NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 788/2014
ze dne 18. července 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro ukládání pokut a penále a zrušení uznání subjektů pověřených inspekcemi a prohlídkami lodí podle článků 6 a 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Články 6 a 7 nařízení (ES) č. 391/2009 zmocňují Komisi k ukládání pokut a penále uznaným subjektům definovaným v článku 2 uvedeného nařízení nebo ke zrušení uznání těchto subjektů v zájmu dodržování kritérií a povinností stanovených v uvedeném nařízení s jasným cílem odstranit každou potenciální hrozbu pro bezpečnost nebo životní prostředí.
(2)
V zájmu transparentnosti je třeba podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009 stanovit prováděcí pravidla pro rozhodovací postup a metodiku pro výpočet pokut a penále Komisí, aby byla dotčeným subjektům předem známa, včetně zvláštních kritérií, na jejichž základě Komise posuzuje závažnost případu a míru ohrožení bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí.
(3)
Zavedením pokut a penále by Komise měla získat doplňkový nástroj, který jí umožní v porovnání se zrušením uznání přesněji, pružněji a diferencovaněji reagovat na porušování pravidel obsažených v nařízení (ES) č. 391/2009, kterého se dopouštějí uznané subjekty.
(4)
Penále by mělo být účinné, aby každé porušení povinností a požadavků stanovených v nařízení (ES) č. 391/2009 mohlo být rychle a náležitě napraveno. Nařízení (ES) č. 391/2009 proto zmocňuje Komisi uložit penále, pokud uznaný subjekt nepřijal preventivní a nápravná opatření vyžadovaná Komisí, a to po uplynutí přiměřené lhůty a do doby, než dotyčný uznaný subjekt vyžadovaná opatření přijme. V případě potřeby se podle okolností daného případu může denní částka penále postupně zvyšovat, aby odrážela naléhavost požadovaných opatření.
(5)
Výpočet pokut a penále jako zlomku obratu subjektu s přihlédnutím k maximálnímu stropu stanovenému v souladu s nařízením (ES) č. 391/2009 představuje jednoduchý způsob, jak zajistit, aby byly pokuty a penále odrazující a současně přiměřené jak závažnosti daného případu, tak i ekonomickým možnostem dotčeného subjektu, s ohledem na rozdíly ve velikosti uznaných subjektů.
(6)
V zájmu transparentnosti a právní jistoty by mělo být jednoznačně objasněno uplatňování maximálního stropu úhrnné částky pokut a penále případně s přihlédnutím k různým okolnostem. Z téhož důvodu se pro každý uznaný subjekt stanoví rovněž způsob výpočtu celkového průměrného obratu za předchozí tři roky v souvislosti s činnostmi spadajícími do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 391/2009.
(7)
Je třeba, aby rozhodnutí o zrušení uznání subjektu na základě podmínek stanovených v čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 391/2009 zohledňovalo faktory související s obecným cílem, kterým je sledování činnosti uznaných subjektů a jejich celkové výkonnosti, včetně účinnosti případných pokut a penále, které již byly uloženy za opakovaná a závažná porušení uvedeného nařízení.
(8)
Je nutno stanovit zvláštní postup, aby Komise kromě svých pravomocí hodnotit uznané subjekty a ukládat pokuty a penále souvisejícími postupy stanovenými v tomto nařízení mohla z vlastního podnětu nebo na žádost některého členského státu či členských států zrušit uznání subjektu podle nařízení (ES) č. 391/2009.
(9)
Je důležité, aby rozhodnutí o uložení pokut, penále nebo zrušení uznání podle tohoto nařízení bylo založeno výhradně na důvodech, k nimž měl uznaný subjekt možnost se vyjádřit.
(10)
Toto nařízení respektuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména právo na obhajobu a zásady důvěrnosti údajů a zákazu dvojího trestu (ne bis in idem) v souladu s obecnými zásadami práva a judikatury Soudního dvora Evropské unie.
