PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/110
ze dne 26. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „předchozí šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1256/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Thajska a Ukrajiny (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického (ad valorem) cla v rozsahu mezi 10,1 % a 90,6 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. září 2013 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího svařované ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby svařovaných trubek a dutých profilů v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti platných opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v Bělorusku, ČLR, Rusku a na Ukrajině (dále jen „dotčené země“), dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a zástupce dotčených zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o něj požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Rusku a na Ukrajině se v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Komise ve stanovené lhůtě neobdržela žádné informace pro výběr vzorku od vyvážejících výrobců z ČLR. Informace pro výběr vzorku Komise obdržela od jednoho vyvážejícího výrobce z Ukrajiny. Od vyvážejících výrobců z Ruska obdržela tři odpovědi. Komise z tohoto důvodu nepovažovala výběr vzorku vyvážejících výrobců za nutný.
4.2.2. Výběr vzorku dovozců a výrobců v Unii
(10)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. Protože od dovozců, kteří nejsou ve spojení, Komise žádné informace neobdržela, nebyl u nich proveden výběr vzorku.
(11)
Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, kterých se toto řízení týká, bylo v oznámení o zahájení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje výrobců, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Vzorek odpovídal největšímu reprezentativnímu objemu výroby a prodeje, který bylo možné během doby, jež byla k dispozici, náležitě prošetřit, a představoval 52 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Vzorek byl reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnoval čtyři různé členské státy. S výrobci v EU proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům a výrobcům v Unii vybraným do vzorku. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Karviná, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakov, Polsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itálie,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené království;
b)
vyvážející výrobce v Bělorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bělorusko;
c)
obchodník, jenž je ve spojení s vyvážejícím výrobcem na Ukrajině:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko;
d)
výrobce v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Jihoafrická republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, pocházející z Běloruska, ČLR, Ruska a Ukrajiny, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Obdobný výrobek
(15)
U svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v Unii výrobním odvětvím Unie a u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi byly zjištěny v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných v dotčených zemích a prodávaných na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany čtyř dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
(17)
Všechny čtyři dotčené země, kterých se šetření týkala, vyvezly během období přezkumného šetření dotčený výrobek v zanedbatelném množství. Není proto pravděpodobné, že by dumping v případě těchto čtyř zemí, kterých se šetření týkala, pokračoval. Posuzování se tedy omezilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu na základě vývozních cen do jiných třetích zemí. Stejně jako u předchozího šetření nebyl na vývoz do Běloruska za tímto účelem brán zřetel.
ZEMĚ BEZ TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
1. Srovnatelná země
(18)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Bělorusko a ČLR nejsou považovány za země s tržním hospodářstvím. V předchozím šetření se pro účely určení běžné hodnoty jako srovnatelná země použily USA. V oznámení o zahájení se na návrh žadatele předpokládalo, že se jako srovnatelná země v tomto přezkumu před pozbytím platnosti použijí také USA.
(19)
Komise však obdržela připomínky od společnosti Mogilev a od běloruských orgánů. Od zúčastněných stran v ČLR neobdržela žádné připomínky.
(20)
Běloruské zúčastněné strany namítly, že USA nejsou vhodnou volbou srovnatelné země z důvodu údajných vazeb mezi jediným americkým spolupracujícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie.
(21)
Běloruské strany místo toho jako srovnatelnou zemi navrhly Rusko, neboť ruský ocelářský průmysl má údajně vzhledem ke společným vazbám na bývalý Sovětský svaz podobný charakter jako běloruský ocelářský průmysl.
(22)
Šetřením však bylo zjištěno, že ve výrobních nákladech jediného spolupracujícího výrobce v Rusku se nepřiměřeně odrážela hodnota zemního plynu (viz 69. bod odůvodnění níže). Kromě toho nebyla dostatečná ani spolupráce ze strany tohoto ruského výrobce (viz 61. bod odůvodnění níže). Rusko proto nebylo možné považovat za vhodnou volbu.
(23)
Komise určila také další třetí země vyvážející dotčený výrobek do Unie. Komise kontaktovala výrobce ve 14 zemích, které jsou známé výrobou oceli. Mezi tyto země patří například Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Jihoafrická republika, Jižní Korea a Tchaj-wan.
(24)
Komise během šetření nezaznamenala žádnou spolupráci na straně amerických výrobců. Nicméně obdržela vyplněné dotazníky od výrobců z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a z Jihoafrické republiky. Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje výrobce v Jihoafrické republice Komise rozhodla, že Jihoafrická republika bude nejvhodnější volbou.
BĚLORUSKO
1. Předběžná poznámka
(25)
Při šetření spolupracoval největší známý výrobce v Bělorusku OJSC Mogilev Metallurgical Works (dále jen „společnost Mogilev“). Společnost Mogilev však v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie proto vycházely z vývozních cen do jiných třetích zemí, jak je uvedeno níže ve 27. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(26)
Běžná hodnota pro Bělorusko byla u obdobného výrobku stanovena podle jednotlivých typů výrobku na základě domácích prodejních cen odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení, v běžném obchodním styku. Pokud se určitý typ obdobného výrobku neprodával v běžném obchodním styku nebo se na domácím trhu v Jihoafrické republice neprodal v reprezentativním množství, stanovila Komise běžnou hodnotu tak, že k výrobním nákladům obdobného výrobku připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(27)
V průběhu období přezkumného šetření společnost Mogilev dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Pravděpodobná vývozní cena byla proto určena na základě prodejních cen v jiných třetích zemích.
2.3. Srovnání
(28)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(29)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, rabatech, slevách a obchodní úrovni.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(30)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(31)
Výrobní linky společnosti Mogilev byly používány jak na výrobu svařovaných trubek a dutých profilů, tak na výrobu dutých profilů (výroba těchto dvou výrobků se liší pouze v nepatrné části výrobního procesu). Společnost Mogilev vyráběla významné množství dutých profilů a vyvážela je mimo jiné i do Unie, neboť na tyto výrobky se v Unii nevztahují platná antidumpingová cla. Kromě toho společnost Mogilev vyráběla svařované trubky o vnějším průměru přesahujícím 168,3 mm (dále jen „velké trubky“), které v Unii rovněž nepodléhají antidumpingovým clům.
(32)
Vzhledem k současnému sortimentu se nevyužitá kapacita společnosti Mogilev odhaduje na přibližně 20 000 tun nebo přibližně 5 % spotřeby Unie.
(33)
Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření společnost Mogilev prodá na trh Unie velké množství svařovaných trubek za dumpingové ceny.
(34)
Po zveřejnění výsledků šetření však společnost Mogilev namítla, že výrobu zpomaluje provádění hydraulických zkoušek, a proto je její skutečná volná kapacita výrazně nižší. Nicméně hydraulické zkoušky představují jen méně významnou část celého výrobního procesu dotčeného výrobku, takže problém tohoto kapacitního omezení lze poměrně snadno vyřešit. Návrh na stanovení volné kapacity závodu s ohledem na kapacitu omezení hydraulického testovacího zařízení proto nebylo možné přijmout.
3.2. Přesun výroby od jiných výrobků vyráběných ve stejném zařízení
(35)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, pro společnost Mogilev je v současné době lukrativnější vyrábět duté profily, které nepodléhají antidumpingovým clům, než svařované trubky, na něž se v Unii antidumpingová cla vztahují. V období přezkumného šetření byla výroba skutečně výrazně zaměřena na výrobky, které v Unii nepodléhají antidumpingovým clům, což se týkalo převážné většiny vyráběných výrobků. Pokud by opatření vztahující se ke svařovaným trubkám pozbyla platnosti, je možné očekávat, že společnost Mogilev bude vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby výrobků, na které se tato opatření v současné době nevztahují, přejde k výrobě svařovaných trubek.
(36)
Z toho důvodu existuje značné riziko, že pokud dojde ke zrušení opatření, společnost Mogilev alespoň částečně přejde z výroby výrobků, které v současné době nepodléhají antidumpingovým clům, k výrobě svařovaných trubek pro trh Unie za dumpingové ceny.
(37)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev tvrdila, že přechod z výroby současného sortimentu, tedy dutých profilů, k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů by nebyl okamžitý vzhledem k tomu, že duté profily již řadu let prodává ve výrazně větším poměru než svařované trubky a duté profily, a že nemá důvod tuto praxi měnit.
(38)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že EU je pro společnost Mogilev největším trhem pro odbyt dutých profilů a že v současné době společnost Mogilev svařované trubky ani duté profily na trh Unie neprodává. Společnost Mogilev však neposkytla žádné důkazy o tom, že by se poměr prodeje do EU mezi jednotlivými výrobky v případě zrušení opatření nezměnil. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v případě zrušení opatření bude společnost Mogilev pravděpodobně vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby dutých profilů alespoň částečně přejde k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů pro trh Unie.
3.3. Atraktivita trhu Unie
(39)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, Bělorusko v období přezkumného šetření do Unie dotčený výrobek nevyváželo. Pokud by došlo ke zrušení opatření, pravděpodobnost rizika přesměrování obchodu na trh Unie by se proto musela zakládat na následujících skutečnostech:
-
převažující prodejní ceny na ostatních vývozních trzích;
-
převažující ceny na trhu Unie - ceny výrobního odvětví Unie i dalších zdrojů dovozu - a
-
skutečnost, zda a případně v jakém množství společnost Mogilev prodává výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům.
(40)
Při porovnání průměrné prodejní ceny společnosti Mogilev v ostatních zemích s cenami na trhu Unie je patrná značná úroveň cenového podbízení. Při porovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje v rozmezí 30 % až 50 %. Ceny společnosti Mogilev jsou rovněž nižší než ceny ostatních zdrojů dovozu na trh Unie, jako je například Indie a Turecko.
(41)
Pravděpodobnost atraktivity trhu Unie je podpořena i tím, že společnost Mogilev již má prodejní kanály, které jsou v současné době používány k prodeji jiných výrobků, avšak v případě zrušení opatření mohou být využívány i k prodeji dotčeného výrobku.
(42)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření existuje značné riziko přesměrování vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, neboť trh Unie je z hlediska cen výrazně atraktivnější.
(43)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev uvedla, že nebylo řádně vzato v úvahu výrazné zvýšení jejího prodeje svařovaných trubek a dutých profilů na domácím a ruském trhu během posuzovaného období. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zvýšení objemu prodeje na těchto trzích bylo během šetření potvrzeno. Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev ve svých komentářích rovněž potvrdila, že svařované trubky a duté profily jsou prodávány za ceny nižší než převládající tržní ceny na trhu EU. Skutečnost, že se objem prodeje těchto výrobků postupně zvyšuje na domácím i ruském trhu tedy neznamená, že by riziko přesměrování prodeje na trh Unie z důvodu atraktivnějších cen EU bylo omezeno nebo odstraněno. Tvrzení společnosti Mogilev se proto zamítá.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Bělorusku, k riziku přesunu výroby od jiných výrobků na dotčený výrobek a k atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení dumpingového vývozu dotčeného výrobku z Běloruska.
ČLR
1. Předběžné poznámky
(45)
Jak je uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, Komise neobdržela žádnou odpověď z ČLR. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Čínské orgány byly informovány o záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích.
(46)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a Metal Bulletin.
(47)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(48)
Běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě průměrné prodejní ceny na domácím trhu odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení v běžném obchodním styku.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců musely vývozní ceny v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(50)
Komise nejdříve analyzovala statistiky Eurostatu. Dovážené množství výrobku dováženého z ČLR však bylo velice omezené a jeho cena proto nemohla být považována za reprezentativní. Z toho důvodu byla pravděpodobná dovozní cena určena na základě čínských obchodních statistik vývozu do třetích zemí.
2.3. Srovnání
(51)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(52)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, DPH bez nároku na odpočet, ve vývozních nákladech, rabatech a slevách.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(53)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(54)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity tyto zdroje:
-
informace poskytnuté žadatelem
-
dostupné publikace (například „Metal Bulletin“)
-
informace z předchozích šetření
(55)
Odvětví výroby svařovaných trubek v Číně je známé jako jednoznačně největší na světě. Podle údajů Metal Bulletin se v roce 2012 roční produkce svařovaných trubek pohybovala okolo 35 milionů tun. Žadatel odhadoval, že výrobní kapacita svařovaných trubek v ČLR výrazně přesahuje 45 milionů tun ročně. Celková volná kapacita by tak přesáhla 10 milionů tun, což představuje 25násobek celkové zjevné spotřeby svařovaných trubek v EU.
(56)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by čínští vyvážející výrobci prodali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(57)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců zjištění vycházejí z dostupných údajů. Riziko přesměrování obchodu na trh Unie v případě zrušení opatření v této souvislosti vychází z veřejně dostupných zdrojů.
(58)
Podle veřejně dostupných zdrojů, jako je například Metal Bulletin, je čínská cenová úroveň výrazně pod průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie, která činí 848 EUR/t, a pod průměrnými dovozními cenami hlavních vývozních zemí, jako například Indie a Turecko, do Unie. Ve srovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje mezi 30 % a 50 %. To jednoznačně dokazuje atraktivitu trhu Unie a konkurenceschopnost čínských cen v případě zrušení opatření.
