NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1078/2012
ze dne 16. listopadu 2012
o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (1), a zejména na článek 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise by měla přijmout druhý soubor společných bezpečnostních metod (CSM), zahrnující alespoň metody stanovené v čl. 6 odst. 3 písm. c) směrnice 2004/49/ES, na základě doporučení Evropské agentury pro železnice (dále jen „agentura“).
(2)
Dne 5. října 2009 Komise pověřila agenturu v souladu se směrnicí 2004/49/ES vypracováním návrhu CSM pro kontrolu shody provozu a údržby strukturálních subsystémů s příslušnými základními požadavky. V těchto CSM by měly být upřesněny metody, které mají být použity jednak k ověření toho, že strukturální subsystémy (včetně provozu a řízení dopravy) jsou provozovány a udržovány v souladu se všemi základními požadavky souvisejícími s bezpečností, jednak ke sledování toho, zda subsystémy a jejich začlenění do systémů nadále splňují při provozu a údržbě příslušné bezpečnostní požadavky. Agentura předložila Komisi v souladu s jejím pověřením své doporučení týkající se CSM a podložila je zprávou o posouzení dopadů. Toto nařízení z uvedeného doporučení agentury vychází.
(3)
Aby bylo možné bezpečně začlenit strukturální subsystémy do železničního systému a zajistit jejich provoz a údržbu v rámci tohoto systému a aby bylo zajištěno, že za provozu budou splněny základní požadavky, měly by systémy zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a systémy údržby subjektů odpovědných za údržbu zahrnovat veškerá nezbytná opatření, včetně procesů, postupů a technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. Z tohoto důvodu by do sledování správného uplatňování a účinnosti systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, jakož i systémů údržby subjektů odpovědných za údržbu měly být zahrnuty požadavky na strukturální subsystémy v rámci provozních podmínek.
(4)
Toto nařízení by mělo umožnit účinné řízení bezpečnosti železničního systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou, a je-li to nezbytné a přiměřeně proveditelné, mělo by tento systém řízení zlepšit.
(5)
Toto nařízení by rovněž mělo umožnit zjistit co nejdříve možný nesoulad při uplatňování systému řízení způsobem, který by mohl vyústit v nehody, incidenty, nebezpečné situace nebo jiné nebezpečné jevy. Aby bylo možné tyto formy nesouladu během činností spojených s provozem a údržbou řídit, měl by se ke sledování těchto činností používat harmonizovaný proces. Tento harmonizovaný proces by měl být zejména použit ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systému údržby subjektů odpovědných za údržbu.
(6)
Železniční podniky a provozovatelé infrastruktury by měli sledovat řádné uplatňování a výsledky opatření, jež vytvořili pomocí svého systému zajišťování bezpečnosti proto, aby byl jejich provoz bezpečný, a to i ve zvláštních sítích.
(7)
Toto nařízení by mělo harmonizací procesu sledování usnadnit přístup služeb železniční dopravy na trh s cílem trvale zajistit požadovaný výkon železničního systému v oblasti bezpečnosti. Kromě toho by toto nařízení mělo přispět k nastolení vzájemné důvěry a transparentnosti mezi členskými státy prostřednictvím harmonizované výměny informací týkajících se bezpečnosti mezi různými zúčastněnými subjekty v rámci železničního odvětví s cílem řídit bezpečnost mezi různými rozhraními tohoto odvětví a harmonizované důkazy o uplatňování procesu sledování.
(8)
Agentura by za účelem podávání zpráv Komisi o účinnosti a uplatňování tohoto nařízení a případně za účelem vydávání doporučení ke zlepšení tohoto nařízení měla mít možnost shromažďovat příslušné informace od různých zúčastněných subjektů, mimo jiné od vnitrostátních bezpečnostních orgánů, od orgánů udělujících osvědčení subjektům odpovědným za údržbu nákladních vozů a od jiných subjektů odpovědných za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu nákladních vozů (2).
