NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 544/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (3) (dále jen „úmluva“).
(2)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), zřízená na základě uvedené úmluvy, přijala na svém 16. zvláštním zasedání v roce 2008 doporučení 08-05 za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy přijatý v roce 2006. K provedení těchto mezinárodních opatření na zachování zdrojů na úrovni Unie bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (4).
(3)
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Nařízení (ES) č. 302/2009 pak bylo změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 500/2012 (5) za účelem provedení revidovaného mezinárodního opatření na zachování zdrojů na úrovni Unie.
(4)
Na svém 18. zvláštním zasedání v roce 2012 přijala ICCAT doporučení 12-03 o další změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. V zájmu lepšího přizpůsobení rybolovných období činnosti loďstva zavádí doporučení 12-03 změnu v obdobích rybolovu, která jsou nyní definována jako období povoleného rybolovu, na rozdíl od období zákazu rybolovu uváděných v předchozích doporučeních ICCAT. Kromě toho byla změněna data, kdy je povolen rybolov pomocí košelkových nevodů, návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami. A konečně ve snaze zabránit nejistotě ohledně zařízení, na něž se nevztahují žádná zvláštní pravidla pro rybolovná období, bylo nutno zapracovat ustanovení výslovně umožňující všem ostatním zařízením rybolov po celý rok, s výjimkou všech druhů unášených tenatových sítí. Doby a data rybolovných období v Atlantském oceánů může ICCAT přezkoumat v roce 2015 v návaznosti na poradenství Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku (SCRS).
(5)
Na svém 23. řádném zasedání v listopadu 2013 přijala ICCAT doporučení 13-08 doplňující doporučení 12-03 s cílem upravit rybolovná období pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku tak, aby neměla dopad na ochranu těchto oblastí ve Středozemním moři, kde dochází ke tření tuňáka obecného. V tomto doporučení ICCAT se uvádí, že smluvní strany a spolupracující nesmluvní strany, subjekty nebo rybářské subjekty mohou pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru operující ve východním Atlantiku stanovit jiné datum začátku rybolovných období při současném dodržení celkové délky období s povolením tohoto rybolovu. V uvedeném doporučení ICCAT se rovněž stanoví pravidla pro používání stereoskopických kamer v souvislosti s umísťováním do klecí. Záměrem je, aby veškeré technické specifikace včetně intenzity odběru vzorků, způsobu odběru vzorků, vzdálenosti od kamery, rozměrů průchodu, algoritmů (poměr délka-váha) přezkoumal SCRS na zasedání v roce 2014, a případně aby tyto specifikace ICCAT upravila na zasedání v roce 2014 na základě doporučení SCRS.
(6)
Aby se do práva Unie provedlo doporučení ICCAT 12-03 s cílem zajistit účinnou ochranu zachování populace tuňáka obecného, poskytnout právní jistotu ohledně příslušných rybolovných období, a konečně rovněž umožnit členským státům vhodně rozvrhnout své rybolovné plány, rozpisy kapacity a inspekční plány a plnit další oznamovací povinnosti, a aby se do práva Unie provedlo doporučení ICCAT 13-08, pokud jde o používání systémů stereoskopických kamer v souvislosti s umísťováním do klecí a případné stanovení různých dat začátku rybolovných období pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku, je třeba v nařízení (ES) č. 302/2009 co nejdříve změnit příslušná ustanovení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se mění takto:
1)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Rybolovná období
1. Lov tuňáka obecného velkými plavidly provádějícími pelagický odlov na dlouhou lovnou šňůru, jejichž délka přesahuje 24 m, ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od 1. ledna do 31. května, s výjimkou oblasti západně od 10° z. d. a severně od 42° s. š., kde je uvedený rybolov povolen v období od 1. srpna do 31. ledna.
2. Lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od 26. května do 24. června.
3. Lov tuňáka obecného návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje od 1. července do 31. října.
Aniž je dotčen první pododstavec, pokud se týká let 2014 a 2015, a jelikož není ohrožena ochrana oblastí, kde dochází k tření, mohou členské státy pro návnadové čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru plující pod jejich vlajkou a provozující činnost ve východním Atlantiku stanovit ve svých vnitrostátních ročních plánech rybolovu jiné datum začátku rybolovného období pod podmínkou, že celková délka období s povolením tohoto rybolovu bude i nadále v souladu s ustanoveními předchozího pododstavce.
Unijní plán rybolovu, který má být předložen ICCAT do 15. února každého roku, konkrétně stanoví, zda se pozmění datum začátku těchto rybolovů a souřadnice dotčených oblastí.
4. Lov tuňáka obecného prostřednictvím trawlerů pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku se povoluje od 16. června do 14. října.