(59)
S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že z důvodu podstatného cenového rozdílu zmíněného výše by v případě zrušení opatření existovalo značné riziko přesměrování obchodu z třetích zemí s nízkými cenami k lukrativnějšímu trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(60)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by došlo ke zrušení platných opatření, existuje riziko značného zvýšení čínského dumpingového vývozu dotčeného výrobku.
ZEMĚ S TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍM
RUSKO
1. Předběžné poznámky
(61)
Dva ruští vyvážející výrobci představující přibližně 75 % ruské výroby, kteří odevzdali dotazník pro výběr vzorku, později Komisi informovali o tom, že dotazník vyvážejícího výrobce vyplňovat nechtěli. Pouze jeden malý výrobce, jenž nevyváží do Unie a do ostatních zemí vyváží jen nevýznamné množství, při šetření spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě. Vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. O záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích byli informování ruští vyvážející výrobci, kteří nespolupracovali, i ruské orgány.
(62)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikami obchodu týkajícími se dovozu, které vypracoval Eurostat, s ruskými vývozními statistikami a údaji z Metal Bulletin.
(63)
Naprostý nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(64)
Komise zjistila, že statistiky Eurostatu uvádějí, že z Ruska bylo určité množství dotčeného výrobku dovezeno. Toto množství však bylo velice omezené, a proto ceny tohoto dovozu nemohly být považovány za reprezentativní. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie tak vycházely z vývozních cen do ostatních třetích zemí, jak je uvedeno níže v 73. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(65)
Jak je uvedeno výše v 61. bodě odůvodnění, vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena použít ke stanovení běžné hodnoty dostupné údaje. Za tímto účelem byly použity informace, které poskytl spolupracující ruský výrobce.
(66)
Běžná hodnota byla určena v souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení. Nejprve bylo stanoveno, zda celkové množství prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření bylo reprezentativní ve srovnání s ruským vývozním prodejem do třetích zemí. Prodej na domácím trhu byl shledán reprezentativním v případě, že objem prodeje obdobného výrobku představoval alespoň 5 % ruského prodeje na vývoz do třetích zemí.
(67)
Poté bylo zkoumáno, zda byl obdobný výrobek prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(68)
Za účelem prověření běžného obchodního styku bylo přihlédnuto k průměrným výrobním nákladům. Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, pokud jde o plyn, bylo zkoumáno, zda ceny plynu placené jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(69)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci se pohybovala okolo 30 % vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a výrazně nižší než tržní ceny ruského zemního plynu na neregulovaných vývozních trzích. Jelikož v záznamech vyvážejícího výrobce se náklady na zemní plyn neodrážely přiměřeně, jak požaduje čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence dostatečně reprezentativních nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu bylo považováno za vhodné provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), jež byla upravena s ohledem na místní distribuční náklady. Waidhaus je hlavním centrem prodeje ruského plynu do EU, jež je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady. Lze jej proto považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(70)
Následně Komise pro účely posouzení běžného obchodního styku použila průměrné výrobní náklady po úpravě související s náklady na plyn.
(71)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje, byla běžná hodnota stanovena jako průměrná cena ziskového domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(72)
Z důvodu naprosto nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena vývozní cenu stanovit na základě dostupných údajů. Informace poskytnuté jediným spolupracujícím ruským výrobcem nemohly být použity, neboť tento výrobce nevyvážel dotčený výrobek do EU a do jiných třetích zemí jej vyvážel pouze v nevýznamném množství.
(73)
Z tohoto důvodu a také vzhledem k tomu, že vývoz z Ruska do Unie dosahoval nevýznamného množství, se pravděpodobná vývozní cena stanovila na základě ruských vývozních statistik s údaji o vývozu do jiných třetích zemí. Vývoz do jiných třetích zemí dosahoval významného množství.
(74)
Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující ruský výrobce vyráběl výlučně takzvané „černé trubky“ (což jsou nepozinkované trubky), byly ke stanovení vývozní ceny použity údaje týkající se pouze černých trubek. Podle ruských vývozních statistik zahrnuje převážná většina ruského vývozu i černé trubky.
(75)
Po zveřejnění výsledků šetření jediný spolupracující ruský výrobce tvrdil, že se měly použít jeho vývozní ceny, neboť představují více než 10 % jeho celkového prodeje. Tento prodej však představuje méně než 2 % celkového vývozu uvedeného ruskými vývozními statistikami. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v důsledku nevýznamného množství vývozu tohoto výrobce není možné jeho vývozní ceny použít.
2.3. Srovnání
(76)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(77)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(78)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(79)
Podle odhadu žadatele volná kapacita dotčeného výrobku v Rusku přesahuje celkovou spotřebu na trhu EU. Žadatel při svém odhadu vycházel z informací zveřejněných odborným portálem Metal Expert. Dále žadatel odhadl využití kapacity na 56 %, což bylo potvrzeno informacemi poskytnutými spolupracujícím výrobcem.
(80)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by ruští vyvážející výrobci prodávali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
(81)
Po zveřejnění výsledků šetření nespolupracující ruští výrobci uvedení výše v 61. bodě odůvodnění tvrdili, že Komise nezohlednila informace týkající se údajné atraktivity ostatních trhů, jako například ruského trhu, a volné kapacity v Rusku, jež tito výrobci předložili.
(82)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že informace týkající se volné kapacity se vztahují k širšímu sortimentu výrobků, jako jsou například duté profily a trubky velkého průměru. Tyto informace mají proto menší význam než informace poskytnuté žadatelem. Kromě toho i na základě 60 % až 70 % míry využití kapacity uvedené ruskými výrobci by výsledná volná kapacita představovala většinu spotřeby na trhu EU.
(83)
Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícími ruskými výrobci týkající se údajné atraktivity ostatních trhů jako například ruského trhu, je třeba nejprve poznamenat, že z důvodu nedostatečné spolupráce nebylo možné tyto údaje ověřit. Tyto informace jsou navíc v rozporu s informacemi získanými během šetření, jež jsou uvedeny níže v 84. až 86. bodě odůvodnění, a které vycházejí z úředních ruských statistických údajů o vývozu a nebyly zpochybněny žádným ze dvou nespolupracujících ruských výrobců.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(84)
Podle ruských obchodních statistik je průměrná ruská vývozní cena 647 EUR/t, tedy výrazně nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 848 EUR/t a zároveň na stejné úrovni jako průměrné dovozní ceny hlavních vývozních zemí, jako je Indie a Turecko, na trh Unie.
(85)
Podle týchž obchodních statistik je až 33 % veškerého ruského vývozu prodáno do Ázerbájdžánu, jenž je pro Rusko nejdůležitějším vývozním trhem. Prodejní cena do Ázerbájdžánu je 586 EUR/t, tedy podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví EU, jež činí 848 EUR/t, a dokonce ještě nižší než ceny ostatních hlavních vývozců do Unie, jako je Indie nebo Turecko. Ruský vývoz do Ázerbájdžánu navíc odpovídá přibližně 15 % spotřeby EU. Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření se tento vývoz přesměruje do EU.
(86)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že pokud dojde ke zrušení opatření, existuje značné riziko přesměrování obchodu na trh Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(87)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Rusku a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení ruského dumpingového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(88)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že zachování platných opatření v případě Ruska a ukončení platných opatření v případě Ukrajiny (viz níže) představuje diskriminaci vzhledem k tomu, že Rusko má údajně podobnou volnou kapacitu jako Ukrajina.
(89)
Toto tvrzení však nepotvrzují výsledky šetření, při němž byla zjištěna významná volná kapacita v Rusku, jež je schopna pokrýt minimálně většinu spotřeby na trhu EU. Na druhé straně v případě Ukrajiny bylo zjištěno, že dostupná volná kapacita pro vývoz do ostatních zemí je omezená. Z důvodu těchto podstatně rozdílných volných kapacit obou zemí bylo tvrzení o diskriminaci zamítnuto.
UKRAJINA
1. Předběžné poznámky
(90)
Během šetření spolupracoval pouze jediný vyvážející výrobce na Ukrajině - skupina Interpipe. Tento subjekt se podílí na podstatné části ukrajinské výroby a na téměř naprosté většině jinak velice malého ukrajinského vývozu do Unie. Kromě toho jsou na Ukrajině další alespoň čtyři známí výrobci, kteří nespolupracují, avšak jejich vývoz do EU je podle obchodních statistik nevýznamný.
(91)
Vzhledem k tomu, že ukrajinský vývoz do Unie dosahuje jen nevýznamného objemu, byla pravděpodobná vývozní cena stanovena na základě prodejních cen skupiny Interpipe v jiných třetích zemích, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(92)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny Interpipe jakožto jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu tvořil alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku skupiny Interpipe na domácím trhu reprezentativní.
(93)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.
(94)
Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl domácí prodej v reprezentativním množství.
(95)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(96)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
a)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
b)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(97)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.
(98)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
a)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
b)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(99)
Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje podle typu výrobku.
(100)
Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(101)
Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům obdobného výrobku skupiny Interpipe během období přezkumného šetření přičetlo následující:
-
prodejní, správní a režijní náklady na domácí prodej obdobného výrobku skupiny Interpipe v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření a
-
zisk dosažený skupinou Interpipe z domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření;
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(102)
Vzhledem k nevýznamnému objemu ukrajinského vývozu do Unie byla pravděpodobná vývozní cena určena na základě prodejních cen skupiny Interpipe do jiných třetích zemí, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, neboť tento vývoz byl uskutečňován ve významném objemu.
(103)
Veškerý prodej skupiny Interpipe byl uskutečněn přímo s odběrateli ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena proto byla určena na základě cen zaplacených nebo splatných těmito nezávislými odběrateli.
2.3. Srovnání
(104)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(105)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu a nákladech na úvěry.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(106)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 16 %.
(107)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že v případě Ukrajiny Komise zjistila pokračování dumpingu v úrovni 16 %. Toto tvrzení je však neopodstatněné a zdá se, že se jedná o nedorozumění. Ve skutečnosti je v 17. bodě odůvodnění výše uvedeno, že všechny země včetně Ukrajiny vyvážely dotčený výrobek v období přezkumného šetření do EU v zanedbatelném množství. Z takového množství nelze vyvodit žádné rozumné závěry, a tudíž v případě Ukrajiny žádné obnovení dumpingu stanoveno nebylo. Toto tvrzení se proto zamítá.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(108)
V předchozím šetření Komise stanovila, že výrobní kapacita na Ukrajině přesahuje 400 000 tun ročně. Od té doby však dva ze známých výrobců výrobu svařovaných trubek ukončili, konkrétně Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, což je jeden z výrobních závodů skupiny Interpipe. Vzhledem k tomu, že doposud nebylo potvrzeno žádné další posílení výrobní kapacity na Ukrajině, je současná kapacita výrazně nižší než během předchozího šetření.
(109)
Co se týká využití kapacity, o němž je řeč výše ve 108. bodě odůvodnění, ukázalo se, že skupina Interpipe během období přezkumného šetření vytěžovala kapacitu s přihlédnutím k technickým omezením závodu téměř naplno.
(110)
Dalším důležitým aspektem je zeměpisná poloha ukrajinských závodů. Většina z nich se nachází na východě Ukrajiny a je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací v této části země. Není proto jisté, do jaké míry mohou tyto společnosti svou výrobní kapacitu plně využívat.
(111)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že nezanedbatelná část ukrajinské výroby se nachází mimo území postižené současnou bezpečnostní situací. V této souvislosti je však třeba poznamenat, že i společnosti nacházející se mimo toto území jsou nepřímo ovlivněny bezpečnostní situací, například potížemi s dodávkami surovin. Proto se vyvozuje závěr, že většina ukrajinských závodů je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací. Toto tvrzení se proto zamítá.
(112)
Na druhou stranu lze vzhledem k mimořádné situaci na Ukrajině po konci období přezkumného šetření očekávat, že jakmile se bezpečnostní situace stabilizuje, uplatní se volné kapacity na domácím trhu díky stavebnictví. Obdobný výrobek se totiž používá i ve stavebnictví, například jako nosný prvek, pro účely oplocení, ochrany a ke stavbě lešení.
(113)
Vzhledem ke snížení výrobní kapacity a k očekávané zvýšené poptávce na domácím trhu lze konstatovat, že dostupná volná kapacita na vývoz do všech zemí je omezená.
(114)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že Ukrajina má značnou volnou kapacitu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými konkrétními důkazy a byla proto zamítnuta.
(115)
Zúčastněné strany dále tvrdily, že skupina Interpipe prohlásila, že podstatně zvýší svůj vývoz do EU o přibližně 60 %, což je v rozporu s tvrzením týkajícím se omezené ukrajinské volné kapacity, která je k dispozici pro vývoz. Toto tvrzení však nemůže být přijato. Prohlášení skupiny Interpipe se vztahuje ke společnosti jako takové, nikoli konkrétně k dotčenému výrobku. I pokud by se toto prohlášení týkalo dotčeného výrobku, zvýšení vývozu o přibližně 60 % by vedlo pouze k tržnímu podílu v EU ve výši 0,5 %, což by bylo stále považováno za zanedbatelné. Toto tvrzení proto není v rozporu se závěrem, že dostupná volná kapacita pro vývoz do všech zemí je omezená.