(9)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 27 odst. 1 směrnice 2004/49/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět o oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví společnou bezpečnostní metodu (CSM) sledování, která umožňuje účinné řízení bezpečnosti v železničním systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou a která případně systém řízení zlepšuje.
2. Toto nařízení se použije pro účely:
a)
kontroly správného uplatňování a účinnosti všech procesů a postupů v rámci systému řízení, včetně technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. V případě železničních podniků a správců infrastruktury tyto kontroly zahrnují technické, provozní a organizační prvky, jež jsou nezbytné k vydání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. a) a čl. 11 odst. 1 písm. a) směrnice 2004/49/ES, a opatření přijatá za účelem získání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. b) a čl. 11. odst. 1 písm. b) uvedené směrnice;
b)
kontroly správného uplatňování celého systému řízení a toho, zda tento systém dosahuje očekávaných výsledků, a
c)
určení a zavedení vhodných preventivních, nápravných nebo obojích opatření, je-li zjištěn významný případ nesouladu s písmeny a) a b).
3. Toto nařízení se vztahuje na železniční podniky, provozovatele infrastruktury poté, co získají osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti, a subjektů odpovědných za údržbu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice článku 3 směrnice 2004/49/ES.
Kromě toho se použijí i tyto definice:
a)
„systémem řízení“ se rozumí buď systém zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, které jsou definovány v čl. 3 písm. i) směrnice 2004/49/ES a jsou v souladu s požadavky stanovenými v článku 9 a příloze III uvedené směrnice, nebo systém údržby subjektů odpovědných za údržbu, které jsou v souladu s požadavky stanovenými v čl. 14a odst. 3 uvedené směrnice;
b)
„sledováním“ se rozumí opatření zavedená železničními podniky, provozovateli infrastruktury nebo subjekty odpovědnými za údržbu ke kontrole toho, zda je jejich systém řízení používán správně a zda je účinný;
c)
„rozhraními“ se rozumějí rozhraní definovaná v čl. 3 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 352/2009 (3).
Článek 3
Proces sledování
1. Každý železniční podnik, provozovatel infrastruktury a subjekt odpovědný za údržbu:
a)
nese odpovědnost za provádění procesu sledování stanoveného v příloze;
b)
zajistí, aby v souladu s tímto nařízením byla sledována také opatření ke kontrole rizik, která zavedou jejich smluvní dodavatelé. Za tímto účelem použijí proces sledování stanovený v příloze nebo své smluvní dodavatele požádají, aby tento postup uplatňovali na základě smluvních ujednání.
2. Proces sledování zahrnuje tyto činnosti:
a)
vymezení strategie, priorit a plánu či plánů sledování;
b)
shromažďování a analýzu informací;
c)
vypracování akčního plánu pro případy nepřijatelného nesouladu s požadavky stanovenými v systému řízení;
d)
provedení akčního plánu, je-li tento plán již vypracován;
e)
hodnocení účinnosti opatření akčního plánu, je-li tento plán již vypracován.
Článek 4
Výměna informací mezi zúčastněnými subjekty
1. Železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu, včetně jejich smluvních dodavatelů, zajistí prostřednictvím smluvních ujednání, aby si vzájemně vyměňovali veškeré významné informace týkající se bezpečnosti, které vzejdou z uplatňování procesu sledování stanoveného v příloze, a umožnili tak druhé straně přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
2. Pokud železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu zjistí v důsledku uplatnění procesu sledování významné bezpečnostní riziko spojené s poruchami a konstrukčními vadami nebo selháním technického vybavení, včetně poruch a konstrukčních vad nebo selhání technického vybavení strukturálních subsystémů, podají o tomto riziku zprávu ostatním zúčastněným stranám, aby jim umožnili přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
Článek 5
Podávání zpráv
1. Provozovatelé infrastruktury a železniční podniky informují vnitrostátní bezpečnostní orgán o uplatňování tohoto nařízení prostřednictvím své výroční zprávy o bezpečnosti předkládané v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2004/49/ES.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán podává zprávu o uplatňování tohoto nařízení železničními podniky, provozovateli infrastruktury, a je-li si toho vědom, subjekty odpovědnými za údržbu v souladu s článkem 18 směrnice 2004/49/ES.