(11)
Rozhodnutí o uložení pokut a penále podle tohoto nařízení by měla být vykonatelná v souladu s článkem 299 Smlouvy o fungování Evropské unie a mohou podléhat přezkumu Soudního dvora Evropské unie.
(12)
V zájmu zajištění spravedlnosti a právní jistoty při provádění postupu je nezbytné stanovit podrobná pravidla pro výpočet lhůt stanovených Komisí v průběhu postupu a promlčecích lhůt, v jejichž rámci může Komise uložit a vymáhat pokuty a penále s přihlédnutím rovněž k datu vstupu nařízení (ES) č. 391/2009 v platnost.
(13)
Vykonatelnost tohoto nařízení vyžaduje účinnou spolupráci mezi dotčenými členskými státy, Komisí a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost. Za tímto účelem je nezbytné ujasnit práva a povinnosti každé z těchto stran v postupech stanovených v tomto nařízení, aby bylo možné zajistit účinné zkoumání, rozhodování a přijímání následných opatření podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 391/2009.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (2),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla, podle nichž Komise provádí články 6 a 7 nařízení (ES) č. 391/2009.
Toto nařízení určuje kritéria pro stanovení výše pokut a penále a postup rozhodování o uložení pokuty a penále nebo o zrušení uznání uznaného subjektu z podnětu Komise či na žádost určitého členského státu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 391/2009.
Kromě toho se použije následující definice:
„dotčeným členským státem“ se rozumí členský stát, který uznaný subjekt pověřil inspekcemi lodí plujících pod jeho vlajkou, jejich prohlídkami a vydáváním lodních osvědčení v souladu s mezinárodními úmluvami podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (3), a to i členský stát, který podal Komisi žádost o uznání uvedeného subjektu podle článku 3 nařízení (ES) č. 391/2009.
KAPITOLA II
POKUTY A PENÁLE
Článek 3
Zjištění nesplnění povinnosti
1. Komise zjišťuje, zda došlo k nesplnění povinnosti, postupem podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 391/2009, pokud:
a)
závažné či opakované neplnění minimálních kritérií stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 391/2009 nebo nedodržování povinností podle čl. 8 odst. 4 a článků 9, 10 a 11 nařízení (ES) č. 391/2009 ze strany uznaného subjektu odhalí vážné nedostatky ve struktuře, systémech, postupech nebo vnitřní kontrole uznaného subjektu;
b)
zhoršující se výkonnost uznaného subjektu s přihlédnutím k rozhodnutí Komise 2009/491/ES (4) odhalí vážné nedostatky ve struktuře, systémech postupech nebo vnitřní kontrole daného subjektu;
c)
uznaný subjekt úmyslně poskytl Komisi v průběhu hodnocení nesprávné, neúplné nebo zavádějící informace nebo jiným způsobem mařil uvedené hodnocení.
2. Ve všech řízeních o nesplnění povinnosti podle tohoto nařízení břemeno důkazu o nesplnění povinnosti spočívá na Komisi.
Článek 4
Výpočet pokut
1. Za každé nesplnění povinnosti zjištěné na základě článku 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 391/2009 bude nejprve uložena základní pokuta ve výši 0,6 % celkového průměrného obratu uznaného subjektu stanoveného podle článku 9.
2. Při výpočtu jednotlivé pokuty za každé nesplnění povinnosti se základní pokuta uvedená v odstavci 1 zvýší nebo sníží podle závažnosti a dopadů nesplnění povinnosti, zejména míry ohrožení bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí, v souladu s článkem 5, resp. článkem 6.
3. Maximální částka jednotlivé pokuty nepřesáhne 1,8 % celkového průměrného obratu uznaného subjektu.
4. Pokud jedno jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu tvoří jediný základ pro dva či více případů nesplnění povinnosti podle čl. 6 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 391/2009 zjištěného v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení, představuje souběžnou jednotlivou pokutu nejvyšší z jednotlivých pokut vypočítaných za příslušné případy nesplnění povinnosti.
