
58°27.75′ ziemeļu platuma, 19°11.65′ rietumu garuma,
-
58°39.09′ ziemeļu platuma, 19°14.28′ rietumu garuma,
-
58°38.11′ ziemeļu platuma, 19°01.29′ rietumu garuma,
-
58°53.14′ ziemeļu platuma, 18°43.54′ rietumu garuma,
-
59°00.29′ ziemeļu platuma, 18°01.31′ rietumu garuma,
-
59°08.01′ ziemeļu platuma, 17°49.31′ rietumu garuma,
-
59°08.75′ ziemeļu platuma, 18°01.47′ rietumu garuma,
-
59°15.16′ ziemeļu platuma, 18°01.56′ rietumu garuma,
-
59°24.17′ ziemeļu platuma, 17°31.22′ rietumu garuma,
-
59°21.77′ ziemeļu platuma, 17°15.36′ rietumu garuma,
-
59°26.91′ ziemeļu platuma, 17°01.66′ rietumu garuma,
-
59°42.69′ ziemeļu platuma, 16°45.96′ rietumu garuma,
-
59°20.97′ ziemeļu platuma, 15°44.75′ rietumu garuma,
-
59°21′ ziemeļu platuma, 15°40′ rietumu garuma,
-
59°26′ ziemeļu platuma, 14°30′ rietumu garuma;
Rockall plato ziemeļrietumu daļa:
-
57°00′ ziemeļu platuma, 14°53′ rietumu garuma,
-
57°37′ ziemeļu platuma, 14°42′ rietumu garuma,
-
57°55′ ziemeļu platuma, 14°24′ rietumu garuma,
-
58°15′ ziemeļu platuma, 13°50′ rietumu garuma,
-
57°57′ ziemeļu platuma, 13°09′ rietumu garuma,
-
57°50′ ziemeļu platuma, 13°14′ rietumu garuma,
-
57°57′ ziemeļu platuma, 13°45′ rietumu garuma,
-
57°49′ ziemeļu platuma, 14°06′ rietumu garuma,
-
57°29′ ziemeļu platuma, 14°19′ rietumu garuma,
-
57°22′ ziemeļu platuma, 14°19′ rietumu garuma,
-
57°00′ ziemeļu platuma, 14°34′ rietumu garuma,
-
56°56′ ziemeļu platuma, 14°36′ rietumu garuma,
-
56°56′ ziemeļu platuma, 14°51′ rietumu garuma,
-
57°00′ ziemeļu platuma, 14°53′ rietumu garuma;
Rockall plato dienvidrietumu daļa (Empress of Britain sēklis):
-
56°24′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma,
-
56°21′ ziemeļu platuma, 14°58′ rietumu garuma,
-
56°04′ ziemeļu platuma, 15°10′ rietumu garuma,
-
55°51′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma,
-
56°10′ ziemeļu platuma, 15°52′ rietumu garuma,
-
56°24′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma;
Logachev pacēlums:
-
55°17′ ziemeļu platuma, 16°10′ rietumu garuma,
-
55°34′ ziemeļu platuma, 15°07′ rietumu garuma,
-
55°50′ ziemeļu platuma, 15°15′ rietumu garuma,
-
55°33′ ziemeļu platuma, 16°16′ rietumu garuma,
-
55°17′ ziemeļu platuma, 16°10′ rietumu garuma;
Rockall pacēluma rietumu daļa:
-
57°20′ ziemeļu platuma, 16°30′ rietumu garuma,
-
57°05′ ziemeļu platuma, 15°58′ rietumu garuma,
-
56°21′ ziemeļu platuma, 17°17′ rietumu garuma,
-
56°40′ ziemeļu platuma, 17°50′ rietumu garuma,
-
57°20′ ziemeļu platuma, 16°30′ rietumu garuma.
2. Ja NEAFC pārvaldības apgabalā veiktu zvejas darbību laikā jaunajos vai esošajos grunts zvejas apgabalos ar zvejas rīku kopu nozvejoto dzīvu koraļļu vai dzīvu sūkļu daudzums pārsniedz 60 kg dzīvu koraļļu un/vai 800 kg dzīvu sūkļu, zvejas kuģis informē karoga valsti, pārtrauc zveju un novirza kuģi vismaz 2 jūras jūdžu attālumā no vietas, ko, pamatojoties uz pierādījumiem, var noteikt kā vistuvāko vietu precīzai minētās nozvejas ieguves vietai.