(116)
Stejné zúčastněné strany rovněž namítly, že volná kapacita by neměla být zahrnuta do analýzy dumpingu vzhledem k tomu, že využití kapacity nelze považovat za výmluvný ukazatel újmy v analýze újmy, jak je uvedeno níže ve 139. bodě odůvodnění.
(117)
Toto tvrzení proto nemůže být přijato. Tyto dva rozbory totiž sledují odlišné cíle. V analýze újmy je posuzováno, zda nízké využití kapacity lze považovat za známku újmy pro výrobní odvětví Unie, což tak nutně být nemusí v případě, že zbývající kapacitu je možné použít k výrobě jiných výrobků. Na druhou stranu analýza dumpingu zkoumá volnou kapacitu jako takovou, jinými slovy nevyužitou kapacitu, jež může být použita k výrobě jakýchkoli výrobků, a je tedy snadno dostupná k výrobě dotčeného výrobku.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(118)
Vzhledem k omezené dostupné volné kapacitě na Ukrajině a omezenému riziku přesměrování dumpingového vývozu lze konstatovat, že v případě zrušení platných opatření neexistuje riziko zásadního zvýšení ukrajinského dumpingového vývozu dotčeného výrobku. Je proto nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření v případě Ukrajiny vedlo k obnovení dumpingu v nezanedbatelném množství ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(119)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek okolo 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a na základě údajů z žádosti o přezkum u ostatních výrobců v Unii) představuje celkovou výrobu v Unii. Všichni tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(120)
Jak je vysvětleno výše v 11. bodě odůvodnění, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni výrobního odvětví Unie, a to na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní toky, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(121)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie určených pro trh Unie a na základě údajů statistik Eurostatu o objemu dovozu na trh Unie.
(122)
Během posuzovaného období se spotřeba EU snížila o 28 %. V roce 2011 klesla o 6 %, v roce 2012 o 8 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 10 procentních bodů. Klesající trend lze částečně vysvětlit do určité míry dopadem technického vývoje, neboť v případě vodovodního potrubí je tendence nahrazovat ocelové trubky výrobky z jiných materiálů, jako je například měď, plast nebo nerezová ocel.
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že spotřeba EU byla výrazně podceněna. Žádná z těchto stran však toto tvrzení nepodložila spolehlivými důkazy, a proto jej nebylo možné přijmout.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR a Ruska
(124)
Šetřením bylo stanoveno, že riziko pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny není pravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), z toho důvodu nebylo nepatrné množství dovozu z Ukrajiny posuzováno společně s dovozem z ostatních dotčených zemí v níže uvedené analýze.
(125)
Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z Běloruska, ČLR a Ruska, byla individuální situace každé z těchto tří zemí přezkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(126)
Co se týká množství a dumpingového rozpětí a vzhledem k nevýznamnému objemu dovozu během období přezkumného šetření, provedla Komise výhledovou analýzu pravděpodobného objemu vývozu a dumpingových rozpětí pro jednotlivé země v případě zrušení opatření. Z této analýzy vyplynulo, že v případě zrušení opatření by se objem vývozu pravděpodobně zvýšil na úroveň převyšující úroveň dosaženou v období přezkumného šetření a zcela jistě by přesáhl zanedbatelnou úroveň (viz 33., 56. a 80. bod odůvodnění výše). Komise rovněž stanovila, že v případě zrušení opatření lze očekávat podstatné dumpingové rozpětí (viz 30., 53. a 78. bod odůvodnění výše).
(127)
Co se týká průměrné dovozní ceny, nelze na základě zanedbatelného množství dovozu dospět k žádným přesvědčivým závěrům.
(128)
Šetřením však bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený výrobek dovezený z Běloruska, ČLR a Ruska a obdobný výrobek vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie se shodují ve všech základních fyzických a technických vlastnostech.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna, pokud jde o Bělorusko, ČLR a Rusko. Dovoz z těchto tří zemí byl proto zkoumán souhrnně.
a) Objem
(130)
Objem dovozu dotčeného výrobku z Běloruska, ČLR a Ruska do Unie klesl o 60 %, a to z přibližně 7 000 tun v roce 2010 na přibližně 2 900 tun v období přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 31 %, v roce 2012 však klesl o 62 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o dalších 28 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Běloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržní podíl dovozu z Běloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Běloruska (EUR/t)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČLR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržní podíl dovozu z ČLR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČLR (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržní podíl dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotčených zemí
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržní podíl dovozu z dotčených zemí
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotčených zemí (EUR/t)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Tržní podíl
(131)
Příslušný tržní podíl vývozců z Běloruska, ČLR a Ruska na trhu Unie se snížil z 1,3 % v roce 2010 na 0,7 % během období přezkumného šetření. Konkrétně se tržní podíl zvýšil z 1,3 % v roce 2010 na 1,8 % v roce 2011, v roce 2012 pak opět klesl na 1,1 % a v období přezkumného šetření klesl znovu až na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(132)
Od roku 2010 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska, ČLR a Ruska zvýšila o 11 %, a to ze 488 EUR/t v roce 2010 na 528 EUR/t během období přezkumného šetření. Konkrétně se ceny zvýšily o 9 % v roce 2011, o 12 % v roce 2012 a během období přezkumného šetření o 10 % klesly.
ii) Cenové podbízení
(133)
Vzhledem k velmi malému množství prodeje dotčeného výrobku během období přezkumného šetření z ČLR a Ruska do Unie nelze dospět k jakýmkoli spolehlivým závěrům. Bylo proto provedeno srovnání cen obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného v Bělorusku, ČLR a Rusku a prodávaného do ostatních zemí. Z tohoto srovnání vyplynulo značné cenové podbízení.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržní podíl dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržní podíl dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Tržní podíl dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z jiných třetích zemí
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období zvýšil. Tržní podíl dovozu z Ukrajiny zůstal na velice nízké úrovni. Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil.
(135)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že 12 % ztráta tržního podílu výrobního odvětví Unie byla téměř zcela absorbována narůstajícím tržním podílem Indie a Turecka a že levný dovoz z Indie a Turecka je pravděpodobně hlavním důvodem nestabilní situace výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je vhodné poznamenat, že cílem současného šetření je zjistit, zda by zrušení platných opatření v případě oněch tří zemí, u kterých byla stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu, mohlo pravděpodobně vést k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Během šetření bylo potvrzeno výrazné cenové podbízení, pokud jde o prodej výrobků z Běloruska, ČLR a Ruska do ostatních zemí. V případě zrušení opatření lze proto očekávat obnovení dumpingového vývozu z těchto zemí do EU, což by v důsledku pravděpodobně vedlo ke zvýšení újmy pro výrobní odvětví Unie. Skutečnost, že dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období mohl zvýšit, nemá vliv na toto posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Z úrovně kolem 437 000 tun v roce 2010 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 37 %. Konkrétně v roce 2011 klesla o 14 %, v roce 2012 o 19 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o další 4 procentní body. Příčinou poklesu výroby byl pokles spotřeby a zejména pak zvýšený dovoz z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a míra využití kapacity
(138)
Výrobní kapacita činila v roce 2010 více než 1 700 000 tun, během posuzovaného období se snížila o 16 %. Příčinou poklesu bylo to, že někteří výrobci EU snížili počet denních výrobních směn.
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využití kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Šetření.
(139)
V roce 2010 dosáhlo využití kapacity 25 %. V roce 2011 došlo k poklesu na 23 %, v roce 2012 na 22 % a během období přezkumného šetření využití kapacity kleslo na 19 %. Příčinou nízké míry využití kapacity byla především skutečnost, že výrobky, na něž se toto šetření nevztahuje (zejména duté profily) mohou být vyráběny s použitím stejného výrobního zařízení, které se používá k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů. Míra využití kapacity proto není nutně výmluvným ukazatelem újmy v tomto výrobním odvětví.
c) Objem prodeje
(140)
Prodej výrobního odvětví Unie, pokud jde o vlastní výrobky prodávané odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl v roce 2011 o 16 %, v roce 2012 o 21 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření se tedy prodej snížil celkově o zhruba 40 %. Příčinou byl pokles spotřeby a zvýšení dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Šetření.
d) Tržní podíl
(141)
Výrobní odvětví Unie mělo v roce 2010 tržní podíl ve výši 73 %. V roce 2011 klesl na 65 %, v roce 2012 na 56 % a během období přezkumného šetření podíl opět stoupl na 61 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově snížil o 12 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Šetření.
e) Růst
(142)
Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 28 %, klesl objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 %. V důsledku toho výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztratilo 12 procentních bodů na tržním podílu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období neprofitovalo z žádného růstu.
f) Zaměstnanost
(143)
Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie klesl v roce 2011 o 13 %, v roce 2012 o 27 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie za posuzované období klesla celkově o 43 %, tedy z přibližně 1 600 na méně než 1 000 osob.
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Šetření.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance a rok, z počáteční úrovně 264 tun na zaměstnance nejprve v roce 2011 mírně klesla o 2 %. V roce 2012 vzrostla o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření zůstala beze změny. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(145)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2011 zvýšily o 5 %, v roce 2012 o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření o 4 procentní body klesly. Za posuzované období se tyto ceny zvýšily celkově o 2 %, a to z 833 EUR/t na 848 EUR/t v období přezkumného šetření.
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(146)
Šetřením byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu značného rozpětí o velikosti, kterou u Běloruska, ČLR a Ruska nelze považovat za zanedbatelnou.
(147)
Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny je nepravděpodobné.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(148)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně dosáhla zamýšleného cíle, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii, výrobní odvětví se stále nachází ve velmi nestabilním a zranitelném stavu. Za posuzované období klesl například objem výroby o 37 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 % a zaměstnanost o 43 %. Kromě toho se snížil podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU, a to ze 73 % v roce 2010 na 61 % během období přezkumného šetření. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům jakéhokoli dumpingového dovozu na trh Unie velice zranitelné.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku byl do roku 2011 téměř beze změny. V roce 2012 se zvýšil o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření o 10 procentních bodů klesl. Během období přezkumného šetření byl tedy konečný stav zásob o 5 % vyšší než v roce 2010.
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Šetření.
b) Mzdy
(150)
Během posuzovaného období se náklady na pracovní sílu snížily o 29 %. Konkrétně v roce 2011 klesly o 2 %, v roce 2012 o 15 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 12 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na pracovní sílu (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Šetření.
(151)
Během posuzovaného období se pracovní náklady na zaměstnance zvýšily o 25 %. To je pravděpodobně pouze přechodná situace související s náklady na propouštění způsobenými značným poklesem počtu zaměstnanců.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovost a návratnost investic
(152)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje, vyjádřená jako procento čistého prodeje, na trhu Unie, pokud jde o prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku, od roku 2010, kdy dosahovala více než 7 % ztráty, zlepšila a během období přezkumného šetření dosáhla téměř 1 % zisku. Konkrétně se ztráta výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila ze 7,3 % v roce 2010 na 5 % v roce 2011, a potom na 0,6 % v roce 2012, přičemž během období přezkumného šetření prodej dosáhl mírného zisku 0,8 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Šetření.
(153)
Příčinou růstu ziskovosti je skutečnost, že během posuzovaného období se zvýšily prodejní ceny o 2 %, zatímco výrobní náklady (převážně za tepla válcované svitky, na něž připadá více než 60 % výrobních nákladů) se během stejného období o 6 % snížily, stejně jako výrazně klesly roční náklady na pracovní sílu. Výrobci v Unii zařazení do vzorku proto mohli postupně začít zavádět ziskové ceny svým odběratelům na trhu EU.
(154)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, kopírovala do značné míry trend ziskovosti. V roce 2010 ztráta dosahovala 19,2 %, v roce 2011 se snížila na 11,8 %, v roce 2012 výrobci dosáhli zisku ve výši 0,5 % a během období přezkumného šetření pak zisk činil 4,3 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu
(155)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2010 přibližně - 44 milionů EUR. V roce 2011 se zvýšil na přibližně - 7 milionů EUR, v roce 2012 na téměř 17 milionů EUR a během období přezkumného šetření na přibližně 20 milionů EUR. Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. Toto zlepšení mohlo být způsobeno snížením výrobních nákladů a nákladů na pracovní sílu a mírným zvýšením cen.
2010
2011
2012
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Šetření.
e) Investice
(156)
Roční investice do výroby obdobného výrobku, pokud jde o výrobce v Unii zařazené do vzorku, se v roce 2011 snížily o 34 %, v roce 2012 se o 90 procentních bodů zvýšily a během období přezkumného šetření se o 59 procentních bodů opět snížily. Za posuzované období se investice určené k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity, snížily o 3 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Šetření.
5. Závěr ohledně újmy
(157)
Řada ukazatelů, zejména finančních ukazatelů, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ziskovost se zvýšila a ze 7 % ztráty dosáhla zisku 0,8 %, což je však stále nižší než cílový zisk 5 % dosažený v předchozím šetření. Návratnost investic se zlepšila z více než 19 % ztráty na více než 4 % zisk a úroveň peněžního toku z - 44 milionů EUR na 20 milionů EUR. Tyto údaje svědčí o tom, že výrobní odvětví se částečně zotavilo.