5. Rekreační a sportovní lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje v období od 16. června do 14. října.
6. Rybolov tuňáka obecného pomocí jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavcích 1 až 5, s výjimkou všech druhů unášených tenatových sítí, je povolen během celého roku. Bez ohledu na to je zakázán lov tuňáka obecného jakýmkoliv typem vlečných sítí.“
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 24a
Používání stereoskopických kamer při umísťování do klecí
Používání stereoskopických kamerových systémů v souvislosti s umísťováním do klecí je v souladu s těmito podmínkami:
a)
Intenzita odběru vzorků živých ryb není nižší než 20 % z množství ryb umístěných do klecí; je-li to technicky možné, probíhá odběr vzorků postupně, a to tak, že je změřen každý pátý exemplář; takový vzorek tvoří ryby měřené na vzdálenost od 2 do 8 m od kamery;
b)
Stanovené rozměry průchodu spojujícího zdrojovou klec s klecí cílovou činí maximálně 10 m na šířku a maximálně 10 m na výšku.
c)
V případě, že měření délky ryb vykazuje multimodální rozdělení (dvě nebo více kohort různých velikostí), je možné na stejné umístění do klece použít více než jeden převodní algoritmus; na převod vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve (délky vidlice) na celkovou váhu se použijí nejaktuálnější algoritmy stanovené Stálým výborem ICCAT pro výzkum a statistiku, a to podle velikostní kategorie ryb měřených při umísťování do klece;
d)
Před každým umístěním do klece se provede ověření stereoskopického měření délky ryb s použitím měřící tyče na vzdálenost od 2 do 8 m.
e)
Při sdělování výsledků stereoskopického programu se u údajů uvede mezní odchylka vyplývající z podstaty technické specifikace stereoskopického kamerového systému, která nesmí být větší než +/- 5 %.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 544/2014
(2014. gada 15. maijs),
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Savienība ir Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (3) (“konvencija”) Puse.
(2)
Ar konvenciju izveidotā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (“ICCAT”) 2008. gadā 16. īpašajā sanāksmē pieņēma Ieteikumu 08-05 izveidot jaunu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, aizstājot iepriekšējo - 2006. gadā pieņemto - krājumu atjaunošanas plānu. Lai Savienības līmenī īstenotu minētos starptautiskos saglabāšanas pasākumus, tika pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 302/2009 (4).
(3)
ICCAT 17. īpašajā sanāksmē 2010. gadā pieņēma Ieteikumu 10-04, ar ko izdarīja grozījumus zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānā. Regula (EK) Nr. 302/2009 pēc tam tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 500/2012 (5), lai Savienības līmenī īstenotu pārskatītos starptautiskos saglabāšanas pasākumus.
(4)
ICCAT 18. īpašajā sanāksmē 2012. gadā pieņēma Ieteikumu 12-03, ar ko izdarīja turpmākus grozījumus zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānā. Lai zvejas sezonas labāk pielāgotu flotes darbībai, ar Ieteikumu 12-03 ir grozītas zvejas sezonas, ko tagad definē kā “atklātas” sezonas atšķirībā no “slēgtajām” sezonām, kas norādītas iepriekšējos ICCAT ieteikumos. Turklāt ir grozīti faktiskie datumi, kad ir atļauts zvejot kuģiem ar riņķvadu, laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām. Visbeidzot, lai izvairītos no jebkādas nenoteiktības attiecībā uz zvejas rīkiem, uz kuriem neattiecas īpaši noteikumi par zvejas sezonām, bija nepieciešams iekļaut noteikumu, ka ar visiem cita veida zvejas rīkiem, izņemot jebkāda veida dreifējošus tīklus, skaidri atļauts zvejot visu gadu. ICCAT 2015. gadā var pārskatīt zvejas sezonām Atlantijas okeānā noteiktos laikposmus un datumus, ņemot vērā ICCAT Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas (SCRS) ieteikumus.
(5)
ICCAT 23. kārtējā sanāksmē 2013. gada novembrī pieņēma Ieteikumu 13-08, ar ko papildināja Ieteikumu 12-03, lai varētu izdarīt grozījumus attiecībā uz zvejas sezonām Atlantijas okeāna austrumu daļā laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, kuri neietekmē zilās tunzivs nārsta vietu aizsardzību Vidusjūrā. Minētajā ICCAT ieteikumā paredzēts, ka Līgumslēdzējas puses un sadarbības partneri, kas nav Līgumslēdzējas puses, un struktūras vai zvejniecības struktūras, var noteikt zvejas sezonām atšķirīgu sākuma datumu laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, ko izmanto Atlantijas okeāna austrumu daļā, vienlaicīgi šādai zvejniecībai saglabājot kopējo atklātās sezonas ilgumu. Minētajā ICCAT ieteikumā arī iekļauti noteikumi par stereoskopisko kameru izmantošanu sprostā ievietošanas darbībās. Paredzēts, ka visas tehniskās specifikācijas, tostarp paraugu ņemšanas intensitāti, paraugu ņemšanas veidu, attālumu līdz kamerai, pārvietošanas tuneļa izmērus, algoritmus (garuma un svara attiecību), savā 2014. gada sanāksmē pārskata SCRS, un vajadzības gadījumā tās groza ICCAT 2014. gada sanāksmē, balstoties uz SCRS ieteikumiem.