3. Výroční zpráva o údržbě podávaná subjekty odpovědnými za údržbu nákladních vozů, již stanoví bod I podbod 7.4 písm. k) přílohy III nařízení (EU) č. 445/2011, obsahuje informace o zkušenostech subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení. Agentura tyto informace shromažďuje v koordinaci s příslušnými orgány udělujícími osvědčení.
4. Své zkušenosti s uplatňováním tohoto nařízení sdílejí s agenturou i ostatní subjekty odpovědné za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 445/2011. Agentura sdílení zkušeností s těmito subjekty odpovědnými za údržbu koordinuje.
5. Agentura shromažďuje veškeré informace o zkušenostech s uplatňováním tohoto nařízení a v případě potřeby vydává doporučení Komisi s cílem toto nařízení zlepšit.
6. Vnitrostátní bezpečnostní orgány agenturu při shromažďování těchto informací od železničních podniků a provozovatelů infrastruktury podporují.
7. Nejpozději do tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost předloží agentura Komisi zprávu analyzující účinnost metody a zkušenosti železničních podniků, provozovatelů infrastruktury a subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení.
Článek 6
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 7. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1078/2012
(2012. gada 16. novembris)
par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (1) un jo īpaši tās 6. pantu,
tā kā:
(1)
Komisijai vajadzētu pieņemt otru kopīgo drošības metožu sēriju, kurā būtu ietvertas vismaz tās metodes, kuras paredzētas Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta c) apakšpunktā, pamatojoties uz Eiropas Dzelzceļa aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) ieteikumu.
(2)
Komisija 2009. gada 5. oktobrī izdeva Aģentūrai pilnvaru saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK izstrādāt to kopīgo drošības metožu projektu, ar kurām pārbaudīt strukturālo apakšsistēmu ekspluatācijas un tehniskās apkopes atbilstību attiecīgajām pamatprasībām. Šajās kopīgajās drošības metodēs vajadzētu precizēt metodes, kas jāizmanto gan pārbaudīšanai, vai strukturālo apakšsistēmu (tostarp satiksmes nodrošināšanas un vadības) ekspluatācija un tehniskā apkope notiek saskaņā ar pamatprasībām, kas attiecas uz drošību, gan pārraudzībai, vai apakšsistēmas un to integrācija sistēmās joprojām atbilst drošības prasībām laikā, kad notiek to ekspluatācija un tehniskā apkope. Aģentūra saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu iesniedza Komisijai savu ieteikumu par kopīgajām drošības metodēm, kuru papildināja ietekmes novērtējuma ziņojums. Aģentūras ieteikums ir šīs regulas pamatā.
(3)
Lai strukturālās apakšsistēmas varētu droši integrēt, ekspluatēt un veikt to tehnisko apkopi dzelzceļa sistēmā un lai nodrošinātu to, ka attiecībā uz ekspluatāciju ir izpildītas pamatprasības, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmām un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmām vajadzētu iekļaut visus nepieciešamos pasākumus, tostarp procesus, procedūras, tehniskos, ekspluatācijas un organizatoriskos riska kontroles pasākumus. Tāpēc dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmu, kā arī par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmu pareizas piemērošanas un efektivitātes uzraudzībai vajadzētu ietvert prasības attiecībā uz strukturālajām apakšsistēmām to ekspluatācijas kontekstā.
(4)
Šai regulai būtu jānodrošina efektīva dzelzceļa sistēmas drošības vadība ekspluatācijas un tehniskās apkopes laikā un, kad nepieciešams un praktiski iespējams, būtu jāuzlabo pārvaldības sistēma.