(158)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření však řada ukazatelů vykázala negativní vývoj. Objem výroby se snížil o 37 %, využití kapacity o 25 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl o 40 %, tržní podíl výrobního odvětví Unie klesl o 12 procentních bodů a zaměstnanost o 43 %.
(159)
Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého tržního podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Je tedy zřejmé, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velice zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu.
(160)
I kdyby byl nestabilní stav výrobního odvětví Unie kvalifikován jako podstatná újma, nemohl by být přičítán dovozu z dotčených zemí. Tři dotčené země (v případě Ukrajiny bylo šetřením zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu není pravděpodobné) představují méně než 1 % kumulativního podílu na trhu EU. Absence cenového nátlaku ze strany dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet dostatečně ziskové ceny, ačkoli výrazně nižší, než je cílový zisk.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dovoz z ČLR, Běloruska a Ruska
(161)
Výše uvedené trendy svědčí o tom, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází ve velice nestabilním stavu.
(162)
Jak je uvedeno výše, vývozci tří dotčených zemí disponují volnou kapacitou, jež jim umožňuje velmi rychle navýšit vývoz. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by značné množství vývozu, v současnosti vyvážené do těchto třetích zemí, bylo přesměrováno na trh EU. Tento nárůst dumpingového dovozu za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, pravděpodobně zvýší cenový nátlak na trh Unie, a tedy ještě zhorší již tak nestabilní stav výrobního odvětví Unie. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v předchozím šetření, kdy se tržní podíl dovozu z dotčených tří zemí do EU během pouhých tří a půl let ztrojnásobil, a to z 6,2 % v roce 2004 na 18,7 % v období šetření (od 1. července 2006 do 30. června 2007). Vyvážející výrobci v ČLR, Bělorusku a Rusku tedy již prokázali svou schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření je obnovení újmy pravděpodobné.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhledem k tomu, že v případě Ukrajiny byl učiněn závěr, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné, není nutné uvádět žádné další analýzy vztahující se k pravděpodobnosti obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
(165)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dostaly příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(166)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve velice nestabilním stavu. Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo díky platným opatřením zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Zrušením opatření by se zvýšil cenový nátlak na trh Unie, což by opět vedlo ke ztrátám. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.
2. Zájem dovozců a uživatelů
(167)
Komise kontaktovala více než 100 uživatelů a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se záměrem navázat spolupráci, na niž však nikdo z nich neodpověděl. Důvodem může být velmi malý objem vývozu každé z dotčených zemí na trh Unie. V každém případě žádný faktor nenasvědčuje tomu, že by dovozci nebo uživatelé byli neúměrně zasaženi, pokud by se platnost opatření prodloužila.
(168)
S ohledem na výše uvedené lze proto považovat za nepravděpodobné, že by prodloužení platnosti opatření podstatně ovlivnilo situaci dovozců a uživatelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu EU
(169)
Spotřeba EU za posuzované období klesla o 28 %, přičemž během období přezkumného šetření dosahovala 400 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během posuzovaného období soustavně převyšovala poptávku v EU a v období přezkumného šetření dosahovala téměř 1 500 000 tun. Mezi výrobci v EU je tedy dostatečná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Unie navíc během období přezkumného šetření funguje při pouhé 19 % míře využití kapacity, neboť vyrábí jiné výrobky (dotčený výrobek a další výrobky, jako například duté profily) za použití stejného výrobního zařízení. V případě zvýšené poptávky má proto výrobní odvětví Unie volnou kapacitu na zvýšení výroby úpravou sortimentu výroby. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, především z Indie a Turecka.
(170)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyvodit závěr, že v případě zachování antidumpingových opatření by mohlo dojít k nedostatečnému zásobení trhu EU nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu EU.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(171)
Z výše uvedeného je zřejmé, že negativní dopad zachování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení platnosti opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování stávajících opatření. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V odůvodněných případech byly jejich připomínky a stanoviska náležitě zohledněny.
(173)
Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických (ad valorem) cel různých sazeb.
(174)
Pokud jde o Ukrajinu, bylo zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), a proto by opatření měla být zrušena a řízení ukončeno.
(175)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyráběné jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(176)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi. (5) Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(177)
Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódů TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Všechny společnosti
90,6 %
-
Rusko
Skupina TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company a Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Skupina OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works a Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Všechny ostatní společnosti
20,5 %
A999
Bělorusko
Všechny společnosti
38,1 %
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 pocházejícího z Ukrajiny se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/110
(2015. gada 26. janvāris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam, kā arī beidz procedūru attiecībā uz konkrētu Ukrainas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2. un 5. punktu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1256/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 un ex 7306 30 77 un kā izcelsme ir Baltkrievijā, Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), Krievijā, Taizemē un Ukrainā (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 10,1 % līdz 90,6 %.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2013. gada 18. septembrī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Metinātu tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv ievērojamu daļu (šajā gadījumā vairāk nekā 25 %) no Savienības kopējā metinātu cauruļu un cauruļvadu ražošanas apjoma.
(3)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 19. decembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas procedūra
(6)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem Baltkrievijā, ĶTR, Krievijā un Ukrainā (“attiecīgās valstis”), nesaistītiem importētājiem un lietotājiem, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī attiecīgo valstu pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
4.2.1. Ražotāju eksportētāju atlase
(8)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu ĶTR, Krievijā un Ukrainā, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju.
(9)
Saistībā ar atlasi Komisija nesaņēma nevienu atbildi no ražotājiem eksportētājiem ĶTR. Tika saņemta atbilde no viena ražotāja eksportētāja Ukrainā. Tika saņemtas atbildes no trim ražotājiem eksportētājiem Krievijā. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka ražotāju eksportētāju atlase nav vajadzīga.
4.2.2. Importētāju un Savienības ražotāju atlase
(10)
Ņemot vērā Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju. Tā kā no nesaistītajiem importētājiem atbildes netika saņemtas, tiem atlasi nepiemēroja.
(11)
Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto Savienības ražotāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paziņots, ka Komisija ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Šī iepriekšējā atlase veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama sākumposmā, un balstās uz ražotāju pārdošanas apjomu, ražošanas apjomu un atrašanās vietu Savienībā. Izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas un pārdošanas apjomam, ko var reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 52 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem ES. Turklāt izlase bija reprezentatīva no uzņēmumu atrašanās vietas viedokļa, jo tā aptvēra četras dalībvalstis. Par ierosināto izlasi notika apspriešanās ar ES ražotājiem paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas dienā. Tā kā vairāk neviens ražotājs nepieteicās un par izlasi netika saņemtas nekādas piezīmes, ierosinātā izlase tika apstiprināta.
(12)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Šim nolūkam Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem un atlasītajiem Savienības ražotājiem. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.
a)
Ražotāji Savienībā:
-
Arcelor Mittal Karvina, Čehijas Republika,
-
Arcelor Mittal Krakow, Polija,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itālija,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Apvienotā Karaliste.
b)
Ražotājs eksportētājs Baltkrievijā:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Baltkrievija.
c)
Tirgotājs, kas saistīts ar ražotāju eksportētāju Ukrainā:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Šveice.
d)
Ražotājs Krievijā:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Krievija.
e)
Ražotājs analogajā valstī:
-
Robor Ltd., Johannesburg, Dienvidāfrika.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(13)
Attiecīgais ražojums ir dzelzs vai neleģēta tērauda riņķveida šķērsgriezuma metinātas caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs nepārsniedz 168,3 mm, neskaitot tāda veida caurules, kas tiek izmantotas naftas un gāzes cauruļvados, naftas vai gāzes urbumos izmantojamus cauruļvadus, precīzijas caurules un caurules un cauruļvadus ar savienotājelementiem, kas piemēroti gāzu vai šķidrumu novadīšanai un ko lieto civilajā aviācijā, kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 un ex 7306 30 77 un kuru izcelsme ir Baltkrievijā, ĶTR, Krievijā un Ukrainā.
(14)
Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka visiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un ka tos izmanto galvenokārt vieniem un tiem pašiem mērķiem.
2. Līdzīgais ražojums
(15)
Tika konstatēts, ka metinātajām caurulēm un cauruļvadiem, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un metinātajām caurulēm un cauruļvadiem, ko ražo un pārdod attiecīgajās valstīs un analogajā valstī, būtībā ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un pamatlietojumi kā attiecīgajās valstīs ražotajām un eksportam uz Savienību pārdotajām metinātajām caurulēm un cauruļvadiem. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc esošo pasākumu termiņa beigām dempings no četrām attiecīgajām valstīm varētu turpināties vai atkārtoties.
(17)
Visas četras izmeklējamās valstis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja niecīgu daudzumu attiecīgā ražojuma. Tādēļ nepastāv iespējamība attiecībā uz dempinga turpināšanos no kādas no četrām izmeklējamajām valstīm. Novērtējums tika veikts vienīgi attiecībā uz dempinga atkārtošanās iespējamību, izmantojot eksporta cenas uz citām trešām valstīm. Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā šim nolūkam netika ņemts vērā eksports uz Baltkrieviju.
VALSTIS, KAS NAV TIRGUS EKONOMIKAS VALSTIS
1. Analogā valsts
(18)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam Baltkrievija un ĶTR netiek uzskatītas par tirgus ekonomikas valstīm. Iepriekšējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja ASV. Paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēts šajā pārskatīšanas izmeklēšanā par analogo valsti izmantot ASV, kā to bija ierosinājis pieprasījuma iesniedzējs.
(19)
Komisija saņēma piezīmes gan no Mogiļevas, gan no Baltkrievijas iestādēm. No ieinteresētajām personām ĶTR piezīmes netika saņemtas.
(20)
Personas no Baltkrievijas apgalvoja, ka ASV nav piemērota izvēle sakarā ar iespējamo saikni starp vienīgo ASV ražotāju, kurš sadarbojās, un Savienības ražošanas nozari.
(21)
Personas no Baltkrievijas ierosināja par analogo valsti izmantot Krieviju, jo tās tērauda ražošanas nozare esot līdzīga Baltkrievijas ražošanas nozarei sakarā ar to kopīgo saikni ar bijušo Padomju Savienību.
(22)
Tomēr izmeklēšanā tika noteikts, ka vienīgā Krievijas ražotāja, kurš sadarbojās, ražošanas izmaksās nav pienācīgi atspoguļota dabasgāzes vērtība (sk. 69. apsvērumu). Turklāt šā Krievijas ražotāja sadarbība nebija pietiekama (sk. 61. apsvērumu). Tādēļ Krievija netika uzskatīta par piemērotu analogo valsti.
(23)
Komisija arī noteica citas trešās valstis, kuras eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību. Tā sazinājās ar ražotājiem 14 valstīs, par kurām zināms, ka tajās ražo tēraudu. To starpā bija Bosnija un Hercegovina, Brazīlija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja un Taivāna.
(24)
Galu galā neviens ASV ražotājs ar Komisiju nesadarbojās. Tomēr Komisija saņēma pilnīgi aizpildītas atbildes uz anketas jautājumiem no ražotājiem bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Dienvidāfrikā. Komisija uzskatīja, ka Dienvidāfrika ir vispiemērotākā izvēle, ņemot vērā tās ražotāja ievērojamo iekšzemes pārdošanas apjomu.
BALTKRIEVIJA
1. Ievadpiezīme
(25)
Izmeklēšanā sadarbojās lielākais zināmais ražotājs Baltkrievijā - OJSC Mogilev Metallurgical Works (“Mogilev”). Tomēr Mogilev attiecīgo ražojumu uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neeksportēja. Tādēļ informācija par iespējamajām eksporta cenām uz Savienību tika balstīta uz eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kā norādīts 27. apsvērumā.
2. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(26)
Līdzīgā ražojuma normālā vērtība Baltkrievijai tika noteikta pa ražojuma veidiem, vadoties pēc iekšzemes pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem parastā tirdzniecības apritē Dienvidāfrikā (analogajā valstī). Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots parastā tirdzniecības apritē vai ja kāds ražojuma veids Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību aprēķināja, pieskaitot līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu.
2.2. Iespējamās eksporta cenas noteikšana
(27)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Mogilev attiecīgo ražojumu uz Savienību neeksportēja. Tādēļ iespējamā eksporta cena tika noteikta, izmantojot pārdošanas cenas uz citām trešām valstīm.
2.3. Salīdzinājums
(28)
Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(29)
Vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksu, rabatu, atlaižu un tirdzniecības līmeņa atšķirībām.
2.4. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē tika noteikta 28,4 % apmērā.
3. Eksporta attīstība antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(31)
Mogilev ražošanas līnijas tika izmantotas gan metinātu cauruļu un cauruļvadu, gan dobo profilu ražošanai (abu ražojumu ražošanā atšķiras tikai viens neliels solis). Mogilev ražoja ievērojamu daudzumu dobo profilu un eksportēja tos arī uz Savienību, jo attiecībā uz šīm precēm nav spēkā nekādi antidempinga maksājumi. Turkāt Mogilev ražoja metinātus cauruļvadus, kuru diametrs pārsniedz 168,3 mm (“lieli cauruļvadi”) un kuriem Savienībā antidempinga maksājumus nepiemēro.
