NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 66/2014
ze dne 14. ledna 2014,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem má Komise ve vhodných případech zavést prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako jsou spotřebiče pro domácnost, mezi něž patří trouby, varné desky a sporákové odsavače par.
(3)
Komise provedla přípravné studie s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty kuchyňských spotřebičů pro domácnost, jako jsou trouby, varné desky a sporákové odsavače par. K vypracování studií přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Hlavním environmentálním aspektem uvedených výrobků, který je považován za významný pro účely tohoto nařízení, je spotřeba energie při jejich používání.
(5)
Na celkové spotřebě energie kuchyňských spotřebičů pro domácnost, jako jsou trouby, varné desky a sporákové odsavače par, se mohou významně podílet funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu. U těchto spotřebičů je spotřeba energie uvedených funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav pro trouby a varné desky pro domácnost jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (2).
(6)
Roční spotřeba energie trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost v EU v roce 2010 byla odhadnuta na 755 PJ (spotřeba primární energie). Pokud nebudou přijata zvláštní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 bude roční spotřeba energie činit 779 PJ. Z přípravných studií vyplývá, že spotřebu energie těchto výrobků lze výrazně snížit.
(7)
Očekává se, že výsledkem požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení společně s požadavky na označování podle nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 65/2014 (3) budou roční úspory primární energie v roce 2020 ve výši 27 PJ/rok, které se do roku 2030 zvýší na 60 PJ/rok.
(8)
Z přípravných studií vyplývá, že požadavky týkající se dalších parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 bodě 1.3 směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a plynu u kuchyňských spotřebičů pro domácnost, jako jsou trouby, varné desky a sporákové odsavače par, při jejich používání představuje nejvýznamnější environmentální aspekt.
(9)
Energetická účinnost výrobků podléhajících tomuto nařízení by měla být zvýšena použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.
(10)
Požadavky na ekodesign by neměly mít negativní dopad na funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby energie při používání výrobku měly převýšit případné další dopady na životní prostředí během jeho výroby a likvidace.
(11)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně ve třech fázích, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový rámec by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení, která jsou již na trhu, aby byly zohledněny náklady vzniklé konečným uživatelům a výrobcům, zejména pak malým a středním podnikům, a současně aby bylo zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(12)
Parametry výrobků by měly být měřeny a počítány pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření a výpočtů včetně - pokud jsou k dispozici - harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními organizacemi uvedenými v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (4).
(13)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody.
(14)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli poskytovat informace v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(15)
Pro zajištění korektní hospodářské soutěže, dosažení zamýšlených úspor energie a přesné informování spotřebitelů o energetické náročnosti výrobků by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek, jejichž cílem je zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat k získání prostoru pro deklarování příznivějších vlastností modelu, než jaké lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(16)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších spotřebičů na trhu, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o nejvýznamnějších dopadech výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(17)
Je vhodné stanovit přezkum ustanovení tohoto nařízení s ohledem na technický pokrok, a zejména na účinnost a vhodnost přístupu použitého pro určení energetické účinnosti trub.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh a uvádění do provozu trub pro domácnost (též zabudovaných do sporáků), varných desek pro domácnost a elektrických sporákových odsavačů par pro domácnost, též pokud se prodávají za jiným účelem než pro využití v domácnosti.
2. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
spotřebiče, které používají jiné zdroje energie než elektřinu nebo plyn;
b)
spotřebiče, které nabízejí funkci „mikrovlnného ohřevu“;
c)
malé trouby;
d)
přenosné trouby;
e)
trouby s akumulací tepla;
f)
trouby ohřívané párou jako primární funkcí ohřevu;
g)
zakryté plynové hořáky ve varných deskách;
h)
kuchyňské spotřebiče pro venkovní použití;
i)
spotřebiče určené k použití pouze s plyny „třetí skupiny“ (propanem a butanem);
j)
grily.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/EC se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„troubou“ se rozumí spotřebič nebo část spotřebiče, který má jeden nebo více pečicích prostorů využívajících elektřinu a/nebo plyn, ve kterém se připravují pokrmy v režimu přirozené nebo nucené konvekce;
2)
„pečicím prostorem“ se rozumí uzavřený prostor, v němž lze regulovat teplotu pro přípravu pokrmů;
3)
„troubou s více pečicími prostory“ se rozumí trouba se dvěma nebo více pečicími prostory, přičemž každý z nich je ohříván samostatně;
4)
„malou troubou“ se rozumí trouba, jejíž všechny pečicí prostory mají šířku a hloubku menší než 250 mm nebo výšku menší než 120 mm;
5)
„přenosnou troubou“ se rozumí trouba o hmotnosti menší než 18 kg za předpokladu, že není určena k zabudování do jiných zařízení;
6)
„mikrovlnným ohřevem“ se rozumí ohřev potravin pomocí elektromagnetické energie;
7)
„režimem s přirozenou konvekcí“ se rozumí provozní režim trouby využívající pro oběh ohřátého vzduchu v pečicím prostoru trouby pouze přirozené konvekce;
8)
„režimem s nucenou konvekcí“ se rozumí režim, kdy je oběhu ohřátého vzduchu v pečicím prostoru trouby dosaženo zabudovaným ventilátorem;
9)
„cyklem“ se rozumí doba ohřevu normalizované náplně v pečicím prostoru trouby za stanovených podmínek;
10)
„sporákem“ se rozumí spotřebič využívající plyn nebo elektřinu, který se skládá z trouby a varné desky;
11)
„provozním režimem“ se rozumí stav trouby nebo varné desky během používání;
12)
„zdrojem tepla“ se rozumí hlavní forma energie pro ohřev trouby nebo varné desky;
13)
„elektrickou varnou deskou“ se rozumí spotřebič nebo část spotřebiče, které mají jednu nebo více varných zón a/nebo varných ploch, včetně řídicí jednotky, a jsou ohřívány elektrickou energií;
14)
„plynovou varnou deskou“ se rozumí spotřebič nebo část spotřebiče, které mají jednu nebo více varných zón, včetně řídicí jednotky, a jsou ohřívány plynovými hořáky o minimálním výkonu 1,16 kW;
15)
„varnou deskou“ se rozumí „elektrická varná deska“, „plynová varná deska“ nebo „kombinovaná varná deska“;
16)
„zakrytými plynovými hořáky“ se rozumí uzavřené sporákové hořáky zakryté těžkou skleněnou nebo keramickou deskou, která vytváří hladký, souvislý varný povrch;
17)
„kombinovanou varnou deskou“ se rozumí spotřebič s jednou nebo několika elektricky ohřívanými varnými zónami nebo plochami a jednou nebo několika varnými zónami ohřívanými plynovými hořáky;
18)
„varnou zónou“ se rozumí část varné desky o průměru nejméně 100 mm, na kterou se pokládá nádobí a kde se ohřívá, přičemž najednou se může ohřívat nejvýše jeden kus nádobí; plocha varné zóny může být na povrchu varné desky viditelně vyznačena;
19)
„varnou plochou“ se rozumí část prostoru elektrické varné desky ohřívaná indukovaným magnetickým polem, kam se pokládá ohřívané nádobí, kde není viditelně vyznačeno umístění nádobí a kde lze najednou používat více než jeden kus nádobí;
20)
„sporákovým odsavačem par“ se rozumí spotřebič poháněný jím ovládaným motorem, který je určen k odsávání znečištěného vzduchu nad varnou deskou, nebo který obsahuje systém se spodním odtahem určený k montáži v blízkosti sporáků, varných desek a podobných varných výrobků, který odsává páry do vnitřního odsávacího potrubí;
21)
„automatickým režimem při vaření“ se rozumí stav, při kterém je průtok vzduchu sporákovým odsavačem par po dobu vaření automaticky řízen pomocí čidla nebo čidel, včetně vlhkosti, teploty apod.;
22)
„plně automatickým sporákovým odsavačem par“ se rozumí sporákový odsavač par, v němž jsou po dobu 24 hodin včetně doby vaření průtok vzduchu a/nebo další funkce automaticky řízeny pomocí čidla nebo čidel;
23)
„bodem nejvyšší účinnosti“ (BEP) se rozumí provozní bod sporákového odsavače par s maximální účinností proudění tekutin (FDEhood);
24)