(5)
Šai regulai būtu arī jānodrošina iespēja cik vien iespējams agri konstatēt neatbilstību gadījumos, kad pārvaldības sistēmu piemēro tādā veidā, kas var izraisīt avārijas, negadījumus, bīstamu tuvošanos vai citas bīstamas situācijas. Lai regulētu neatbilstības veidus ekspluatācijas un tehniskās apkopes laikā, pārraudzības darbībai vajadzētu izmantot saskaņotu procesu. Konkrētāk, šis saskaņotais process būtu jāizmanto, lai pārbaudītu, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji sasniedz drošības pārvaldības sistēmu sagaidāmos rezultātus un vai par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības sasniedz apkopes sistēmu sagaidāmos rezultātus.
(6)
Lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji nodrošinātu drošu darbību, tostarp specifiskos tīklos, tiem vajadzētu pārraudzīt, vai pasākumi, kurus tie izstrādājuši saistībā ar savām drošības pārvaldības sistēmām, tiek pareizi īstenoti un kādi ir rezultāti.
(7)
Šai regulai vajadzētu atvieglināt piekļuvi dzelzceļa transporta pakalpojumu tirgum, izmantojot pārraudzības procesa saskaņošanu nolūkā nodrošināt nepārtrauktu dzelzceļa sistēmas drošības prasību izpildi. Turklāt šai regulai vajadzētu palīdzēt radīt savstarpēju uzticēšanos un pārredzamību dalībvalstu vidū, izmantojot saskaņotu ar drošību saistītās informācijas apmaiņu starp dažādiem dzelzceļa nozares dalībniekiem, lai veicinātu drošības pārvaldību starp dažādām šajā nozarē esošām saskarnēm, un izmantojot saskaņotus riska pārvaldības procesa piemērošanas gaitā iegūtos pierādījumus.
(8)
Lai ziņotu Komisijai par šīs regulas efektivitāti un tās piemērošanu un attiecīgā gadījumā izstrādātu priekšlikumus tās uzlabošanai, Aģentūrai būtu jāspēj iegūt attiecīgo informāciju no dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp no valstu drošības iestādēm, par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificēšanas iestādēm un no citām par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām, uz kurām neattiecas Komisijas 2011. gada 10. maija Regulas (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai (2), piemērošanas joma.
(9)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu izveido kopīgu drošības metodi, kas nepieciešama, lai pārraudzītu efektīvu drošības pārvaldību dzelzceļa sistēmā tās ekspluatācijas un tehniskās apkopes laikā un lai vajadzības gadījumā uzlabotu drošības pārvaldības sistēmu.
2. Šo regulu izmanto:
a)
lai pārbaudītu, vai visi pārvaldības sistēmas procesi un procedūras, tostarp tehniskie, ekspluatācijas un organizatoriskie riska kontroles pasākumi, tiek pareizi piemēroti un ir efektīvi. Pārbaudot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus, uzmanību pievērš tehniskajiem, ekspluatācijas un organizatoriskajiem elementiem, kas nepieciešami, lai izdotu sertifikātu/atļauju, kā noteikts Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un noteikumiem, kas pieņemti attiecībā uz sertifikāta/atļaujas iegūšanu, kā noteikts minētās direktīvas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā;
b)
lai pārbaudītu, vai pārvaldības sistēma kopumā tiek pareizi piemērota un vai tā sasniedz paredzētos rezultātus; un
c)
lai noteiktu un īstenotu piemērotus preventīvos un/vai korekcijas pasākumus, ja ir konstatēta kāda no a) un b) apakšpunktā minētajām neatbilstībām.
3. Šo regulu piemēro tiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem, kuri ir saņēmuši drošības sertifikātu vai drošības atļauju, un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro Direktīvas 2004/49/EK 3. pantā minētās definīcijas.
Papildus piemēro šādas definīcijas:
a)
“pārvaldības sistēma” ir vai nu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmas, kā definēts Direktīvas 2004/49/EK 3. panta i) punktā un kuras atbilst direktīvas 9. pantā un III pielikumā noteiktajām prasībām, vai arī par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmas, kuras atbilst minētās direktīvas 14.a panta 3. punktā noteiktajām prasībām;
b)
“pārraudzība” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, infrastruktūras pārvaldītāju vai par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību pasākumi, kurus veic, lai pārbaudītu, vai pārvaldības sistēmas tiek pareizi piemērotas un ir efektīvas;
c)
“saskarnes” ir Komisijas Regulas (EK) Nr. 352/2009 (3) 3. panta 7. punktā definētās saskarnes.