5. Celkovou pokutu uloženou uznanému subjektu v jednom rozhodnutí představuje součet všech jednotlivých pokut vyplývajících z použití odstavců 1 až 4 tohoto článku, aniž by byl dotčen maximální strop stanovený v čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009, jak je podrobněji rozvedeno v článku 8 tohoto nařízení.
Článek 5
Posouzení závažnosti nesplnění povinnosti
Při posuzování závažnosti každého nesplnění povinnosti vezme Komise v úvahu všechny příslušné přitěžující a polehčující okolnosti, zejména:
a)
zda subjekt jednal z nedbalosti nebo úmyslně;
b)
počet případů jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu, která vedou k nesplnění povinnosti;
c)
zda se nesplnění povinnosti týká ojedinělých úřadů, zeměpisných oblastí nebo celého subjektu;
d)
opakované jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu vedoucí k nesplnění povinnosti;
e)
dobu trvání nesplnění povinnosti;
f)
zkreslení skutečného stavu lodí v lodních osvědčeních a dokladech o shodě vydaných uznaným subjektem nebo uvedení nesprávných či zavádějících informací v těchto dokumentech;
g)
předchozí sankce, včetně pokut, které byly uloženy témuž uznanému subjektu;
h)
zda nesplnění povinnosti vyplývá z dohody mezi uznanými subjekty nebo jednání ve vzájemné shodě, které mělo za cíl nebo za následek porušení kritérií a povinností stanovených v nařízení (ES) č. 391/2009;
i)
míru obezřetnosti a spolupráce uznaného subjektu při odhalování příslušného jednání nebo opomenutí, jakož i určování nesplnění povinnosti ze strany Komise.
Článek 6
Posouzení dopadů nesplnění povinnosti
Při posuzování dopadů každého nesplnění povinnosti, zejména míry ohrožení bezpečnosti a ochrany životního prostředí, vezme Komise v úvahu všechny příslušné přitěžující i polehčující okolnosti, zejména:
a)
povahu a rozsah nedostatků, které se skutečně nebo potenciálně dotýkají lodí, jimž dotyčný subjekt vydal osvědčení, a které zmíněný subjekt v důsledku nesplnění povinnosti neodhalil nebo nemůže odhalit či jejichž včasnou nápravu nevyžadoval nebo nemůže vyžadovat, zejména s přihlédnutím ke kritériím pro zadržení lodi stanoveným v příloze X směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (5) o státní přístavní inspekci;
b)
počet lodí, kterým dotyčný subjekt vydal osvědčení a které jsou skutečně nebo potenciálně dotčeny;
c)
jakékoli jiné okolnosti, které představují zvláštní identifikovatelná rizika, jako je druh lodí, které jsou skutečně nebo potenciálně dotčeny.
Článek 7
Penále
1. Komise může dotčenému subjektu uložit penále podle čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009, aniž jsou dotčeny pokuty uložené podle článku 3, s cílem zajistit přijetí preventivních a nápravných opatření vyžadovaných Komisí v průběhu hodnocení uznaného subjektu.
2. V rozhodnutí o uložení pokut podle článku 3 může Komise stanovit rovněž penále, které bude uznanému subjektu uloženo, pokud nápravné opatření neprovede nebo pokud při uzavírání nesplnění povinnosti jedná s neopodstatněným zpožděním.
3. V rozhodnutí o uložení penále je stanovena lhůta, v níž musí uznaný subjekt požadované opatření provést.
4. Penále se použije ode dne následujícího po dni uplynutí lhůty stanovené podle odstavce 3 až do dne, kdy subjekt provedl náležité nápravné opatření, pokud toto nápravné opatření považuje Komise za uspokojivé.
5. Základní denní částka penále za každé nesplnění povinnosti činí 0,0033 % celkového průměrného obratu uznaného subjektu vypočítaného podle článku 9. Pro výpočet jednotlivé částky penále za každé nesplnění povinnosti se každá základní částka upraví podle závažnosti nesplnění povinnosti a s ohledem na míru ohrožení bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí podle článků 5 a 6 tohoto nařízení.