(32)
Ievērojot Mogilev pašreizējo ražojumu klāstu, tā neizmantotā jauda tiek lēsta apmēram 20 000 tonnu jeb aptuveni 5 % no Savienības patēriņa.
(33)
Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv risks, ka Mogilev pārdos ievērojamu daudzumu metinātu cauruļvadu Savienības tirgū pa dempinga cenām.
(34)
Pēc informācijas izpaušanas Mogilev apgalvoja, ka tā faktiskā neizmantotā jauda sakarā ar nepietiekamu caurlaides spēju hidrauliskajā testēšanā ir ievērojami zemāka. Tomēr hidrauliskā testēšana ir tikai neliels solis visā attiecīgā ražojuma ražošanas procesā, tādēļ šo problēmu ir salīdzinoši viegli novērst. Prasība noteikt ražotnes neizmantoto jaudu, ņemot vērā hidrauliskās testēšanas aprīkojuma nepietiekamu caurlaides spēju, tādēļ tiek noraidīta.
3.2. Ražošanas pārvirzīšana no citiem ražojumiem, kurus ražo tajā pašā ražotnē
(35)
Kā norādīts 31. apsvērumā, šobrīd Mogilev ir izdevīgāk ražot dobos profilus, jo tiem nepiemēro antidempinga maksājumus, bet metinātajiem cauruļvadiem antidempinga maksājumus Savienībā piemēro. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošana patiešām koncentrējās uz ražojumiem, kuriem antidempinga maksājumus Savienībā nepiemēro, un tie bija pārliecinoši lielākā daļa no visa saražotā. Ja pasākumus metinātajiem cauruļvadiem nepiemēros, sagaidāms, ka Mogilev ražojumu klāsts līdzsvarosies, pārvirzot jaudu no ražojumiem, kuriem antidempinga maksājumus šobrīd nepiemēro, uz metinātajiem cauruļvadiem.
(36)
Tādēļ pastāv ievērojams risks, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Mogilev vismaz daļēji pārvirzīs ražošanu no ražojumiem, kuriem antidempinga maksājumus šobrīd nepiemēro, uz metinātajiem cauruļvadiem pārdošanai Savienības tirgū par dempinga cenām.
(37)
Pēc informācijas izpaušanas Mogilev norādīja, ka tas pēkšņi nemainītu savu ražojumu klāstu no dobajiem profiliem uz metinātām caurulēm un cauruļvadiem, jo tas jau vairākus gadus esot pārdevis dobos profilus daudz lielākā apmērā nekā metinātās caurules un cauruļvadus un neesot nekāda pamata šo praksi mainīt.
(38)
Attiecībā uz to būtu jānorāda, ka ES ir Mogilev lielākais dobo profilu noieta tirgus un Mogilev metinātās caurules un cauruļvadus Savienības tirgū šobrīd nepārdod. Mogilev nesniedza nekādus pierādījumus tam, ka pasākumu atcelšanas gadījumā tā dažādo ražojumu pārdošanas proporcija ES nemainītos. Tādēļ paliek spēkā secinājums, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Mogilev visticamāk ražos daudzveidīgāku ražojumu klāstu un vismaz daļēji pārvirzīs ražošanu no dobajiem profiliem uz metinātajām caurulēm un cauruļvadiem pārdošanai Savienības tirgū.
3.3. Savienības tirgus pievilcība
(39)
Kā minēts 27. apsvērumā, Baltkrievija attiecīgo ražojumu uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neeksportēja. Tādējādi izvērtējums par iespējamību, ka tirdzniecība tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti, balstās uz šādiem faktoriem:
-
noteicošās pārdošanas cenas citos eksporta tirgos,
-
noteicošās cenas Savienības tirgū (gan Savienības ražošanas nozares cenas, gan citas izcelsmes importa cenas), un
-
Mogilev pārdošanas stratēģija attiecībā uz ražojumiem, kuriem nepiemēro antidempinga maksājumus.
(40)
Salīdzinot Mogilev vidējo pārdošanas cenu uz citām valstīm ar pārdošanas cenu uz Savienības tirgu, var konstatēt pārdošanu par ievērojami zemāku cenu. Pārdošana par zemāku cenu, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu, ir robežās no 30 % līdz 50 %. Mogilev cenas ir arī zemākas nekā citas izcelsmes, piemēram, Indijas un Turcijas, importa cenas Savienībā.
(41)
Iespējamo Savienības tirgus pievilcību palielina arī tas, ka Mogilev jau ir pārdošanas kanāli, kurus tas patlaban izmanto citu ražojumu pārdošanai, un tos varētu arī izmantot, lai pārdotu attiecīgo ražojumu, ja pasākumi tiktu atcelti.
(42)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv ievērojams risks, ka eksports tiks pārvirzīts uz Savienības tirgu par dempinga cenām, jo Savienības tirgus ir daudz pievilcīgāks cenu ziņā.
(43)
Pēc informācijas izpaušanas Mogilev norādīja, ka nav pietiekami ņemts vērā lielais pieaugums, kas attiecīgajā periodā ir vērojams tā metināto cauruļu un cauruļvadu pārdošanas darījumiem iekšzemes tirgū un Krievijas tirgū. Attiecībā uz to jānorāda, ka izmeklēšanā apstiprinājās pārdošanas apjoma pieaugums minētajos tirgos. Apgalvojumos pēc informācijas izpaušanas Mogilev apstiprināja, ka metinātās caurules un cauruļvadus pārdod par cenām, kuras ir zemākas nekā ES tirgū valdošās tirgus cenas. Tādēļ tas, ka laika gaitā ir palielinājies šo ražojumu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū un Krievijas tirgū, nesamazina vai nenovērš risku attiecībā uz ražojumu novirzīšanu uz Savienības tirgu, jo ES ir pievilcīgākas cenas. Tāpēc Mogilev apgalvojums tiek noraidīts.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(44)
Pieejamā neizmantotā jauda Baltkrievijā, risks, ka ražošanu var pārvirzīt no citiem ražojumiem uz attiecīgo ražojumu, un salīdzinoši pievilcīgais cenu līmenis Savienības tirgū liek secināt - pastāv risks, ka attiecīgā ražojuma eksports no Baltkrievijas par dempinga cenām pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.
ĶTR
1. Iepriekšējas piezīmes
(45)
Kā norādīts 9. apsvērumā, Komisija nesaņēma atbildes no ĶTR. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ņemot vērā sadarbības trūkumu no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kopējās analīzes, tostarp dempinga aprēķina, pamatā ir pieejamie fakti. ĶTR iestādes tika informētas par Komisijas nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu un pamatot konstatējumus ar pieejamajiem faktiem.
(46)
Tāpēc dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat un Ķīnas eksporta datus) un izdevumu Metal Bulletin.
(47)
Sadarbības trūkums ietekmēja dažādo ražojuma veidu normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu. Tika uzskatīts par lietderīgu noteikt gan normālo vērtību, gan eksporta cenu globāli, proti, balstoties uz vidējām vērtībām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
2. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(48)
Normālā vērtība ĶTR tika noteikta, ievērojot vidējo iekšzemes pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem parastā tirdzniecības apritē Dienvidāfrikā (analogajā valstī).
2.2. Iespējamās eksporta cenas noteikšana
(49)
Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju sadarbības trūkumu, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem.
(50)
Vispirms Komisija analizēja Eurostat statistiku. Tomēr no ĶTR importētie daudzumi bija ļoti nelieli, tādēļ to cenas netika uzskatītas par reprezentatīvām. Šā iemesla dēļ iespējamā eksporta cena tika noteikta, izmantojot ĶTR tirdzniecības statistiku par eksportu uz trešām valstīm.
2.3. Salīdzinājums
(51)
Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(52)
Tādējādi vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu un apdrošināšanas izmaksu atšķirībām, neatmaksājamu PVN, eksporta izmaksām, rabatiem un atlaidēm.
2.4. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(53)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē bija 39,3 %.
3. Eksporta attīstība antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(54)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, tika izmantoti šādi avoti:
-
pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija,
-
pieejamās publikācijas (piemēram, Metal Bulletin),
-
iepriekšējā izmeklēšanā savāktā informācija.
(55)
ĶTR metināto cauruļvadu ražošanas nozare ir pazīstama kā pārliecinoši lielākā pasaulē. Izdevumā Metal Bulletin minēts, ka metināto cauruļvadu gada izlaides apjoms 2012. gadā bija apmēram 35 miljoni tonnu. Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka metināto cauruļvadu ražošanas jauda ĶTR ievērojami pārsniedz 45 miljonus tonnu gadā. Kopējā neizmantotā jauda tādējādi pārsniedz 10 miljonus tonnu, kas ir 25 reizes vairāk nekā metināto cauruļvadu kopējais patēriņš ES.
(56)
Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv būtisks risks, ka ĶTR ražotāji eksportētāji pārdos ievērojamu daudzumu metinātu cauruļvadu Savienības tirgū par dempinga cenām.
3.2. Savienības tirgus pievilcība
(57)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, konstatējumu pamatā ir pieejamie fakti. Tādējādi tirdzniecības novirzīšanas risks uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti, balstās uz publiski pieejamiem avotiem.
(58)
Publiski pieejamajos avotos, piemēram, Metal Bulletin, minēts, ka ĶTR cenas līmenis ir ievērojami zemāks par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu (848 EUR/t) un vidējām importa cenām Savienībā no lielākajām eksportētājvalstīm, piemēram, Indijas un Turcijas. Pārdošana par zemāku cenu, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu, ir robežās no 30 % līdz 50 %. Tas noteikti liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu un ĶTR spēju konkurēt ar cenu, ja pasākumi tiktu atcelti.
(59)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka sakarā ar norādīto būtisko cenu atšķirību pastāv ievērojams tirdzniecības novirzīšanas risks no trešām valstīm ar zemākām cenām uz izdevīgāko Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(60)
Pieejamā neizmantotā jauda ĶTR un pievilcīgais cenu līmenis Savienības tirgū liek secināt - pastāv risks, ka Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām ievērojami pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.
TIRGUS EKONOMIKAS VALSTIS
KRIEVIJA
1. Iepriekšējas piezīmes
(61)
Divi Krievijas ražotāji eksportētāji, kas pārstāv apmēram 75 % no Krievijas ražošanas apjoma, sniedza atbildes atlases procesā, taču vēlāk informēja Komisiju, ka negrasās atbildēt uz ražotāju eksportētāju anketas jautājumiem. Tikai viens neliels ražotājs, kas neeksportēja uz Savienību, bet uz citām valstīm eksportēja nebūtiskus apjomus, sadarbojās izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem un piekrītot pārbaudes apmeklējumam. Tā kā Krievijas ražotāji eksportētāji lielā mērā nesadarbojās, kopējās analīzes, tostarp dempinga aprēķina, pamatā ir pieejamie fakti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Krievijas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, un Krievijas iestādes tika informētas par Komisijas nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu un pamatot konstatējumus ar pieejamajiem faktiem.
(62)
Tāpēc dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, Eurostat tirdzniecības statistiku par importu, Krievijas eksporta statistiku un izdevumu Metal Bulletin.
(63)
Ievērojamā nesadarbošanās ietekmēja dažādo ražojuma veidu normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu. Tika uzskatīts par lietderīgu noteikt gan normālo vērtību, gan eksporta cenu globāli, proti, balstoties uz vidējām vērtībām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
(64)
Komisija ņēma vērā, ka Eurostat statistikā bija dati par attiecīgā ražojuma importu no Krievijas. Tomēr tas bija ļoti neliels, tādēļ šā importa cenas netika uzskatītas par reprezentatīvām. Tādēļ informācija par iespējamajām eksporta cenām uz Savienību tika balstīta uz eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kā norādīts 73. apsvērumā.
2. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(65)
Kā minēts 61. apsvērumā, Krievijas ražotāju eksportētāju ievērojamā nesadarbošanās lika Komisijai normālās vērtības noteikšanā izmantot pieejamos faktus. Šim nolūkam tika izmantota informācija, kuru sniedza Krievijas ražotājs, kas sadarbojās.
(66)
Normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu. Vispirms tika noteikts, vai līdzīgā ražojuma kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar Krievijas pārdošanas apjomu eksportam uz trešām valstīm. Iekšzemes pārdošanas apjoms tiek uzskatīts par reprezentatīvu, ja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no Krievijas pārdošanas apjoma eksportam uz trešām valstīm.
(67)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgais ražojums ir ticis pārdots parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, attiecīgajam ražojuma veidam nosakot iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru.
(68)
Veicot parastas tirdzniecības aprites pārbaudi, tika ņemtas vērā vidējās ražošanas izmaksas. Attiecībā uz ražošanas izmaksām, jo īpaši enerģijas (gāzes) izmaksām, tika pārbaudīts, vai vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, maksātās gāzes cenas reāli atspoguļo ar gāzes ražošanu un sadali saistītās izmaksas.