„průměrným osvětlením“ (Emiddle) se rozumí průměrná hodnota osvětlení varného povrchu osvětlovacím systémem sporákového odsavače par měřená v luxech;
25)
„vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji napájení, ale nevykonává žádnou funkci, nebo pouze udává indikaci vypnutého stavu, nebo vykonává pouze funkce, které mají zabezpečit elektromagnetickou kompatibilitu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES (5);
26)
„pohotovostním režimem“ se rozumí stav, v němž je zařízení připojeno k síťovému zdroji napájení, je závislé na příkonu ze síťového zdroje napájení, aby fungovalo určeným způsobem, a poskytuje pouze funkci opětovné aktivace, nebo funkci opětovné aktivace a pouze indikaci aktivované funkce opětovné aktivace a/nebo zobrazování informací nebo indikaci stavu; tento stav může trvat po neomezenou dobu;
27)
„funkcí opětovné aktivace“ se rozumí funkce, která umožňuje aktivaci dalších režimů včetně aktivního režimu, a to pomocí dálkového spínače, včetně dálkového ovládání, vnitřního čidla nebo časového spínače, do stavu zajišťujícího další funkce včetně funkce hlavní;
28)
„zobrazováním informací nebo indikací stavu“ se rozumí stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí spotřebitel, který výrobek kupuje nebo u kterého se očekává, že jej koupí;
30)
„ekvivalentním modelem“ se rozumí model uvedený na trh se stejnými technickými parametry jako jiný model uvedený na trh stejným výrobcem nebo dovozcem pod jiným obchodním kódovým číslem.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost, včetně časových lhůt, jsou stanoveny v příloze I.
2. Splnění požadavků na ekodesign se měří a vypočte v souladu s metodami stanovenými v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený přílohou IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený přílohou V uvedené směrnice.
2. Pro účely posouzení shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat kopii výpočtů uvedených v příloze II tohoto nařízení.
3. Jestliže informace uvedené v technické dokumentaci k některému modelu byly získány výpočtem na základě konstrukčního návrhu nebo extrapolací údajů z jiných ekvivalentních spotřebičů, případně oběma těmito metodami, musí technická dokumentace obsahovat podrobnosti o těchto výpočtech nebo extrapolacích či obou těchto metodách a o zkouškách provedených výrobci za účelem ověření přesnosti provedených výpočtů. V takových případech musí technická dokumentace obsahovat také seznam všech dalších ekvivalentních modelů, u kterých byly informace uvedené v technické dokumentaci získány stejným způsobem.
4. Jestliže výrobce nebo dovozce umístí na trh ekvivalentní modely, výrobce nebo dovozce musí přiložit seznam všech ostatních ekvivalentních modelů.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Orgány členských států použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty pro spotřebiče s nejlepšími výkonnostními parametry dostupné na trhu v době vstupu toto nařízení v platnost jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru nejpozději sedm let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Přezkum mimo jiné posoudí proveditelnost: případných požadavků na zvýšení míry využití a recyklace spotřebičů, požadavků na trvanlivost a životnost, zahrnutí profesionálních a komerčních spotřebičů a požadavků na odstraňování kouře a zápachu.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
2. Použije se po jednom roce od vstupu v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. ledna 2014.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 66/2014
(2014. gada 14. janvāris),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves cepeškrāsnīm, plītsvirsmām un tvaika nosūcējiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
pēc apspriešanās ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām.
(2)
Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisijai vajadzības gadījumā jāievieš īstenošanas pasākumi ražojumiem, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, sadzīves tehnikas ierīcēm, tostarp cepeškrāsnīm, plītsvirsmām un tvaika nosūcējiem.
(3)
Komisija ir veikusi priekšizpētes, lai izanalizētu tādu sadzīves ēdiena gatavošanas ierīču kā cepeškrāšņu, plītsvirsmu un tvaika nosūcēju tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Priekšizpētēs piedalījās ieinteresētās personas un puses no Savienības un trešām valstīm, un to rezultāti ir publiskoti.