6. S ohledem na okolnosti daného případu, zejména naléhavost nápravného opatření, které má dotčený subjekt provést, může Komise denní částku penále zvýšit až do této výše:
a)
pokud uznaný subjekt překročí lhůtu stanovenou podle odstavce 3 o více než 120 dnů, od 121. do 300. dne od uplynutí lhůty 0,005 % celkového průměrného obratu subjektu vypočítaného podle článku 9 za každý den;
b)
pokud uznaný subjekt překročí lhůtu stanovenou podle odstavce 3 o více než 300 dnů, od 301. dne od uplynutí lhůty 0,01 % celkového průměrného obratu subjektu vypočítaného podle článku 9 za každý den.
7. Celková částka penále uloženého podle tohoto článku individuálně nebo navíc k pokutám nesmí přesáhnout maximální strop stanovený v čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009, jak je podrobněji rozvedeno v článku 8 tohoto nařízení.
Článek 8
Stanovení maximální úhrnné částky pokut a penále
Maximální úhrnná částka pokut a penále uložených uznanému subjektu, jak je uvedena v čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009, se stanoví takto:
a)
úhrnná částka pokut uložených uznanému subjektu v souladu s článkem 4 během jednoho hospodářského roku daného subjektu s přihlédnutím ke dni vydání rozhodnutí o uložení pokut a v případě více než jednoho rozhodnutí o uložení pokut danému subjektu ke dni vydání prvního rozhodnutí o uložení pokuty dotčenému subjektu nesmí přesáhnout 5 % celkového průměrného obratu tohoto subjektu, který byl vypočítán podle článku 9;
b)
úhrnná částka pokut uložených uznanému subjektu v souladu s článkem 4 během jednoho hospodářského roku daného subjektu stanovená podle odstavce 1 a penále, které bylo uloženo v týchž rozhodnutích podle čl. 7 odst. 2 a které vznikne do doby, než uznaný subjekt přijme náležitá nápravná opatření, nesmí přesáhnout 5 % celkového průměrného obratu tohoto subjektu, který byl vypočítán podle článku 9. Aniž je dotčen článek 21, nesmí penále vymáhané Komisí přesáhnout 5 % strop;
c)
úhrnná částka penále, které bylo uznanému subjektu uloženo podle čl. 7 odst. 1 a které vznikne do doby, než subjekt přijme náležitá preventivní nebo nápravná opatření, nesmí přesáhnout 5 % celkového průměrného obratu subjektu, který byl vypočítán podle článku 9. Aniž je dotčen článek 21, nesmí penále vymáhané Komisí přesáhnout 5 % strop.
Článek 9
Výpočet obratu
1. Pro účely tohoto nařízení představuje celkový průměrný obrat dotčeného uznaného subjektu jednu třetinu částky získané sečtením celkového obratu mateřské společnosti, jíž bylo uděleno uznání, a všech právnických osob, na které se toto uznání vztahuje na konci každého roku, za tři hospodářské roky předcházející rozhodnutí Komise.
2. V případě skupiny s osvědčenou konsolidovanou účetní závěrkou představují obrat uvedený v odstavci 1 s ohledem na mateřskou společnost a všechny právnické osoby zahrnuté v této skupině, na které se uznání vztahuje na konci každého hospodářského roku, konsolidované příjmy těchto subjektů.
3. Při použití odstavců 1 a 2 se berou v úvahu pouze činnosti, které spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 391/2009.
KAPITOLA III
ZRUŠENÍ UZNÁNÍ
Článek 10
Zrušení uznání
1. Komise může z vlastního podnětu či na žádost určitého členského státu přijmout rozhodnutí o zrušení uznání subjektu v případech uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 391/2009.
2. Aby bylo možné určit, zda opakované a závažné nesplnění povinnosti představuje nepřijatelnou hrozbu pro bezpečnost nebo životní prostředí podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 391/2009, vezmou se v úvahu:
a)
informace a okolnosti uvedené v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009, zejména s přihlédnutím k okolnostem uvedeným v článcích 5 a 6 tohoto nařízení;
b)
kritéria a případně prahové hodnoty stanovené v rozhodnutí Komise 2009/491/ES.