(69)
Tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju maksātās iekšzemes cenas par gāzi ir aptuveni 30 % no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecināja, ka iekšzemes cenas par gāzi Krievijā tiek regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos tirgos, kur nonāk Krievijas dabasgāzes eksports. Tā kā gāzes izmaksas netika reāli atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās bija attiecīgi jākoriģē. Tā kā Krievijas iekšzemes tirgū nepastāv reprezentatīvas neizkropļotas gāzes cenas, tika uzskatīts par lietderīgu, veicot korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, tās pamatot ar informāciju par citiem reprezentatīviem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, ko pārdod eksportam, uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus), to koriģējot, lai ņemtu vērā vietējās sadales izmaksas. Waidhaus ir galvenais centrs Krievijas gāzes pārdošanā uz Savienību, kura ir lielākais Krievijas gāzes tirgus un kurā cenas reāli atspoguļo izmaksas. Tāpēc to var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē.
(70)
Tad, veicot parastas tirdzniecības aprites pārbaudi, Komisija izmantoja vidējās ražošanas izmaksas pēc korekcijas saistībā ar gāzes izmaksām.
(71)
Tādējādi normālā vērtība tika noteikta kā rentablās iekšzemes pārdošanas vidējā cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo rentablās pārdošanas apjoms bija 80 % vai mazāk no kopējā pārdošanas apjoma.
2.2. Iespējamās eksporta cenas noteikšana
(72)
Krievijas ražotāju eksportētāju ievērojamā nesadarbošanās lika Komisijai eksporta cenas noteikšanā izmantot pieejamos faktus. Informāciju no vienīgā Krievijas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, nevarēja izmantot, jo šis ražotājs attiecīgo ražojumu uz ES neeksportēja un uz citām trešām valstīm eksportēja tikai nelielus daudzumus.
(73)
Šā iemesla dēļ un ievērojot to, ka eksports no Krievijas uz Savienību bija neliels, iespējamā eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Krievijas eksporta statistiku un izmantojot eksportu uz citām trešām valstīm. Eksports uz citām trešām valstīm notika ievērojamā apjomā.
(74)
Tā kā vienīgais Krievijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, ražoja vienīgi t.s. “melnos cauruļvadus” (proti, necinkotus cauruļvadus), eksporta cenas noteikšanā tika izmantota vienīgi informācija par melnajiem cauruļvadiem. Arī saskaņā ar Krievijas eksporta statistiku pārliecinoši lielākā daļa Krievijas eksporta ir melnie cauruļvadi.
(75)
Pēc informācijas izpaušanas vienīgais Krievijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, norādīja, ka būtu vajadzējis izmantot tā eksporta cenas, jo tās attiecas uz vairāk nekā 10 % no tā kopējā pārdošanas apjoma. Tomēr šis pārdošanas apjoms ir mazāk nekā 2 % no kopējā eksporta, kas norādīts Krievijas eksporta statistikā. Tādēļ paliek spēkā secinājums, ka ražotāja eksporta cenas nevar izmantot sakarā ar nelielajiem apjomiem.
2.3. Salīdzinājums
(76)
Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(77)
Vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksu atšķirībām.
2.4. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(78)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē bija 38,7 %.
3. Eksporta dinamika antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(79)
Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka attiecīgā ražojuma neizmantotā ražošanas jauda Krievijā pārsniedz kopējo patēriņu Savienības tirgū. Pieprasījuma iesniedzēja aplēses balstījās uz izdevumā Metal Expert publicēto informāciju. Pieprasījuma iesniedzējs arī pieņem, ka jaudas izmantojums ir 56 %, ko apliecina ražotāja, kurš sadarbojās, sniegtā informācija.
(80)
Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv būtisks risks, ka Krievijas ražotāji eksportētāji Savienības tirgū par dempinga cenām pārdos ievērojamu daudzumu metinātu cauruļvadu.
(81)
Pēc informācijas izpaušanas 61. apsvērumā minētie Krievijas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, norādīja, ka Komisija neesot ņēmusi vērā to sniegto informāciju par citu valstu, tostarp Krievijas, tirgu iespējamo pievilcīgumu un par neizmantoto jaudu Krievijā.
(82)
Attiecībā uz to būtu jānorāda, ka informācija par neizmantoto jaudu aptvēra plašāku ražojumu klāstu, ietverot dobos profilus un liela diametra cauruļvadus. Tāpēc šī informācija ir mazāk noderīga nekā pieprasījuma iesniedzēja dotā informācija. Turklāt, pat ja jaudas izmantojums būtu 60-70 %, kā to norāda Krievijas ražotāji, attiecīgā neizmantotā jauda būtu atbilstoša lielākajai daļai patēriņa ES tirgū.
(83)
Attiecībā uz informāciju, ko Krievijas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, sniedza par citu valstu, tostarp Krievijas, tirgu iespējamo pievilcīgumu, vispirms būtu jānorāda, ka sakarā ar nesadarbošanos šo informāciju nebija iespējams pārbaudīt. Otrkārt, šī informācija ir pretrunā izmeklēšanā iegūtajai informācijai, kā izklāstīts 84.-86. apsvērumā, kura ir balstīta uz oficiālo Krievijas eksporta statistiku un kuru abi Krievijas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, neapstrīd.
3.2. Savienības tirgus pievilcība
(84)
Atbilstīgi Krievijas tirdzniecības statistikai vidējā Krievijas eksporta cena (647 EUR/t) ir ievērojami zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu (848 EUR/t) un ir līdzīga vidējām importa cenām Savienībā no lielākajām eksportētājvalstīm, piemēram, Indijas un Turcijas.
(85)
Saskaņā ar minēto tirdzniecības statistiku 33 % visa Krievijas eksporta tiek pārdoti uz Azerbaidžānu, kas ir Krievijas nozīmīgākais eksporta tirgus. Pārdošanas cena uz Azerbaidžānu ir 586 EUR/t, un tādējādi tā ir ievērojami zemāka par ES ražošanas nozares pārdošanas cenu (848 EUR/t) un zemāka pat par citu lielāko eksportētājvalstu, piemēram, Indijas un Turcijas, importa cenām Savienībā. Turklāt Krievijas eksports uz Azerbaidžānu atbilst apmēram 15 % no ES patēriņa. Tāpēc pastāv risks, ka eksports tiktu pārvirzīts uz ES, ja pasākumi tiktu atcelti.
(86)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pastāv ievērojams tirdzniecības novirzīšanas risks uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(87)
Pieejamā neizmantotā jauda Krievijā un pievilcīgais cenu līmenis Savienības tirgū liek secināt - pastāv risks, ka Krievijas attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām uz Savienību pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.
(88)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pret Krieviju spēkā esošo pasākumu saglabāšana, vienlaikus izbeidzot pret Ukrainu spēkā esošos pasākumus (sk. turpmāk), esot diskriminācija, jo Krievijai un Ukrainai esot līdzīga neizmantotā jauda.
(89)
Šis apgalvojums neatbilst izmeklēšanas konstatējumiem, kuri liecina par ievērojamu neizmantoto jaudu Krievijā, kas atbilst lielākajai daļai patēriņa ES tirgū. Savukārt attiecībā uz Ukrainu tika secināts, ka pieejamā neizmantotā jauda eksportam uz visām valstīm ir ierobežota. Ievērojot šo lielo neizmantotās jaudas atšķirību, apgalvojums par diskrimināciju tiek noraidīts.
UKRAINA
1. Iepriekšējas piezīmes
(90)
Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Ukrainas ražotājs eksportētājs - “Interpipe Group” (“Interpipe”). Interpipe nodrošina ievērojamu daļu Ukrainas ražošanas apjoma un gandrīz visu Ukrainas nelielo eksportu uz Savienību. Ir zināmi vismaz 4 Ukrainas ražotāji, kuri nesadarbojās, taču saskaņā ar tirdzniecības statistiku to eksports uz ES ir neliels.
(91)
Tā kā Ukrainas eksports uz Savienību ir neliels, iespējamā eksporta cena tika noteikta, ņemot vērā Interpipe pārdošanas cenas uz citām trešām valstīm, kā norādīts 17. apsvērumā.
2. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Normālās vērtības noteikšana
(92)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, (Interpipe) bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz citām trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Ņemot to vērā, Interpipe kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.
(93)
Tad Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus Interpipe pārdeva eksportam.
(94)
Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu attiecībā uz katru ražojuma veidu, kas ir vienāds vai salīdzināms ar kādu eksportam pārdoto ražojuma veidu, pārbaudīja, vai Interpipe iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma. Komisija konstatēja, ka lielākajai daļai ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs.
(95)
Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū īpatsvaru pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(96)
Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav bijis rentabls, ja:
a)
tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bijusi vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma, un
b)
ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.
(97)
Šajā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(98)
Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:
a)
konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma, vai
b)
šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zem vienības ražošanas izmaksām.
(99)
Iekšzemes pārdošanas analīze liecināja, ka normālā vērtība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība no visām iekšzemes pārdošanas cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vai kā vidējā svērtā vērtība no vienīgi rentablās pārdošanas - atkarībā no ražojuma veida.
(100)
Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots parastajā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.
(101)
Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot Interpipe līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šādus elementus:
-
Interpipe pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un
-
Interpipe gūto peļņu, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
2.2. Iespējamās eksporta cenas noteikšana
(102)
Tā kā Ukrainas eksports uz Savienību nav liels, iespējamā eksporta cena tika noteikta, ņemot vērā Interpipe ievērojamo apjomu pārdošanas cenas uz citām trešām valstīm, kā norādīts 17. apsvērumā.
(103)
Interpipe visu pārdošanu veica tieši nesaistītiem pircējiem trešās valstīs. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kuras samaksājuši šie neatkarīgie pircēji vai kuras tiem jāmaksā.
2.3. Salīdzinājums
(104)
Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.
(105)
Vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksu un kredīta izmaksu atšķirībām.
2.4. Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(106)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē bija 16 %.
(107)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija attiecībā uz Ukrainu ir konstatējusi dempinga turpināšanos 16 % apmērā. Tomēr šis apgalvojums nav pamatots; šķiet, ka tas ir pārpratums. Kā minēts 17. apsvērumā, visas valstis, tostarp Ukraina, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja ļoti nelielu attiecīgā ražojuma apjomu. Tādējādi saistībā ar šo apjomu nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus un attiecībā uz Ukrainu dempinga turpināšanās netika konstatēta. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
3. Eksporta dinamika antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā
Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda
(108)
Iepriekšējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka ražošanas jauda Ukrainā pārsniedz 400 000 tonnu gadā. Tomēr kopš minētās izmeklēšanas divi no zināmajiem ražotājiem pārtrauca ražot metinātos cauruļvadus - tie ir Lugansk Tube Plant un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, kas ir viena no Interpipe Group ražotnēm. Tā kā kopš tā laika Ukrainā nav bijis nekāda apstiprināta ražošanas jaudas palielinājuma, pašreizējā jauda ir ievērojami zemāka nekā iepriekšējās izmeklēšanas laikā.
(109)
Attiecībā uz jaudas izmantošanu, kā minēts iepriekš 108. apsvērumā, Interpipe pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķietami darbojas gandrīz ar pilnu jaudu, ievērojot ražotnes tehniskos ierobežojumus.
(110)
Vēl viens svarīgs aspekts ir Ukrainas ražotņu atrašanās vieta. Tās galvenokārt atrodas Ukrainas austrumos, un tās tieši vai netieši skar pašreizējā drošības situācija minētajā valsts daļā. Tādēļ nav skaidrs, vai šie uzņēmumi patiešām var pilnībā izmantot savu ražošanas jaudu.
(111)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas norādīja, ka liela daļa Ukrainas ražošanas atrodas ārpus teritorijas, kuru skārusi pašreizējā drošības situācija. Tomēr jānorāda, ka arī uzņēmumus, kuri atrodas ārpus šīs teritorijas, netieši ietekmē drošības situācija, piemēram, vērojams izejmateriālu trūkums. Tādēļ tiek secināts, ka pašreizējā drošības situācija tieši vai netieši skar lielāko daļu Ukrainas ražotņu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(112)
Vienlaikus, ņemot vērā īpašo situāciju Ukrainā pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām, varētu sagaidīt, ka tad, kad drošības situācija atkal normalizēsies, iekšzemes tirgū pāri palikusī jauda tiks izmantota celtniecībā. Līdzīgo ražojumu izmanto arī celtniecībā, piemēram, nesošajās konstrukcijās, nožogojumos, aizsardzības līdzekļos un sastatnēs.
(113)
Ievērojot ražošanas jaudas samazinājumu un gaidāmo iekšzemes pieprasījuma pieaugumu, tiek secināts, ka pieejamā neizmantotā jauda eksportam uz visām valstīm ir ierobežota.
(114)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ukrainā ir ievērojama neizmantota jauda. Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti ar faktiskiem pierādījumiem un tādēļ tiek noraidīti.