(4)
Galvenais priekšizpētēs ietverto ražojumu vides aspekts, kas tiek uzskatīts par būtisku saistībā ar šo regulu, ir to energopatēriņš lietošanas posmā.
(5)
Gaidstāves un izslēgtā režīmā sadzīves ēdiena gatavošanas ierīces, piemēram, cepeškrāsnis, plītsvirsmas un tvaika nosūcēji, var patērēt lielu daļu no kopējā enerģijas patēriņa. Šādām ierīcēm energopatēriņš šādos režīmos ir daļa no prasību minimuma energoefektivitātes jomā. Prasības attiecībā uz sadzīves cepeškrāšņu un plītsvirsmu gaidstāves režīmu un izslēgtu režīmu tiek noteiktas, pamatojoties uz ekodizaina prasībām Komisijas 2008. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 1275/2008, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā (2).
(6)
Aplēsts, ka sadzīves cepeškrāšņu, plītsvirsmu un tvaika nosūcēju enerģijas patēriņš ES 2010. gadā ir bijis 755 PJ (primārās enerģijas patēriņš). Ja vien netiks veikti īpaši pasākumi, prognozēts, ka enerģijas patēriņš 2020. gadā sasniegs 779 PJ. Priekšizpētēs konstatēts, ka minēto ražojumu energopatēriņu ir iespējams būtiski samazināt.
(7)
Paredzams, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības apvienojumā ar marķējuma prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 65/2014 (3), ļaus ietaupīt 27 PJ primārās enerģijas 2020. gadā un ka šis skaitlis pieaugs līdz 60 PJ 2030. gadā.
(8)
Priekšizpētes liecina, ka nav vajadzīgas prasības attiecībā uz citiem ekodizaina parametriem, kas minēti Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļas 1.3. punktā, jo svarīgākais vides aspekts ir sadzīves ēdiena gatavošanas ierīču, piemēram, cepeškrāšņu, plītsvirsmu un tvaika nosūcēju, elektroenerģijas un gāzes patēriņš lietošanas posmā.
(9)
Būtu jāuzlabo to ražojumu energoefektivitāte, uz kuriem attiecas šī regula, šajā nolūkā izmantojot esošas nepatentētas, izmaksu ziņā efektīvas tehnoloģijas, ar kurām iespējams samazināt šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas.
(10)
Ekodizaina prasībām nevajadzētu pasliktināt ražojuma funkcionalitāti no tiešā lietotāja viedokļa, un tām nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt veselību, drošību vai vidi. Konkrētāk, enerģijas patēriņa samazinājumam lietošanas posmā būtu vairāk nekā jāatsver jebkāda iespējama papildu ietekme uz vidi ražošanas posmā vai likvidēšanas laikā.
(11)
Ekodizaina prasības būtu jāievieš pakāpeniski trīs posmos, lai ražotājiem būtu pietiekami daudz laika mainīt to ražojumu konstrukciju, uz kuriem attiecas šī regula. Šāds laikposms būtu jānosaka tā, lai negatīvi neietekmētu tirgū jau pieejamo iekārtu funkcionalitāti un lai ņemtu vērā izmaksas, kas rodas tiešajiem lietotājiem un ražotājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, vienlaikus nodrošinot šīs regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu.
(12)
Ražojumu parametri būtu jāmēra un jāaprēķina, izmantojot mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami un kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, tostarp, attiecīgā gadījumā, harmonizētie standarti, kurus pieņēmušas Eiropas standartizācijas iestādes, kas minētas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju (4).
(13)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu ar šo regulu nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.
(14)
Atbilstības pārbaužu vienkāršošanai ražotājiem būtu jāsniedz informācija Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā, ciktāl šī informācija attiecināma uz šajā regulā ietvertajām prasībām.
