NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1409/2013
ze dne 28. listopadu 2013
o statistice platebního styku
(ECB/2013/43)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
K plnění svých úkolů vyžaduje Evropská centrální banka (ECB) srovnávací statistiku platebního styku podle jednotlivých zemí. Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že informace mohou být shromažďovány v oblasti statistiky platebního styku a platebních systémů. Tyto údaje jsou zásadní pro rozpoznávání a sledování vývoje platebních trhů v členských státech, jakož i pro podporu plynulého fungování platebních systémů.
(2)
Článek 5.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) vyžaduje, aby ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami pro zajištění úkolů, kterými je pověřen Evropský systém centrálních bank (ESCB), shromažďovala nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB vyžaduje, aby úkoly popsané v článku 5.1 prováděly v rámci svých možností národní centrální banky.
(3)
Eurosystém shromažďuje informace o platebním styku podle obecných zásad ECB/2007/9 (2). V zájmu zvýšení kvality a spolehlivosti statistiky platebního styku a zajištění úplného pokrytí souboru zpravodajských jednotek by příslušné informace měly být shromažďovány přímo od zpravodajských jednotek.
(4)
Metodika, podle které jsou shromažďovány informace o platebním styku, by měla zohlednit vývoj právního rámce v oblasti platebního styku v Evropské unii, a to zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES (3), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (4) a článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 924/2009 (5).
(5)
Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího statistického zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Tím může dojít i ke snížení zpravodajského zatížení. V zájmu zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné, aby byly zpravodajské jednotky informovány o tom, že údaje jsou shromažďovány i pro jiné statistické účely. Za účelem splnění svých požadavků může ECB v určitých případech vycházet ze statistických informací shromážděných pro tyto jiné účely.
(6)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), i na členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB ve spojení s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny. Použitelnost ustanovení tohoto nařízení lze proto rozšířit i na národní centrální banky členských států mimo eurozónu, a to formou spolupráce národních centrálních bank s Eurosystémem na základě doporučení ECB.
(7)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(8)
Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení. Při uplatňování tohoto postupu se zohlední stanoviska Výboru pro statistiku ESCB. Národní centrální banky a jiné výbory ESCB mohou tyto technické změny příloh navrhovat prostřednictvím Výboru pro statistiku ESCB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
(a)
„zpravodajská jednotka“ a „rezident“ mají stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
(b)
„platební služba“, „poskytovatel platebních služeb“, „platební instituce“ a „platební systém“ mají stejný význam jako v definici v článku 4 směrnice 2007/64/ES;
(c)
„vydavatel elektronických peněz“ a „instituce elektronických peněz“ mají stejný význam jako v definici v článku 2 směrnice 2009/110/ES;
(d)
„provozovatelem platebního systému“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování platebního systému.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z poskytovatelů platebních služeb (včetně vydavatelů elektronických peněz) a/nebo provozovatelů platebních systémů.
2. Na zpravodajské jednotky se vztahuje úplná statistická zpravodajská povinnost.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje statistické informace národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, jak je uvedeno v příloze III a s ohledem na vysvětlivky a definice uvedené v příloze I a II.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek, v souladu s vnitrostátními specifiky. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly statistické informace požadované na základě tohoto nařízení a aby umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, které jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 4
Výjimky
1. Národní centrální banky mohou zpravodajským jednotkám udělovat výjimky, pokud se týká části či celé zpravodajské povinnosti stanovené v tomto nařízení:
(a)
v případě platebních institucí, pokud splňují podmínky vymezené v čl. 26 odst. 1 a 2 směrnice 2007/64/ES;
(b)
v případě institucí elektronických peněz, pokud splňují podmínky vymezené v čl. 9 odst. 1 a 2 směrnice 2009/110/ES;
(c)
v případě jiných poskytovatelů platebních služeb neuvedených v písmenech a) a b), pokud splňují buď podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1 a 2 směrnice 2009/110/ES, nebo v čl. 26 odst. 1 a 2 směrnice 2007/64/ES.