(6)
Lai Savienības tiesību aktos īstenotu ICCAT Ieteikumu 12-03 nolūkā nodrošināt zilo tunzivju krājumu efektīvu saglabāšanu, nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz attiecīgajām zvejas sezonām un, visbeidzot, ļaut dalībvalstīm pienācīgi izveidot zvejas, jaudas un inspekcijas plānus un izpildīt ziņošanas pienākumus un lai Savienības tiesību aktos īstenotu ICCAT Ieteikumu 13-08 attiecībā uz stereoskopisko kameru izmantošanu sprostā ievietošanas darbībās un attiecībā uz zvejas sezonu atšķirīgu sākuma datumu iespējamo noteikšanu laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, ko izmanto Atlantijas okeāna austrumu daļā, iespējami ātri ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 302/2009 attiecīgie noteikumi,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 302/2009 groza šādi:
1)
7. pantu aizstāj ar šādu:
“7. pants
Zvejas sezonas
1. No 1. janvāra līdz 31. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja, izmantojot liela izmēra pelaģiskos nozvejotājus kuģus, kas zvejo ar āķu jedām un kas garāki par 24 m, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10° W un uz ziemeļiem no 42° N, kur šāda zveja ir atļauta laikposmā no 1. augusta līdz 31. janvārim.
2. No 26. maija līdz 24. jūnijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem.
3. No 1. jūlija līdz 31. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja, izmantojot laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas.
Neatkarīgi no pirmās daļas 2014. un 2015. gadam un tā kā nārsta vietu aizsardzība netiek skarta, dalībvalstis savos ikgadējos valsts zvejas plānos var noteikt atšķirīgu sākuma datumu zvejai, izmantojot laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas, kuras kuģo ar šo valstu karogu un darbojas Atlantijas okeāna austrumu daļā, ar noteikumu, ka šādas zvejas kopējais atklātās sezonas ilgums joprojām atbilst pirmajai daļai.
Savienības zvejas plānā, kas ik gadu līdz 15. februārim jāiesniedz ICCAT, norāda, vai šiem zvejas veidiem ir mainīts sākuma datums, kā arī attiecīgo apgabalu koordinātas.
4. No 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar pelaģiskiem traleriem.
5. Laikposmā no 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju atpūtas un sporta zveja.
6. Zilo tunzivju zveja ar citiem zvejas rīkiem, kas nav minēti 1. līdz 5. punktā, ir atļauta visu gadu. Neatkarīgi no tā zilo tunzivju zveja ar jebkāda veida dreifējošiem tīkliem ir aizliegta.”;
2)
iekļauj šādu pantu:
“24.a pants
Stereoskopisko kameru izmantošana sprostā ievietošanas darbību laikā
Stereoskopisko kameru sistēmu izmantošana saistībā ar sprostā ievietošanas darbībām atbilst šādiem nosacījumiem:
a)
dzīvu zivju paraugu ņemšanas intensitāte nav zemāka par 20 % no tā zivju apjoma, ko ievieto sprostā; ja tehniski ir iespējams, dzīvu zivju paraugu ņemšanu veic secīgi, mērot katru piekto īpatni; šādam paraugam būtu jāsastāv no zivīm, kas izmērītas no 2 līdz 8 metru attālumā no kameras;
b)
pārvietošanas tunelim, kas savieno nododošo sprostu ar uztverošo sprostu, nosaka maksimāli pieļaujamo platumu - 10 metri - un maksimāli pieļaujamo augstumu - 10 metri;
c)
ja zivju garuma mērījumi uzrāda multimodālu sadalījumu (divas vai vairākas atsevišķu izmēru kohortas), vienai un tai pašai sprostā ievietošanas darbībai var izmantot vairāk nekā vienu konversijas algoritmu; veicot pārrēķinu no garuma līdz astes spuras sazarojuma vietai (“fork length”) uz kopējo svaru atbilstoši zivju lieluma kategorijai, kuras mēra sprostā ievietošanas darbības laikā, izmanto visjaunākos algoritmus, ko noteikusi ICCAT Pastāvīgā pētniecības un statistikas komiteja;
d)
pirms katras sprostā ievietošanas darbības veic stereoskopisko garuma mērījumu validāciju, izmantojot mērogu 2 m attālumā un 8 m attālumā;
e)
paziņojot stereoskopiskās programmas rezultātus, informācijā norāda, kāda ir kļūdas robeža stereoskopisko kameru sistēmas tehniskajās specifikācijās, un tā nepārsniedz +/-5 %.”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 15. maijā