(115)
Tāpat ieinteresētās personas apgalvoja - Interpipe esot paziņojis, ka tas ievērojami (par apmēram 60 %) palielināšot savu eksportu uz ES, kas ir pretrunā argumentam par Ukrainas nelielo eksportam pieejamo neizmantoto jaudu. Tomēr šis apgalvojums nav pieņemams. Interpipe paziņojums attiecas uz visu uzņēmumu kopumā, nevis konkrēti uz attiecīgo ražojumu. Pat ja tas būtu saistīts ar attiecīgo ražojumu, ievērojamais palielinājums par 60 % radītu tirgus daļu ES tirgū tikai aptuveni 0,5 %, kas joprojām uzskatāma par mazu. Tādēļ tas nav pretrunā secinājumam, ka pieejamā neizmantotā jauda eksportam uz visām valstīm ir neliela.
(116)
Tās pašas ieinteresētās personas norādīja, ka dempinga analīzē nebūtu jāņem vērā tāds elements kā neizmantotā jauda, jo jaudas izmantojums netiek uzskatīts par nozīmīgu kaitējuma rādītāju kaitējuma analīzē, kā norādīts 139. apsvērumā.
(117)
Šis apgalvojums nav pieņemams. Abiem šiem novērtējumiem ir dažādi mērķi. Kaitējuma analīzē tiek novērtēts, vai zems jaudas izmantojums ir uzskatāms par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pazīmi, un šis rādītājs vienmēr nenozīmē kaitējumu, ja atlikušo jaudu var izmantot citu ražojumu ražošanai. Dempinga analīzē galvenais uzsvars tiek likts uz pašu neizmantoto jaudu, proti, rezerves jaudu, kura netiek izmantota jebkādu ražojumu ražošanai un kura tādēļ ir nekavējoties pieejama attiecīgā ražojuma ražošanai.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(118)
Nelielā pieejamā neizmantotā jauda Ukrainā un nelielais risks, ka eksports par dempinga cenām varētu tikt pārvirzīts, liek secināt - nepastāv risks, ka Ukrainas attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām ievērojami pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku. Tādēļ nav sagaidāms, ka pēc antidempinga pasākumu beigšanās pret Ukrainu atsāksies dempings ievērojamā apjomā pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(119)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 20 ražotāji. Tāpēc šo ražotāju saražotais apjoms (noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un, attiecībā uz citiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz datiem pārskatīšanas pieprasījumā) ir uzskatāms par kopējo Savienības ražošanas apjomu. Visi šie ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(120)
Kā skaidrots iepriekš 11. apsvērumā, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, tika izveidota izlase. Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti Savienības ražošanas nozares līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un, attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem, uz aplēsēm, kuru pamatā ir dati no pārskatīšanas pieprasījuma,
-
atlasīto Savienības ražotāju mikroekonomiskie rādītāji (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika analizēti, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(121)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz Savienības ražošanas nozares saražotās produkcijas, kas paredzēta Savienības tirgum, pārdošanas apjomiem un uz Eurostat datiem par importa apjomiem Savienības tirgū.
(122)
Visā attiecīgajā periodā ES patēriņš samazinājās par 28 %. 2011. gadā tas samazinājās par 6 %, 2012. gadā par 8 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 10 procentpunktiem. Lejupejošā tendence daļēji skaidrojama ar zināmu tehniskās aizstāšanas līmeni, jo saistībā ar ūdens caurulēm ir tendence aizstāt tērauda cauruļvadus ar tādiem alternatīviem ražojumiem kā varš, plastmasa vai nerūsējošais tērauds.
2010
2011
2012
PIP
Kopējais patēriņš ES (t)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indekss (2010. gads = 100)
100
94
82
72
(123)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES patēriņš esot ievērojami nenovērtēts. Tomēr šīs personas nesniedza nekādus ticamus pierādījumus sava apgalvojuma pamatošanai, tādēļ tas jānoraida.
2. Imports no Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas
(124)
Tā kā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ukrainas izcelsmes dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība nepastāv (sk. 17. un 118. apsvērumu), nelielais importa apjoms no šīs valsts turpmāk izklāstītajā analīzē netika izskatīts kopā ar importu no citām attiecīgajām valstīm.
(125)
Lai izvērtētu Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes importa kumulācijas nepieciešamību, atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētajiem nosacījumiem tika atsevišķi apskatīta katra valsts.
(126)
Attiecībā uz daudzumiem un dempinga starpībām, ņemot vērā nelielo importa apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija veica uz nākotni vērstu analīzi par iespējamo eksporta apjomu un dempinga starpību katrai valstij, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā apliecināja, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, daudzumi, iespējams, pieaugtu, pārsniedzot pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniegtos un noteikti pārsniegtu to robežu, zem kuras importu uzskata par neievērojamu (sk. 33., 56. un 80. apsvērumu). Tāpat Komisija konstatēja, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, iespējamās dempinga starpības būtu ievērojamas (sk. 30., 53. un 78. apsvērumu).
(127)
Attiecībā uz vidējo importa cenu nelielais importa daudzums nav izmantojams pārliecinošu secinājumu iegūšanai.
(128)
Tomēr izmeklēšana arī parādīja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem ir līdzīgi. Izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgajam ražojumam, ko importē no Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas, un līdzīgajam ražojumam, kuru ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, visas fizikālās un tehniskās pamatīpašības ir vienādas.
(129)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pamatregulas 3. panta 4. punkta kritēriji attiecībā uz Baltkrieviju, ĶTR un Krieviju tika izpildīti. Tādēļ imports no šīm trim valstīm tika izmeklēts kumulatīvi.
a) Apjoms
(130)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms no Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas Savienībā samazinājās par 60 % no apmēram 7 000 tonnām 2010. gadā līdz apmēram 2 900 tonnām PIP laikā. 2011. gadā tas palielinājās par 31 %, bet 2012. gadā samazinājās par 62 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 28 procentpunktiem.
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no Baltkrievijas
25
55
0,1
-
Indekss (2010. gads = 100)
100
222
0
0
Importa no Baltkrievijas tirgus daļa
0 %
0 %
0 %
0 %
Baltkrievijas izcelsmes importa cena (EUR/t)
677
1 246
600
-
Indekss (2010. gads = 100)
100
184
89
-
Importa apjoms no ĶTR
712
375
458
118
Indekss (2010. gads = 100)
100
53
64
17
Importa no ĶTR tirgus daļa
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
ĶTR izcelsmes importa cena (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Indekss (2010. gads = 100)
100
165
212
330
Importa apjoms no Krievijas
6 396
8 937
4 440
2 790
Indekss (2010. gads = 100)
100
140
69
44
Importa no Krievijas tirgus daļa
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Krievijas izcelsmes importa cena (EUR/t)
470
506
513
462
Indekss (2010. gads = 100)
100
108
109
98
Importa apjoms no attiecīgajām valstīm
7 133
9 367
4 898
2 908
Indekss (2010. gads = 100)
100
131
69
41
Importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Attiecīgo valstu izcelsmes importa cena (EUR/t)
488
532
591
528
Indekss (2010. gads = 100)
100
109
121
111
Avots: Comext.
b) Tirgus daļa
(131)
Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas eksportētāju tirgus daļa Savienības tirgū samazinājās no 1,3 % 2010. gadā līdz 0,7 % PIP laikā. Precīzāk, tirgus daļa palielinājās no 1,3 % 2010. gadā līdz 1,8 % 2011. gadā, bet tad samazinājās līdz 1,1 % 2012. gadā un līdz 0,7 % PIP.
c) Cenas
i) Cenu dinamika
(132)
No 2010. gada līdz PIP Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa vidējā cena palielinājās par 11 %: no 488 EUR/t 2010. gadā līdz 528 EUR/t PIP. Konkrētāk, cenas pieauga par 9 % 2011. gadā un par 12 % 2012. gadā, bet tad PIP laikā samazinājās par 10 %.
ii) Pārdošana par zemāku cenu
(133)
Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav tāds, lai no tā varētu izdarīt jēgpilnus secinājumus. Tādēļ tika salīdzinātas cenas līdzīgajam ražojumam, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un izmeklējamajam ražojumam, kuru ražo Baltkrievijā, ĶTR un Krievijā un pārdod citur pasaulē. Šis salīdzinājums atklāja pārdošanu par ievērojami zemāku cenu.
3. Imports no citām trešām valstīm
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no Indijas
25 720
48 704
58 619
53 007
Importa no Indijas tirgus daļa
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Importa apjoms no Turcijas
83 654
83 753
98 742
69 757
Importa no Turcijas tirgus daļa
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Importa apjoms no Ukrainas
956
573
944
1 147
Importa no Ukrainas tirgus daļa
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Importa apjoms no citām trešām valstīm
34 948
42 714
38 518
30 374
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Importa apjoms no Turcijas un Indijas attiecīgajā periodā palielinājās. Importa no Ukrainas tirgus daļa saglabājās ļoti maza. Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga.
(135)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tirgus daļas zudumu 12 % apmērā, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare, ir gandrīz pilnībā kompensējis Indijas un Turcijas tirgus daļas pieaugums (kopā ņemot) un ka visticamāk Savienības ražošanas nozares neaizsargātā stāvokļa iemesls ir imports par zemām cenām no Indijas un Turcijas. Attiecībā uz to būtu jānorāda, ka šīs izmeklēšanas mērķis ir pārbaudīt, vai spēkā esošo pasākumu atcelšana pret trim valstīm, kam ir konstatēta dempinga atkārtošanās iespējamība, izraisīs arī Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka notiek pārdošana par ievērojami zemāku cenu, pārdodot Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas ražojumus citur pasaulē. Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, imports ES par dempinga cenām no šīm valstīm, iespējams, atkārtosies, un tā rezultātā visticamāk palielināsies ES ražošanas nozarei nodarītais kaitējums. Apstāklis, ka attiecīgajā periodā ir palielinājies imports no Turcijas un Indijas, neietekmē minēto novērtējumu par dempinga un kaitējuma atkārtošanos.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(136)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.1. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms
(137)
No apmēram 437 000 tonnām 2010. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 37 %. Konkrētāk, 2011. gadā tas samazinājās par 14 %, tad 2012. gadā par 19 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 4 procentpunktiem. Ražošanas apjoma samazinājums bija saistīts ar patēriņa samazinājumu, tomēr tas bija izteiktāks dēļ importa palielināšanās no Indijas un Turcijas.
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms (tonnas)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indekss (2010. gads = 100)
100
86
67
63
b) Jaudas un jaudas izmantojuma rādītāji
(138)
No vairāk nekā 1 700 000 tonnām 2010. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 16 %. Šis samazinājums skaidrojams ar to, ka daži ES ražotāji samazināja ražošanas maiņu skaitu.
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas jauda (tonnas)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indekss (2010. gads = 100)
100
92
75
84
Jaudas izmantojums
25 %
23 %
22 %
19 %
Indekss (2010. gads = 100)
100
93
90
75
Avots: izmeklēšana
(139)
Jaudas izmantojums 2010. gadā bija 25 %. Tas samazinājās līdz 23 % 2011. gadā un līdz 22 % 2012. gadā, un pēc tam vēl līdz 19 % PIP laikā. Zemie jaudas izmantojuma rādītāji skaidrojami galvenokārt ar to, ka ar tām pašām ražošanas iekārtām, ko izmanto metinātu cauruļu un cauruļvadu izgatavošanai, var ražot arī ražojumus ārpus šīs izmeklēšanas jomas (galvenokārt dobos profilus). Tādēļ jaudas izmantojuma rādītāji konkrētajā nozarē nav jēgpilns kaitējuma rādītājs.
c) Pārdošanas apjoms
(140)
Savienības ražošanas nozares saražotās produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES 2011. gadā samazinājās par 16 %, 2012. gadā samazinājās par 21 procentpunktu un vēl par 3 procentpunktiem PIP. Kopumā no 2010. gada līdz PIP šis pārdošanas apjoms samazinājās par apmēram 40 %. Tas bija saistīts ar patēriņa samazinājumu un importa palielināšanos no Indijas un Turcijas.
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES (t)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indekss (2010. gads = 100)
100
84
63
60
Avots: izmeklēšana
d) Tirgus daļa
(141)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010. gadā bija 73 %. 2011. gadā tā samazinājās līdz 65 % un 2012. gadā līdz 56 %, bet pēc tam PIP palielinājās līdz 61 %. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 12 procentpunktiem.
2010
2011
2012
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
73 %
65 %
56 %
61 %
Indekss (2010. gads = 100)
100
89
77
84
Avots: izmeklēšana
e) Izaugsme
(142)
No 2010. gada līdz PIP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par 28 %, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES samazinājās par 40 %. Tā rezultātā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 12 procentpunktus tirgus daļas. Tādējādi attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē izaugsme nebija vērojama.
f) Nodarbinātība
(143)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē 2011. gadā samazinājās par 13 %, 2012. gadā samazinājās par 27 procentpunktiem un vēl par 3 procentpunktiem PIP. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 43 %, proti, no apmēram 1 600 cilvēkiem līdz mazāk nekā 1 000.
2010
2011
2012
PIP
Nodarbinātība (cilvēki)
1 655
1 446
991
939
Indekss (2010. gads = 100)
100
87
60
57
Avots: izmeklēšana
g) Ražīgums
(144)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērot izlaidē (t) uz vienu nodarbināto gadā, sākot no 264 t uz nodarbināto, vispirms 2011. gadā mazliet samazinājās (par 2 %). Tad 2012. gadā tas pieauga par 14 procentpunktiem un līdzīgā apjomā saglabājās PIP laikā. Savienības ražošanas nozares ražīguma kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 12 %.