2. Národní centrální banky mohou zpravodajským jednotkám udělit výjimky podle odstavce 1, pouze pokud tyto zpravodajské jednotky na vnitrostátní úrovni nepřispívají k statisticky významnému pokrytí platebních transakcí určitého druhu platební služby.
3. Národní centrální banky mohou zpravodajským jednotkám udělit výjimky, pokud se týká vykazování transakcí s institucemi jinými než měnové finanční instituce, pokud: a) celková hodnota služeb uvedených v tabulce 4 přílohy III, jež poskytují zpravodajské jednotky, které využívají takové výjimky, na vnitrostátní úrovni nepřesahuje 5 % pro každou z těchto služeb, a b) zpravodajské zatížení by s ohledem na velikost těchto zpravodajských jednotek bylo jinak nepřiměřené.
4. O udělení výjimky podle odstavce 1 nebo 3 národní centrální banka ECB vyrozumí současně s předáním informací podle čl. 6 odst. 1.
5. ECB zveřejňuje seznam subjektů, kterým národní centrální banky udělily výjimky.
Článek 5
Seznam poskytovatelů platebních služeb a provozovatelů platebních systémů pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede seznam poskytovatelů platebních služeb, včetně vydavatelů elektronických peněz, a provozovatelů platebních systémů podle tohoto nařízení. Tento seznam bude vycházet ze stávajících seznamů poskytovatelů platebních služeb a provozovatelů platebních systémů, nad nimiž je vykonáván dohled, vytvořených vnitrostátními orgány, pokud jsou tyto seznamy k dispozici.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 a jeho aktualizace zpřístupní národní centrální banky a ECB dotčeným zpravodajským jednotkám vhodným způsobem, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu, nebo pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Seznam uvedený v odstavci 1 má pouze informativní povahu. Je-li však nejnovější dostupná elektronická verze seznamu uvedeného v odstavci 1 nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.
Článek 6
Lhůty
1. Statistické informace uvedené v příloze III národní centrální banky každý rok předávají do ECB, a to do skončení pracovní doby v poslední pracovní den měsíce května po skončení roku, k němuž se informace vztahují.
2. Národní centrální banky rozhodnou, kdy a s jakou periodicitou potřebují od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby mohly dodržet lhůtu pro vykázání údajů do ECB, a informují o tom zpravodajské jednotky.
Článek 7
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá zpravodajská jednotka neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 8
První vykazování
Odchylně od článku 6 se na základě tohoto nařízení budou v červnu 2015 poprvé vykazovat statistické informace za referenční období druhé poloviny kalendářního roku 2014 (tj. od července 2014).
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení. Výkonná rada o všech těchto změnách bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. listopadu 2013.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1409/2013
(2013. gada 28. novembris)
par maksājumu statistiku
(ECB/2013/43)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1)
Eiropas Centrālajai bankai (ECB) savu uzdevumu izpildei vajadzīga maksājumu statistika par katru valsti atsevišķi, kā arī salīdzinājumā ar citām valstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka var tikt vākta informācija maksājumu un maksājumu sistēmu statistikas jomā. Šie dati ir būtiski, lai identificētu un kontrolētu attīstības tendences dalībvalstu maksājumu tirgos un palīdzētu veicināt maksājumu sistēmu raitu darbību.
(2)
Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk - “ECBS Statūti”) 5.1. pantā noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu vāc Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistisko informāciju no kompetentajām nacionālajām iestādēm vai tieši no uzņēmējiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā noteikts, ka 5.1. pantā izklāstītos uzdevumus, ciktāl iespējams, veic NCB.
(3)
Eurosistēma maksājumu informāciju vāc saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2007/9 (2). Lai uzlabotu maksājumu statistikas kvalitāti un uzticamību un lai nodrošinātu, ka tiek aptverta visa pārskatu sniedzēju kopa, attiecīgā informācija jāvāc tieši no pārskatu sniedzējiem.