(15)
Lai nodrošinātu godīgu konkurenci un nolūkā panākt iecerētos enerģijas ietaupījumus un nodrošināt, ka patērētāji saņem pareizu informāciju par ražojumu energoefektivitāti, šajā regulā būtu nepārprotami jānorāda, ka pielaides, kas valstu tirgus uzraudzības iestādēm jāievēro, veicot fiziskos testus, lai noteiktu, vai energopatēriņu ietekmējošā ražojuma konkrētais modelis atbilst šai regulai, ražotāji nedrīkst izmantot, lai varētu deklarēt labākus modeļa rādītājus, nekā iespējams pamatot ar ražojuma tehniskajā dokumentācijā minētajiem mērījumiem un aprēķiniem.
(16)
Papildus šajā regulā noteiktajām juridiski saistošajām prasībām būtu jānosaka arī indikatīvie kritēriji tirgū pieejamajām ierīcēm ar labākajiem rādītājiem, lai nodrošinātu, ka informācija par šajā regulā aplūkoto ražojumu visbūtiskākajiem ekoloģiskajiem aspektiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama.
(17)
Ir lietderīgi paredzēt šīs regulas noteikumu pārskatīšanu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, jo īpaši tās pieejas efektivitāti un piemērotību, ko izmanto, lai noteiktu cepeškrāšņu energoefektivitāti.
(18)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam izveidotā komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu nosaka ekodizaina prasības sadzīves cepeškrāšņu (tostarp plītīs iebūvētu), sadzīves plītsvirsmu un sadzīves elektrisko tvaika nosūcēju - arī tad, ja šīs ierīces netirgo sadzīves mērķiem - laišanai tirgū un nodošanai ekspluatācijā.
2. Šo regulu nepiemēro:
a)
ierīcēm, kurās kā enerģijas avotu neizmanto elektroenerģiju vai gāzi;
b)
ierīcēm, kurām ir “karsēšanas ar mikroviļņiem” funkcija;
c)
mazām cepeškrāsnīm;
d)
pārnēsājamām cepeškrāsnīm;
e)
siltuma akumulācijas cepeškrāsnīm;
f)
cepeškrāsnis, kurās kā primāro karsēšanas avotu izmanto tvaiku;
g)
nosegtiem gāzes degļiem plītsvirsmās;
h)
ārpus telpām izmantojamām ēdiena gatavošanas ierīcēm;
i)
ierīcēm, kas paredzētas izmantošanai tikai ar “trešās saimes” gāzēm (propānu un butānu);
j)
griliem.
2. pants
Definīcijas
Papildus Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktajām definīcijām šajā regulā izmanto šādas definīcijas:
1)
“cepeškrāsns” ir ar elektroenerģiju vai gāzi darbināma ierīce vai ierīces daļa ar vienu vai vairākām kamerām, kur ēdiens tiek gatavots parastajā vai ventilatora režīmā;
2)
“kamera” ir noslēgts nodalījums, kurā ēdiena gatavošanas nolūkā var kontrolēt temperatūru;
3)
“daudzkameru cepeškrāsns” ir cepeškrāsns ar divām vai vairāk kamerām, kuras katru silda atsevišķi;
4)
“maza cepeškrāsns” ir cepeškrāsns, kuras katras kameras platums un dziļums ir mazāks nekā 250 mm vai arī kameras augstums ir mazāks nekā 120 mm;
5)
“pārnēsājama cepeškrāsns” ir cepeškrāsns, kuras masa ir mazāka nekā 18 kg ar nosacījumu, ka tā nav paredzēta iebūvēšanai;
6)
“karsēšana ar mikroviļņiem” ir ēdiena karsēšana, izmantojot elektromagnētisko enerģiju;
7)
“parastais režīms” ir tāds cepeškrāsns ekspluatācijas režīms, kad sakarsēta gaisa cirkulācija cepeškrāsns kamerā notiek tikai dabīgās konvekcijas rezultātā;