3. Dosáhnou-li pokuty a penále uložené uznanému subjektu maximálního stropu stanoveného podle čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009 a nebyla-li uznaným subjektem přijata náležitá nápravná opatření, může Komise usoudit, že tato opatření nedosáhla svého cíle odstranění potenciální hrozby pro bezpečnost nebo životní prostředí.
Článek 11
Postup pro zrušení uznání na žádost členského státu
1. Pokud členský stát požaduje, aby Komise zrušila uznání určitého subjektu v souladu s čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009, zašle tuto žádost Komisi písemně.
2. Dožadující členský stát svou žádost podrobně odůvodní a případně odkáže na kritéria uvedená v čl. 7 odst. 1 a okolnosti uvedené v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009, jakož i okolnosti uvedené v čl. 10 odst. 2 a 3 tohoto nařízení.
3. Na podporu své žádosti poskytne dožadující členský stát Komisi veškeré potřebné písemné doklady, které jsou řádně označeny a očíslovány.
4. Komise přijetí žádosti členského státu potvrdí písemně.
5. Pokud se Komise domnívá, že pro vydání rozhodnutí jsou zapotřebí doplňkové informace, vysvětlení nebo důkazy, vyrozumí o tom dožadující členský stát a vyzve jej, aby ve stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než čtyři týdny, své podání náležitě doplnil. Žádost členského státu se nepovažuje za úplnou, dokud nebyly poskytnuty všechny potřebné informace.
6. Dospěje-li Komise k závěru, že žádost členského státu je opodstatněná, zašle do jednoho roku od obdržení úplné žádosti dotyčnému subjektu prohlášení o námitkách podle článku 12 za účelem zrušení jeho uznání podle tohoto nařízení. V tomto případě je dožadujícímu členskému státu zaručeno zacházení a práva dotčeného členského státu podle kapitoly IV tohoto nařízení.
Pokud Komise v téže lhůtě dospěje k závěru, že žádost členského státu není opodstatněná, vyrozumí o tom dožadující členský stát s uvedením důvodů a vyzve jej, aby ve stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než tři měsíce, podal své připomínky. Do šesti měsíců od obdržení těchto připomínek Komise žádost potvrdí jako neopodstatněnou, nebo vydá prohlášení o námitkách podle prvního pododstavce.
7. Dospěje-li Komise k závěru, že žádost členského státu je neopodstatněná nebo neúplná po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 5, může se rozhodnout, že celou žádost nebo její část a připojené důkazy zahrne do hodnocení uznaného subjektu, které se provádí podle článku 8 nařízení (ES) č. 391/2009.
8. Komise podává výboru COSS každoročně zprávu o žádostech o zrušení, které předložily členské státy, a rovněž o probíhajících řízeních o zrušení uznání, jež zahájila Komise.
KAPITOLA IV
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 12
Prohlášení o námitkách
1. Pokud se Komise domnívá, že existují důvody pro uložení pokuty a penále uznanému subjektu podle článku 6 nařízení (ES) č. 391/2009 nebo pro zrušení uznání subjektu podle článku 7 uvedeného nařízení, zašle dotyčnému subjektu prohlášení o námitkách a vyrozumí dotčené členské státy.
2. Prohlášení o námitkách obsahuje:
a)
podrobný výčet jednání a opomenutí uznaného subjektu, včetně popisu příslušných skutečností a určení ustanovení nařízení (ES) č. 391/2009, která uznaný subjekt podle názoru Komise porušil;
b)
určení důkazů, na nichž se zakládají příslušná zjištění, včetně odkazu na zprávy o inspekcích, hodnotící zprávy nebo jiné příslušné dokumenty, které již dříve dotyčnému subjektu předala Komise nebo Evropská agentura pro námořní bezpečnost jednající jménem Komise;
c)
oznámení, že Komise může uložit pokuty a penále nebo zrušit uznání v souladu s články 6 nebo 7 nařízení (ES) č. 391/2009.