(4)
Metodoloģijai, saskaņā ar kuru tiek vākta maksājumu informācija, jāņem vērā tiesiskā regulējuma attīstības tendences attiecībā uz maksājumiem Eiropas Savienībā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/64/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 924/2009 (5) 5. pants.
(5)
ECB statistikas prasību izpildei vajadzīgās statistiskās informācijas vākšana no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem ir NCB uzdevums, kas ir plašāka statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma daļa, kuru NCB izveido savā atbildībā atbilstoši Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem vai iedibinātai praksei un kurš paredzēts arī citām statistikas vajadzībām ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Tas var arī samazināt pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu. Lai veicinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti citām statistikas vajadzībām. Konkrētos gadījumos ECB var izmantot šādām citām vajadzībām savāktu statistisko informāciju savu prasību izpildei.
(6)
Lai gan ir atzīts, ka saskaņā ar ECBS Statūtu 34.1. pantu pieņemtās ECB regulas neparedz nekādas tiesības vai neuzliek pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk - “ārpus eurozonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas kā uz dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (turpmāk - “eurozonas dalībvalstīm”), tā arī uz ārpus eurozonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērums atgādina, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko ārpus eurozonas esošās dalībvalstis uzskata par lietderīgiem, lai savāktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un statistikas jomā laikus sagatavotos kļūt par eurozonas dalībvalstīm. Tādēļ šīs regulas noteikumu piemērošana var tikt paplašināti attiecināta uz ārpus eurozonas NCB, šīm NCB sadarbojoties ar Eurosistēmu uz ECB ieteikuma pamata.
(7)
Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.
(8)
Jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šīs regulas pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs esošos pārskatu sniegšanas pienākumus. Piemērojot šo procedūru, tiks ņemts vērā ECBS Statistikas komitejas (“STK”) viedoklis. NCB un citas ECBS komitejas priekšlikumus par tehniskiem grozījumiem pielikumos var iesniegt ar STK palīdzību.,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
a)
“pārskatu sniedzējs” un “rezidents” ir jēdzieni Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē;
b)
“maksājumu pakalpojums”, “maksājumu pakalpojuma sniedzējs”, “maksājuma iestāde” un “maksājumu sistēma” ir jēdzieni Direktīvas 2007/64/EK 4. pantā nozīmē;
c)
“elektroniskās naudas emitents” un “elektroniskā nauda” ir jēdzieni Direktīvas 2009/110/EK 2. panta nozīmē;
d)
“maksājumu sistēmas operators” ir juridiskā persona, kura juridiski atbild par maksājumu sistēmas darbības nodrošināšanu.
2. pants
Faktiskie pārskatu sniedzēji
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji (t. sk. elektroniskās naudas emitenti) un/vai maksājumu sistēmu operatori.
2. Uz pārskatu sniedzējiem attiecas visas statistikas pārskatu sniegšanas prasības.
3. pants
Statistikas pārskatu sniegšanas prasības
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji statistisko informāciju sniedz tās dalībvalsts NCB, kurā pārskatu sniedzēji ir rezidenti, ievērojot III pielikumā norādīto un ņemot vērā I un II pielikumā sniegtos precizējumus un definīcijas.
2. NCB, ņemot vērā nacionālās īpatnības, nosaka un ievieš pārskatu sniegšanas kārtību, kura jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība sniedz prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
4. pants
Atbrīvojumi
1. NCB var pārskatu sniedzējiem piešķirt atbrīvojumus no dažām vai visām šajā regulā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām:
a)
maksājumu iestāžu gadījumā - ja tās atbilst nosacījumiem, kas noteikti Direktīvas 2007/64/EK 26. panta 1. un 2. punktā;
b)
elektroniskās naudas iestāžu gadījumā - ja tās atbilst nosacījumiem, kas noteikti Direktīvas 2009/110/EK 9. panta 1. un 2. punktā;
c)
citu, a) un b) apakšpunktā neminētu maksājumu pakalpojumu sniedzēju gadījumā - ja tie atbilst Direktīvas 2009/110/EK 9. panta 1. un 2. punkta nosacījumiem vai Direktīvas 2007/64/EK 26. panta 1. un 2. punkta nosacījumiem.