8)
“ventilatora režīms” ir tāds cepeškrāsns režīms, kad sakarsēta gaisa cirkulāciju cepeškrāsns kamerā nodrošina iebūvēts ventilators;
9)
“cikls” ir standartizēta objekta uzkarsēšanas periods cepeškrāsns kamerā noteiktos apstākļos;
10)
“plīts” ir ar gāzi vai elektroenerģiju darbināma ierīce, kas sastāv no cepeškrāsns un plītsvirsmas;
11)
“darbības režīms” ir cepeškrāsns vai plītsvirsmas stāvoklis lietošanas laikā;
12)
“siltuma avots” ir galvenais enerģijas veids, ko izmanto cepeškrāsns vai plītsvirsmas karsēšanai;
13)
“elektriska plītsvirsma” ir ar elektroenerģiju darbināma ierīce vai ierīces daļa, kurā ir iestrādāts viens vai vairāki sildriņķi un/vai sildzonas, kā arī vadības ierīce;
14)
“gāzes plītsvirsma” ir ierīce vai ierīces daļa, kurā ir iestrādāts viens vai vairāki sildriņķi, kā arī vadības ierīce, un kuru darbina ar gāzes degļiem ar minimālo jaudu 1,16 kW;
15)
“plītsvirsma” ir “elektriskā plītsvirsma”, “gāzes plītsvirsma” vai “kombinētā plītsvirsma”;
16)
“nosegti gāzes degļi” ir noslēgti vai hermetizēti gāzes pavarda degļi, kuri nosegti ar īpaši izturīgu stikla vai keramikas pārsegu, kas veido gludu, vienlaidu gatavošanas virsmu;
17)
“kombinēta plītsvirsma” ir ierīce ar vienu vai vairākiem elektriskajiem sildriņķiem vai sildzonām un vienu vai vairākiem gāzes sildriņķiem;
18)
“sildriņķis” ir plītsvirsmas daļa ar vismaz 100 mm diametru, kur novieto un karsē ēdiena gatavošanas traukus un kur vienlaicīgi nevar karsēt vairāk kā vienu ēdiena gatavošanas trauku; sildriņķis uz plītsvirsmas var būt redzami iezīmēts;
19)
“sildzona” ir tā ar inducētu magnētisko lauku karsētas elektriskās plītsvirsmas daļa, kur karsēšanai novieto ēdiena gatavošanas traukus, bet kur nav redzama iezīmējuma ēdiena gatavošanas trauku novietošanai un kur vienlaicīgi var izmantot vairāk nekā vienu ēdiena gatavošanas trauku;
20)
“tvaika nosūcējs” ir ierīce, ko darbina motors un kas šo motoru vada, un kas paredzēta piesārņota gaisa savākšanai virs plītsvirsmas, vai tāda ierīce, kurā ir ietverta lejupvelkmes sistēma, kuru paredzēts uzstādīt blakus pavardiem, plītsvirsmām un tamlīdzīgām ēdiena gatavošanas ierīcēm un kura nosūc tvaiku uz leju iekšējā izplūdes caurulē;
21)
“automātisks darbības režīms ēdiena gatavošanas periodā” ir stāvoklis, kurā tvaika nosūcēja radītā gaisa plūsma ēdiena gatavošanas periodā tiek automātiski kontrolēta, izmantojot devēju(-us), tostarp ņemot vērā mitrumu, temperatūru u. c.;
22)
“pilnīgi automātisks tvaika nosūcējs” ir tvaika nosūcējs, kurā gaisa plūsma un/vai citas funkcijas, izmantojot sensorus, tiek automātiski kontrolētas 24 stundas diennaktī, tostarp ēdiena gatavošanas periodā;
23)
“optimālais darba punkts” (BEP) ir tvaika nosūcēja darba punkts, kurā tas darbojas ar maksimālu hidrodinamisko efektivitāti (FDEhood);
24)
“vidējais apgaismojums” (Emiddle) ir vidējais apgaismojums, ko tvaika nosūcēja apgaismes sistēma nodrošina uz ēdiena gatavošanas virsmas, izteikts luksos (lux).