3. Při oznamování prohlášení o námitkách Komise uznaný subjekt a dotčené členské státy vyzve, aby ve stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než šest týdnů ode dne obdržení prohlášení o námitkách, podaly písemné připomínky. Komise není povinna vzít v úvahu podání, která obdržela po uplynutí této lhůty, aniž jsou dotčena ustanovení čl. 24 odst. 4 tohoto nařízení.
4. Oznámením prohlášení o námitkách není odloženo hodnocení dotyčného subjektu. Kdykoli před přijetím rozhodnutí o uložení pokuty a penále nebo o zrušení uznání podle tohoto nařízení se Komise může rozhodnout, že provede dodatečné kontroly kanceláří a zařízení subjektu, navštíví lodě, jimž subjekt vydal osvědčení, nebo uznaný subjekt písemně požádá, aby poskytl doplňkové informace týkající se dodržování kritérií a povinností podle nařízení (ES) č. 391/2009 z jeho strany.
5. Kdykoli před přijetím rozhodnutí o uložení pokuty a penále nebo o zrušení uznání podle tohoto nařízení může Komise změnit své hodnocení dotyčného uznaného subjektu. Je-li nové hodnocení jiné než hodnocení, které vedlo k prohlášení o námitkách, jelikož byly odhaleny nové skutečnosti nebo zjištěny nové případy nesplnění povinnosti či nové okolnosti týkající se závažnosti nesplnění povinnosti nebo jeho dopadů na bezpečnost a životní prostředí, vydá Komise nové prohlášení o námitkách.
Článek 13
Žádosti o informace
K objasnění skutečností pro účely článku 12 může Komise uznaný subjekt písemně požádat, aby podal písemné nebo ústní vysvětlení či předložil určité informace nebo dokumenty ve stanovené lhůtě, která v žádném případě nesmí být kratší než čtyři týdny. V tomto případě Komise informuje uznaný subjekt o pokutách a penále, které mohou být uloženy, pokud žádosti nevyhoví nebo pokud poskytne informace s neopodstatněným zpožděním či pokud Komisi poskytne úmyslně nesprávné, neúplné nebo zavádějící informace.
Článek 14
Ústní slyšení
1. Na žádost uznaného subjektu, jemuž bylo zasláno prohlášení o námitkách, poskytne Komise tomuto subjektu možnost, aby svá tvrzení předložil při ústním slyšení.
2. Komise vyzve příslušné orgány dotčených členských států a z vlastního podnětu či na žádost dotčených členských států může vyzvat jakékoli jiné osoby, které mají oprávněný zájem ve věci nesplnění povinnosti, aby se zúčastnily ústního slyšení. Komise se může rozhodnout, že jí bude nápomocna Evropská agentura pro námořní bezpečnost.
3. Fyzické osoby nebo soukromé právnické osoby přizvané na jednání se dostaví osobně, nebo jsou zastoupeny právními či zplnomocněnými zástupci. Členské státy zastupují úředníci daného členského státu.
4. Ústní slyšení není veřejné. Každá osoba, která je přizvána na jednání, může být vyslechnuta zvlášť, nebo v přítomnosti jiných přizvaných osob, přičemž se přihlédne k oprávněnému zájmu uznaného subjektu a jiných stran ve věci ochrany jejich obchodního tajemství a jiných důvěrných údajů.
5. Výpovědi každé vyslechnuté osoby jsou zaznamenány. Osobám, které se jednání zúčastnily, a dotčeným členským státům je na požádání poskytnut záznam jednání.
Článek 15
Penále za nedostatečnou spolupráci
1. Pokud Komise zamýšlí přijmout rozhodnutí o uložení penále podle čl. 7 odst. 1 uznanému subjektu, který nepřijal preventivní a nápravná opatření vyžadovaná Komisí nebo který při přijímání těchto opatření jednal s neopodstatněným zpožděním, vyrozumí uznaný subjekt nejprve písemně.