2010
2011
2012
PIP
Ražīgums (t uz nodarbināto)
264
260
297
296
Indekss (2010. gads = 100)
100
98
112
112
Avots: izmeklēšana
h) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas
(145)
Savienības ražošanas nozares ražojumu vienības cenas nesaistītiem pircējiem 2011. gadā palielinājās par 5 % un 2012. gadā par 1 procentpunktu, taču PIP samazinājās par 4 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā šīs cenas palielinājās par 2 %: no 833 EUR/t līdz 848 EUR/t PIP laikā.
2010
2011
2012
PIP
Vienības cena ES tirgū (EUR/t)
833
871
881
848
Indekss (2010. gads = 100)
100
105
106
102
Avots: izmeklēšana
i) Dempinga starpības lielums
(146)
Izmeklēšanā tika konstatēta iespējama Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas dempinga atkārtošanās ar tādām dempinga starpībām, kuras nevar uzskatīt par neievērojamām.
(147)
Kā minēts iepriekš, Komisija nekonstatēja Ukrainas dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.
j) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(148)
Iepriekš aplūkotie makroekonomiskie rādītāji liecina - lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem, nozare joprojām ir ļoti neaizsargāta un nestabila. Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 37 %, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES samazinājās par 40 %, bet nodarbinātība samazinājās par 43 %. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ES tirgū samazinājās no 73 % 2010. gadā līdz 61 % PIP laikā. Tādējādi faktiska atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav konstatējama, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.
4.2. Mikroekonomiskie elementi
a) Krājumi
(149)
Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās līdz 2011. gadam saglabājās gandrīz nemainīgi. Tie 2012. gadā pieauga par 14 procentpunktiem un samazinājās par 10 procentpunktiem PIP laikā. Tādējādi krājumu līmenis PIP bija par 5 % augstāks nekā 2010. gadā.
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās (t)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indekss (2010. gads = 100)
100
101
115
105
Avots: izmeklēšana
b) Algas
(150)
Darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās par 29 %. Konkrētāk, 2011. gadā tās samazinājās par 2 %, 2012. gadā par 15 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 12 procentpunktiem. Kopējo samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja nodarbinātības samazinājums.
2010
2011
2012
PIP
Gada darbaspēka izmaksas (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indekss (2010. gads = 100)
100
98
83
71
Avots: izmeklēšana
(151)
Darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku attiecīgajā periodā pieauga par 25 %. Iespējams, ka tas ir pagaidu stāvoklis, kas saistīts ar štatu samazināšanas izmaksām, kuras radušās, ievērojami samazinot darbinieku skaitu.
2010
2011
2012
PIP
Gada darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indekss (2010. gads = 100)
100
113
139
125
c) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(152)
Attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte pārdošanai ES tirgū, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, pieauga no zaudējumiem vairāk nekā 7 % apmērā 2010. gadā līdz peļņai 1 % apmērā PIP laikā. Precīzāk, atlasīto Savienības ražotāju zaudējumi samazinājās no 7,3 % 2010. gadā līdz 5 % 2011. gadā un pēc tam līdz 0,6 % 2012. gadā, bet tad PIP laikā jau radās neliela peļņa 0,8 % apmērā.
2010
2011
2012
PIP
ES ražošanas nozares rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjoma)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indekss (2010. gads = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Ienākums no ieguldījumiem (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indekss (2010. gads = 100)
- 100
- 62
3
22
Avots: izmeklēšana
(153)
Rentabilitātes palielinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 2 %, kamēr šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt karsti velmētiem ruļļiem, kuru izmaksas ir vairāk nekā 60 % no ražošanas izmaksām) samazinājās par 6 % un ievērojami samazinājās arī gada darbaspēka izmaksas. Tādējādi atlasītie Savienības ražotāji spēja saviem pircējiem ES tirgū pakāpeniski noteikt rentablas cenas.
(154)
Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā bija atbilstīgs rentabilitātes tendencei. Tas pieauga no zaudējumiem 19,2 % apmērā 2010. gadā līdz zaudējumiem 11,8 % apmērā 2011. gadā, un tad līdz peļņai 0,5 % apmērā 2012. gadā un peļņai 4,3 % apmērā PIP.
d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(155)
Tīrā skaidras naudas plūsma no pamatdarbības 2010. gadā bija apmēram EUR - 44 miljoni. Tā palielinājās līdz aptuveni - 7 miljoniem EUR 2011. gadā un līdz gandrīz 17 miljoniem EUR 2012. gadā un līdz aptuveni 20 miljoniem EUR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Neviens no atlasītajiem Savienības ražotājiem nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu. Uzlabojums saistāms ar ražošanas un darbaspēka izmaksu samazinājumu un cenu nelielu pieaugumu.
2010
2011
2012
PIP
Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indekss (2010. gads = 100)
- 100
- 16
38
46
Avots: izmeklēšana
e) Ieguldījumi
(156)
Atlasīto Savienības ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2011. gadā samazinājās par 34 %, 2012. gadā palielinājās par 90 procentpunktiem un tad samazinājās par 59 procentpunktiem PIP. Attiecīgajā periodā ieguldījumi, kas bija paredzēti, lai uzturētu un atjaunotu esošās iekārtas, nevis lai palielinātu jaudu, samazinājās par 3 %.
2010
2011
2012
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indekss (2010. gads = 100)
100
66
156
97
Avots: izmeklēšana
5. Secinājums par kaitējumu
(157)
Virkne rādītāju, sevišķi finanšu rādītāji attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Rentabilitāte uzlabojās no zaudējumiem vairāk nekā 7 % apmērā līdz peļņai 0,8 % apmērā, kas gan joprojām ir mazāk par iepriekšējās izmeklēšanas mērķa peļņu 5 % apmērā. Ienākums no ieguldījumiem uzlabojās no zaudējumiem vairāk nekā 19 % apmērā līdz peļņai vairāk nekā 4 % apmērā, bet naudas plūsma pieauga no - 44 miljoniem EUR līdz 20 miljoniem EUR. Šie faktori liecina, ka ražošanas nozare ir spējusi daļēji atgūties.
(158)
Tomēr dažu rādītāju pārmaiņas no 2010. gada līdz PIP bija negatīvas. Ražošanas apjoms samazinājās par 37 %, jaudas izmantojums - par 25 %, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES - par 40 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa - par 12 procentpunktiem, bet nodarbinātība - par 43 %.
(159)
Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Savienības ražošanas nozare atkal ir kļuvusi mazliet rentabla, taču tas ir uz tās tirgus daļas samazinājuma rēķina. Savienības ražošanas nozare ir spējusi uzlabot savu finansiālo stāvokli, dodot priekšroku cenām, nevis apjomam. Tādējādi ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga ietekmes un tā joprojām ir nestabila un līdz ar to viegli ietekmējama gadījumā, ja atkārtotos imports par dempinga cenām.
(160)
Pat ja Savienības ražošanas nozares nestabilitāte varētu tikt vērtēta kā būtisks kaitējums, tas nav saistāms ar importu no attiecīgajām valstīm. Trīs attiecīgo valstu (attiecībā uz Ukrainu izmeklēšanā konstatēts, ka dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības nav) tirgus daļa kopā ir mazāk nekā 1 % no Savienības tirgus. Bez cenu spiediena no attiecīgajām valstīm Savienības ražošanas nozare ir spējusi saglabāt cenas tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai tai nodrošinātu peļņu, kura gan ir ievērojami mazāka par mērķa peļņu.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Imports no ĶTR, Baltkrievijas un Krievijas
(161)
Iepriekš minētās tendences liecina, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. No otras puses, vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība liecina, ka ražošanas nozare joprojām ir ļoti nestabila.
(162)
Kā norādīts iepriekš, trīs minēto valstu eksportētājiem ir neizmantota jauda, lai ļoti strauji varētu palielināt eksportu. Ņemot vērā, ka ES tirgū ir izdevīgākas cenas nekā dažu trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz šīm valstīm, tiktu novirzīti uz ES tirgu. Importa par dempinga cenām, kuras ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, pieaugums visticamāk palielinās cenu spiedienu Savienības tirgū, tādējādi pasliktinot jau tā nestabilo Savienības ražošanas nozares stāvokli. Šāds straujš pavērsiens jau tika konstatēts iepriekšējā izmeklēšanā, kad minēto trīs valstu izcelsmes importa tirgus daļa ES tikai trīs ar pusi gadu laikā trīskāršojās, proti, no 6,2 % 2004. gadā līdz 18,7 % IP (no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam). Tādējādi ražotāji eksportētāji ĶTR, Baltkrievijā un Krievijā ir apliecinājuši spēju strauji palielināt eksporta apjomu uz Savienību.
(163)
Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, kaitējums varētu atkārtoties.
2. Imports no Ukrainas
(164)
Ņemot vērā secinājumu, ka dempings no Ukrainas visticamāk neturpināsies vai neatkārtosies, analīze par kaitējuma atkārtošanos nav jāveic.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(165)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(166)
Izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti nestabila. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Savienības ražošanas nozare atkal ir kļuvusi mazliet rentabla, taču tas ir uz tās tirgus daļas samazinājuma rēķina. Pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem, Savienības ražošanas nozare ir spējusi uzlabot savu finansiālo stāvokli, dodot priekšroku cenām, nevis apjomam. Pasākumu beigšanās palielinās cenu spiedienu Savienības tirgū un atkal novedīs pie zaudējumiem. Tādēļ Savienības ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus.
2. Importētāju un lietotāju intereses
(167)
Komisija sazinājās ar vairāk nekā 100 nesaistītiem importētājiem un lietotājiem Savienībā, aicinot uz sadarbību, taču neviens no tiem neatsaucās. Tas ir skaidrojams ar ļoti nelielo eksporta apjomu uz Savienības tirgu no katras attiecīgās valsts. Jebkurā gadījumā nav nekādu faktoru, kas liecinātu, ka pasākumu pagarināšana nesamērīgi ietekmētu importētājus vai lietotājus.
(168)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka pasākumu pagarināšana būtiski neietekmēs importētāju un lietotāju stāvokli Savienībā.
3. Piegādes deficīta risks/konkurence ES tirgū
(169)
Patēriņš ES attiecīgajā periodā samazinājās par 28 %, sasniedzot apmēram 400 000 t PIP laikā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza ES pieprasījumu, PIP laikā sasniedzot gandrīz 1 500 000 tonnu. ES ražotāju starpā ir pietiekama konkurence. Turklāt Savienības ražošanas nozarē jaudas izmantojums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir tikai 19 %, jo tā ar tām pašām iekārtām ražo dažādus ražojumus (attiecīgo ražojumu un citus ražojumus, piemēram, dobos profilus). Tādēļ pieprasījuma pieauguma gadījumā Savienības ražošanas nozarei ir neizmantota jauda, lai palielinātu ražošanas apjomu, mainot ražojumu klāstu. Arī imports no citām trešām valstīm, kurām nepiemēro pasākumus, sevišķi no Indijas un Turcijas, var apmierināt daļu no pieprasījuma.
(170)
Ņemot vērā minētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu ES tirgū vai ierobežot konkurenci ES tirgū.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(171)
Minētais liecina, ka pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme būtu ierobežota un nekādā ziņā nebūtu nesamērīga ar ieguvumiem, ko Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pasākumu pagarināšana.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(172)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas tām tika dots laiks sniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(173)
No minētā var secināt, ka konkrētu Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam piemērojamie antidempinga pasākumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā. Jāatgādina, ka šie pasākumi ir dažādu likmju procentuālie maksājumi.
(174)
Ievērojot konstatējumus par to, ka dempings no Ukrainas visticamāk neturpināsies vai neatkārtosies (sk. 17. un 118. apsvērumu), pasākumi pret Ukrainas importu būtu jāatceļ un procedūra jāizbeidz.
(175)
Individuālie uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad - minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar nosaukumu un adresi) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamās maksājuma likmes.
(176)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (5). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(177)
Šī regula ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu dzelzs vai neleģēta tērauda riņķveida šķērsgriezuma metinātu cauruļu un cauruļvadu importam, kuru ārējais diametrs nepārsniedz 168,3 mm, neskaitot tāda veida caurules, kas tiek izmantotas naftas un gāzes cauruļvados, naftas vai gāzes urbumos izmantojamus cauruļvadus, precīzijas caurules un caurules un cauruļvadus ar savienotājelementiem, kas piemēroti gāzu vai šķidrumu novadīšanai un ko lieto civilajā aviācijā, kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 un ex 7306 30 77 (Taric kodi 7306304120, 7306304920, 7306307280 un 7306307780), un kuru izcelsme ir Baltkrievijā, Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, kurus ražojuši turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Ķīnas Tautas Republika
Visi uzņēmumi
90,6 %
-
Krievija
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company un Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works un Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Visi pārējie uzņēmumi
20,5 %
A999
Baltkrievija
Visi uzņēmumi
38,1 %
-
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz 1. panta 1. punktā minētā ražojuma Ukrainas izcelsmes importu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 26. janvārī