25)
“izslēgts režīms” ir stāvoklis, kurā iekārta ir pieslēgta elektrotīklam, bet nenodrošina nekādas funkcijas vai nodrošina tikai norādi par atrašanos izslēgtā režīmā, vai arī nodrošina funkcionalitāti, kas paredzēta elektromagnētiskās saderības nodrošināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/108/EK (5);
26)
“gaidstāves režīms” ir stāvoklis, kad iekārta ir pieslēgta elektrotīklam, ir atkarīga no elektrotīkla enerģijas, lai darbotos, kā paredzēts, un nodrošina vai nu tikai reaktivācijas funkciju, vai reaktivācijas funkciju un tikai ieslēgtas reaktivācijas funkcijas indikāciju, un/vai informācijas vai statusa rādījumu, un šāds stāvoklis var turpināties nenoteiktu laiku;
27)
“reaktivācijas funkcija” ir funkcija, ar kuru, izmantojot tālvadības slēdzi, tostarp tālvadības pulti, iebūvētu devēju vai taimeri, var aktivizēt citus režīmus, tostarp aktīvo režīmu, lai nodrošinātu papildu funkcijas, tostarp pamatfunkciju;
28)
“informācijas vai statusa rādījumi” ir pastāvīga funkcija, ar kuru displejā sniedz informāciju vai rāda iekārtas statusu, tostarp pulksteni;
29)
“tiešais lietotājs” ir patērētājs, kas pērk iekārtu vai kurš ir potenciāls iekārtas pircējs;
30)
“ekvivalents modelis” ir modelis, kas tirgū laists ar tādiem pašiem tehniskajiem parametriem kā tā paša ražotāja vai importētāja cits tirgū laists modelis ar atšķirīgu tirdzniecības kodu.
3. pants
Ekodizaina prasības un termiņi
1. Ekodizaina prasības, tostarp to termiņi, sadzīves cepeškrāsnīm, plītsvirsmām un tvaika nosūcējiem ir izklāstītas I pielikumā.
2. Atbilstību ekodizaina prasībām mēra un aprēķina saskaņā ar II pielikumā noteiktajām metodēm.
4. pants
Atbilstības novērtēšana
1. Atbilstības novērtēšanai, kas minēta Direktīvas 2009/125/EK 8. pantā, izmantojamā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējā dizaina kontrole jeb konstrukcijas iekšējā kontrole vai V pielikumā noteiktā vadības sistēma atbilstības novērtēšanai.
2. Atbilstības novērtēšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šīs regulas II pielikumā minētā aprēķina kopiju.
3. Ja tehniskajā dokumentācijā iekļautā informācija par kādu modeli ir iegūta, veicot aprēķinus uz konstrukcijas pamata vai ekstrapolējot no ekvivalentām iekārtām iegūtus rezultātus, vai arī izmantojot abus šos paņēmienus, tehniskajā dokumentācijā iekļauj informāciju par šiem aprēķiniem un/vai ekstrapolācijām un par testiem, ko ražotāji ir veikuši, lai pārbaudītu veikto aprēķinu precizitāti. Šādos gadījumos tehniskajā dokumentācijā iekļauj arī visu citu ekvivalento modeļu sarakstu, par kuriem tehniskajā dokumentācijā iekļautā informācija ir tikusi iegūta tādā pašā veidā.
4. Ja ražotājs vai importētājs laiž tirgū ekvivalentus modeļus, ražotājs vai importētājs iekļauj arī visu citu ekvivalento modeļu sarakstu.
5. pants
Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes saistībā ar atbilstību šīs regulas I pielikumā noteiktajām prasībām, dalībvalstu iestādes piemēro šīs regulas III pielikumā aprakstīto verifikācijas procedūru.
6. pants
Indikatīvie kritēriji
Šīs regulas IV pielikumā norādīti indikatīvie kritēriji šīs regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamām iekārtām ar labākajiem raksturlielumiem.
7. pants
Pārskatīšana
Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, Komisija šo regulu pārskata un par pārskatīšanas rezultātiem Apspriežu forumu informē ne vēlāk kā septiņus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Cita starpā pārskatīšanā izvērtē, cik lietderīgi ir: noteikt iespējamās prasības par iekārtu pārstrādes un otrreizējas izmantošanas uzlabošanu; noteikt prasības par ilgizturību un kalpošanas laiku; regulas darbības jomā iekļaut profesionālām un komerciālām vajadzībām paredzētas iekārtas; noteikt prasības par dūmu un smaku uztveršanu.
8. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. To sāk piemērot vienu gadu pēc tās stāšanās spēkā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 14. janvārī