2. Oznámení Komise podle odstavce 1 odkazuje na konkrétní preventivní a nápravná opatření, která uznaný subjekt neprovedl, a podpůrné důkazy, a uznaný subjekt rovněž informuje o penále, které Komise v této souvislosti zvažuje.
3. Komise stanoví lhůtu, v níž může uznaný subjekt podat Komisi písemné připomínky. Komise není povinna vzít v úvahu písemné připomínky, které obdrží po uplynutí této lhůty.
Článek 16
Přístup ke spisu
1. Na žádost uznaného subjektu, jemuž bylo zasláno prohlášení o námitkách, udělí Komise přístup ke spisu, který obsahuje dokumenty a jiné důkazy týkající se údajného nesplnění povinnosti, které Komise shromáždila.
2. Komise stanoví datum a přijme příslušná praktická opatření pro přístup uznaného subjektu ke spisu, který může být umožněn pouze v elektronické podobě.
3. Na požádání zpřístupní Komise dotyčnému uznanému subjektu seznam všech dokumentů, které jsou ve spisu obsaženy.
4. Dotyčný uznaný subjekt má právo na přístup k dokumentům a informacím obsaženým ve spisu. Při udělování tohoto přístupu zohlední Komise náležitě obchodní tajemství, důvěrné údaje nebo interní povahu dokumentů, které vydala Komise nebo Evropská agentura pro námořní bezpečnost.
5. Pro účely odstavce 4 mohou interní dokumenty Komise a Evropské agentury pro námořní bezpečnost zahrnovat:
a)
dokumenty nebo části dokumentů, které se týkají interních porad Komise a jejích útvarů a Evropské agentury pro námořní bezpečnost, včetně stanovisek a doporučení, která Komisi zaslala Evropská agentura pro námořní bezpečnost;
b)
dokumenty nebo části dokumentů, které jsou součástí korespondence mezi Komisí a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost nebo mezi Komisí a členskými státy.
Článek 17
Právní zastoupení
Uznaný subjekt má právo na právní zastoupení ve všech fázích řízení podle tohoto nařízení.
Článek 18
Důvěrnost informací, služební tajemství a právo zachovat mlčenlivost
1. Řízení podle tohoto nařízení se vede s dodržením zásady důvěrnosti informací a služebního tajemství.
2. Komise, Evropská agentura pro námořní bezpečnost a orgány dotčených členských států, jakož i jejich úředníci a další osoby pracující pod jejich dohledem nesmí sdělovat informace, které získali nebo které si vyměnili podle tohoto nařízení a na něž se vztahuje povinnost ochrany služebního tajemství a důvěrnosti informací.
3. Uznaný subjekt nebo jiná osoba, která poskytne informace nebo podá připomínky podle tohoto nařízení, jasně označí jakýkoli materiál, který považuje za důvěrný, s uvedením důvodů a ve lhůtě stanovené Komisí poskytne zvláštní verzi, která nemá důvěrný charakter.
4. Komise může uznaný subjekt nebo jiné zúčastněné strany rovněž požádat, aby označily určitou část zprávy, prohlášení o námitkách nebo rozhodnutí Komise, která podle jejich názoru obsahuje obchodní tajemství.
5. Pokud k označení uvedenému v odstavcích 3 a 4 nedojde, může mít Komise za to, že dotyčné dokumenty nebo připomínky neobsahují důvěrné údaje.
6. Aniž je dotčen článek 9 nařízení (ES) č. 391/2009, mají uznané subjekty právo zachovat mlčenlivost v situacích, kdy by byly nuceny poskytovat odpovědi, z nichž by vyplývalo, že mají podíl na tom, že došlo k porušení předpisů.
Článek 19
Rozhodnutí
1. Rozhodnutí o uložení pokut a penále nebo o zrušení uznání podle tohoto nařízení se zakládá výhradně na důvodech, k nimž měl uznaný subjekt možnost podat připomínky.
2. Rozhodnutí o uložení pokuty nebo penále a stanovení příslušné částky se řídí zásadou, že pokuty a penále mají být účinné, přiměřené a odrazující.