3. pants
Pārraudzības process
1. Ikviens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs un par tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība:
a)
ir atbildīga par pārraudzības procesa veikšanu, kā noteikts pielikumā;
b)
nodrošina, lai riska kontroles pasākumi, ko īsteno to darbuzņēmēji, arī tiktu pārraudzīti saskaņā ar šo regulu. Šajā nolūkā tie veic pārraudzības procesu, kā noteikts pielikumā, vai izvirza saviem darbuzņēmējiem prasību veikt šo procesu, pamatojoties uz līgumsaistībām.
2. Pārraudzības process ietver šādas darbības:
a)
pārraudzības stratēģijas, prioritāšu un plāna(-u) izstrāde;
b)
informācijas savākšana un analīze;
c)
darbības plāna izstrāde gadījumiem, kad pastāv nepieņemama neatbilstība prasībām, kas noteiktas pārvaldības sistēmā;
d)
darbības plāna īstenošana, ja šāds plāns ir izveidots;
e)
darbības plānā ietverto pasākumu efektivitātes novērtēšana, ja šāds plāns ir izveidots.
4. pants
Informācijas apmaiņa starp dalībniekiem
1. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības, tostarp to darbuzņēmēji, pamatojoties uz līgumsaistībām, nodrošina, lai jebkāda attiecīga ar drošību saistīta informācija, kas iegūta, piemērojot pārraudzības procesu, kā noteikts pielikumā, tiktu savstarpēji nodota, ļaujot citai pusei veikt visus nepieciešamos korekcijas pasākumus nepārtrauktai dzelzceļa sistēmas drošības prasību izpildei.
2. Ja, piemērojot pārraudzības procesu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības konstatē jebkādu drošības risku saistībā ar defektiem un konstrukcijas neatbilstību vai tehniskā aprīkojuma darbības traucējumus, tostarp attiecībā uz strukturālajām apakšsistēmām, tās ziņo par šiem riskiem pārējām iesaistītajām pusēm, lai dotu tām iespēju veikt visus nepieciešamos korekcijas pasākumus nepārtrauktai dzelzceļa sistēmas drošības prasību izpildei.
5. pants
Ziņošana
1. Infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi ziņo valsts drošības iestādei par šīs regulas piemērošanu savos gada drošības pārskatos saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 9. panta 4. punktu.
2. Valsts drošības iestāde saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 18. pantu ziņo par to, kā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un, ciktāl tai zināms, par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības piemēro šo regulu.
3. Par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības savos gada ziņojumos par apkopi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 445/2011 III pielikuma I daļas 7.4. punkta k) apakšpunktā, ietver informāciju par pieredzi, ko guvušas par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības, piemērojot šo regulu. Aģentūra šo informāciju iegūst sadarbībā ar attiecīgajām sertificēšanas iestādēm.
4. Pārējās par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības, uz kurām neattiecas Regulas (ES) Nr. 445/2011 darbības joma, arī dalās ar Aģentūru pieredzē par šīs regulas piemērošanu. Aģentūra koordinē pieredzes apmaiņu ar šīm par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām.
5. Aģentūra vāc visu informāciju par šīs regulas piemērošanas pieredzi un vajadzības gadījumā izstrādā ieteikumus Komisijai nolūkā uzlabot šo regulu.
6. Valstu drošības iestādes atbalsta Aģentūru šīs informācijas vākšanā no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem.
7. Aģentūra ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā analizē metodes efektivitāti un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, infrastruktūras pārvaldītāju un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību pieredzi, kas gūta, piemērojot šo regulu.
6. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šo regulu piemēro no 2013. gada 7. jūnija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 16. novembrī