2. Atbrīvojumus pārskatu sniedzējiem saskaņā ar 1. punktu NCB var piešķirt, ja šie pārskatu sniedzēji nesniedz nacionālajā līmenī statistiski nozīmīgu datu apjomu par maksājumu darījumiem attiecībā uz katru maksājumu pakalpojumu veidu.
3. NCB var piešķirt pārskatu sniedzējiem atbrīvojumus attiecībā uz pārskatu sniegšanu par darījumiem ar MFI, ja: a) III pielikuma 4. tabulā norādīto pakalpojumu, ko snieguši šādu atbrīvojumu saņēmušie pārskatu sniedzēji, kopējā vērtība nacionālajā līmenī nepārsniedz 5 % attiecībā uz katru no šādiem pakalpojumiem; un b) ņemot vērā šādu pārskatu sniedzēju lielumu, pārskatu sniegšanas apjoms būtu neproporcionāli liels.
4. Ja NCB piešķir atbrīvojumu saskaņā ar 1. vai 3. punktu, tā par to paziņo ECB tajā pašā laikā, kad tā sniedz informāciju atbilstoši 6. panta 1. punktam.
5. ECB publicē to iestāžu sarakstu, kurām NCB piešķīrušas atbrīvojumus.
5. pants
Maksājumu pakalpojumu sniedzēju un maksājumu sistēmu operatoru saraksts statistikas vajadzībām
1. ECB Valde izveido un uztur maksājumu pakalpojumu sniedzēju, t. sk. elektroniskās naudas emitentu, un maksājumu sistēmu operatoru, uz kuriem attiecas šī regula, sarakstu. Saraksta pamatā būs jau pastāvošie nacionālo iestāžu izveidotie uzraudzīto maksājumu pakalpojumu sniedzēju un maksājumu sistēmu operatoru saraksti, ja šādi saraksti ir pieejami.
2. NCB un ECB 1. punktā minēto sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus attiecīgajiem pārskatu sniedzējiem, tostarp elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu vai - pēc attiecīgo pārskatu sniedzēju pieprasījuma - izdrukas veidā.
3. Saraksts, kas minēts 1. punktā, ir tikai informācijas nolūkiem. Ja 1. punktā minētā saraksta jaunākais pieejamais elektroniskais variants ir nepareizs, ECB tomēr nepiemēro sankcijas nevienai iestādei, kas nav pienācīgi izpildījusi pārskatu sniegšanas prasības, ja tā labticīgi ir paļāvusies uz nepareizo sarakstu.
6. pants
Savlaicīgums
1. III pielikumā norādīto statistisko informāciju NCB nosūta ECB katru gadu līdz darba dienas beigām maija pēdējā darbdienā pēc tā gada beigām, uz kuru attiecas informācija.
2. NCB lemj par to, kad un ar kādu periodiskumu tām jāsaņem dati no pārskatu sniedzējiem, lai tās varētu ievērot pārskatu sniegšanas ECB termiņus, un attiecīgi informē pārskatu sniedzējus.
7. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja pārskatu sniedzējs neievēro šīs regulas IV pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.
8. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
Atkāpjoties no 6. panta noteikumiem, pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu sākas 2015. gada jūnijā, sniedzot statistisko informāciju, kas attiecas uz 2014. kalendāra gada otrās puses atsauces laika posmu (t. i., no 2014. gada jūlija).
9. pants
Vienkāršotā grozījumu procedūra
Ņemot vērā STK viedokli, ECB Valdei ir tiesības veikt tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos, ja šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu. ECB Valde par šādiem grozījumiem bez nepamatotas kavēšanās informē ECB Padomi.
10. pants
Noslēguma noteikums
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 28. novembrī