34.e pants
Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai ICES VIIc, j un k rajonā
1. Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp grunts žaunu tīkliem un grunts āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:
Belgica pacēlumu apgabals:
-
51°29.4′ ziemeļu platuma, 11°51.6′ rietumu garuma,
-
51°32.4′ ziemeļu platuma, 11°41.4′ rietumu garuma,
-
51°15.6′ ziemeļu platuma, 11°33.0′ rietumu garuma,
-
51°13.8′ ziemeļu platuma, 11°44.4′ rietumu garuma,
-
51°29.4′ ziemeļu platuma, 11°51.6′ rietumu garuma;
Hovland pacēlumu apgabals:
-
52°16.2′ ziemeļu platuma, 13°12.6′ rietumu garuma,
-
52°24.0′ ziemeļu platuma, 12°58.2′ rietumu garuma,
-
52°16.8′ ziemeļu platuma, 12°54.0′ rietumu garuma,
-
52°16.8′ ziemeļu platuma, 12°29.4′ rietumu garuma,
-
52°04.2′ ziemeļu platuma, 12°29.4′ rietumu garuma,
-
52°04.2′ ziemeļu platuma, 12°52.8′ rietumu garuma,
-
52°09.0′ ziemeļu platuma, 12°56.4′ rietumu garuma,
-
52°09.0′ ziemeļu platuma, 13°10.8′ rietumu garuma,
-
52°16.2′ ziemeļu platuma, 13°12.6′ rietumu garuma;
Porcupine sēkļa ziemeļrietumu daļa, I apgabals:
-
53°30.6′ ziemeļu platuma, 14°32.4′ rietumu garuma,
-
53°35.4′ ziemeļu platuma, 14°27.6′ rietumu garuma,
-
53°40.8′ ziemeļu platuma, 14°15.6′ rietumu garuma,
-
53°34.2′ ziemeļu platuma, 14°11.4′ rietumu garuma,
-
53°31.8′ ziemeļu platuma, 14°14.4′ rietumu garuma,
-
53°24.0′ ziemeļu platuma, 14°28.8′ rietumu garuma,
-
53°30.6′ ziemeļu platuma, 14°32.4′ rietumu garuma;
Porcupine sēkļa ziemeļrietumu daļa, II apgabals:
-
53°43.2′ ziemeļu platuma, 14°10.8′ rietumu garuma,
-
53°51.6′ ziemeļu platuma, 13°53.4′ rietumu garuma,
-
53°45.6′ ziemeļu platuma, 13°49.8′ rietumu garuma,
-
53°36.6′ ziemeļu platuma, 14°07.2′ rietumu garuma,
-
53°43.2′ ziemeļu platuma, 14°10.8′ rietumu garuma;
Porcupine sēkļa dienvidrietumu daļa:
-
51°54.6′ ziemeļu platuma, 15°07.2′ rietumu garuma,
-
51°54.6′ ziemeļu platuma, 14°55.2′ rietumu garuma,
-
51°42.0′ ziemeļu platuma, 14°55.2′ rietumu garuma,
-
51°42.0′ ziemeļu platuma, 15°10.2′ rietumu garuma,
-
51°49.2′ ziemeļu platuma, 15°06.0′ rietumu garuma,
-
51°54.6′ ziemeļu platuma, 15°07.2′ rietumu garuma.
2. Visi pelaģiskās zvejas kuģi, kas zvejo šā panta 1. punktā minētajos jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalos, ir iekļauti apstiprināto kuģu sarakstā, un tiem ir zvejas atļauja, kas izdota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantam. Uz apstiprināto kuģu sarakstā ietvertajiem kuģiem ir tikai pelaģiskās zvejas rīki.
3. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas plāno zvejot šā panta 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, četras stundas iepriekš paziņo Īrijas Zvejas uzraudzības centram (Irish Fisheries Monitoring Centre), kā definēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta 15. punktā, par nodomu ieiet jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā. Vienlaikus tie paziņo zivju daudzumus, kas paturēti uz kuģa.
4. Uz pelaģiskās zvejas kuģiem, kas zvejo 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, atrodoties jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, ir droša kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS), kura pilnībā darbojas un pilnībā atbilst attiecīgajiem noteikumiem.
5. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas zvejo 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, VMS ziņojumus sniedz katru stundu.
6. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas beiguši zveju 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, informē Īrijas Zvejas uzraudzības centru par iziešanu no apgabala. Vienlaikus tie paziņo zivju daudzumus, kas paturēti uz kuģa.
7. Pelaģisko sugu zveja 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā ir atļauta tikai tad, ja uz kuģa ir tādi zvejas rīki vai ja zvejo ar tādiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 16-31 milimetra vai 32-54 milimetru diapazonā.
34.f pants
Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai ICES VIIIc rajonā
1. Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp grunts žaunu tīkliem un grunts āķu jedām, ir aizliegta apgabalā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
El Cachucho:
-
44°12′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma,
-
44°12′ ziemeļu platuma, 04°26′ rietumu garuma,
-
43°53′ ziemeļu platuma, 04°26′ rietumu garuma,
-
43°53′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma,
-
44°12′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma.
2. Atkāpjoties no 1. punktā minētā aizlieguma, kuģi, kas 2006., 2007. un 2008. gadā ir zvejojuši lielās diegspuru vēdzeles ar grunts āķu jedām, var no to zivsaimniecības iestādēm saņemt zvejas atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu, kas ļautu tiem turpināt šāda veida zveju apgabalā uz dienvidiem no 44°00.00′ ziemeļu platuma. Veicot zveju 1. punktā minētajā apgabalā, visi kuģi, kas saņēmuši šādu zvejas atļauju, neatkarīgi no kuģa lielākā garuma, izmanto drošu VMS, kura pilnībā darbojas un pilnībā atbilst attiecīgajiem noteikumiem.
17)
regulas 38. pantu svītro;
18)
regulas 47. pantu svītro;
19)
regulas (EK) Nr. 850/98 I, IV, XII un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu;
20)
iekļauj XIIa, XIVa, XVb, XVc un XIVd pielikumu saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Regulas (EK) Nr. 1434/98 grozījums
Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. pantam pievieno šādu punktu:
“1.a Panta 1. punktu nepiemēro siļķēm, kas nozvejotas ICES IIIa rajonā, IV apakšapgabalā, VIId rajonā un ICES IIa rajona ES ūdeņos.”
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2013. gada 13. martā