3. Při přijímání opatření podle tohoto nařízení a rozhodování o závažnosti a dopadu příslušného jednání či opomenutí na bezpečnost a životní prostředí vezme Komise v úvahu vnitrostátní opatření, která již byla proti dotyčnému uznanému subjektu přijata na základě stejných skutečností, zejména v případě, bylo-li proti dotyčnému subjektu již vedeno soudní řízení nebo řízení o výkonu rozhodnutí.
4. Na jednání nebo opomenutí uznaného subjektu, na jehož základě byla přijata opatření podle tohoto nařízení, se nesmí vztahovat další opatření. Toto jednání nebo opomenutí však může být vzato v úvahu v následných rozhodnutích přijatých podle tohoto nařízení, aby bylo možné posoudit jejich opakování.
5. Rozhodnutí o uložení penále nebo rozhodnutí o uložení pokut a penále přijme Komise postupem podle čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009.
6. Rozhodnutí o zrušení uznání uznaného subjektu přijme Komise postupem podle čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009.
Článek 20
Opravné prostředky, oznamování a zveřejňování
1. Komise dotčený uznaný subjekt informuje o dostupných opravných prostředcích.
2. O přijetí rozhodnutí vyrozumí Komise pro informaci Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost a členské státy.
3. V odůvodněných případech, zejména z důvodu bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí, může Komise své rozhodnutí zveřejnit. Při zveřejňování podrobností svého rozhodnutí nebo informování členských států zohledňuje Komise oprávněné zájmy dotyčného uznaného subjektu a jiných zúčastněných osob.
Článek 21
Vymáhání pokut a penále
Komise přistoupí k vymáhání pokut a penále vystavením inkasního příkazu a vydáním výzvy k úhradě zaslaným dotyčnému uznanému subjektu v souladu s články 78 až 80 a 83 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) a články 80 až 92 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7).
Článek 22
Promlčecí lhůty v případě ukládání pokut a penále
1. Právo Komise uložit uznanému subjektu pokuty a/nebo penále podle tohoto nařízení zaniká po uplynutí pěti let ode dne, kdy došlo k jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu, které mělo za následek nesplnění povinnosti zjištěné podle článku 3 tohoto nařízení. V případě trvajícího nebo opakovaného jednání či opomenutí, které má za následek nesplnění povinnosti, však začíná lhůta běžet dnem, kdy bylo toto jednání nebo opomenutí ukončeno.
Právo Komise uložit uznanému subjektu penále podle článku 15 tohoto nařízení zaniká po uplynutí tří let ode dne, kdy došlo k jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu, na něž se vztahovala náležitá preventivní a nápravná opatření požadovaná Komisí.
2. Promlčecí lhůty uvedené v odstavci 1 se přerušují každým opatřením, které Komise nebo Evropská agentura pro námořní bezpečnost přijme za účelem hodnocení nebo řízení o nesplnění povinnosti v souvislosti s jednáním či opomenutím uznaného subjektu. Promlčecí lhůta se přerušuje s účinkem ode dne, kdy je opatření Komise nebo agentury oznámeno uznanému subjektu.
3. Každým přerušením začíná promlčecí lhůta běžet znovu. Promlčecí lhůta však nesmí přesáhnout dobu rovnající se dvojnásobku původní lhůty, s výjimkou případů, kdy je promlčení pozastaveno podle odstavce 4.
4. Promlčecí lhůta pro uložení penále se pozastavuje po dobu, kdy je rozhodnutí Komise předmětem řízení před Soudním dvorem Evropské unie.
Článek 23
Promlčecí lhůty v případě výběru pokut a penále
1. Právo na zahájení vymáhání pokut a/nebo penále zaniká po uplynutí jednoho roku od dne, kdy rozhodnutí podle článku 19 nabude právní moci.
2. Promlčecí lhůta uvedená v odstavci 1 se přerušuje každým opatřením Komise nebo členského státu jednajícího na základě žádosti Komise, jehož cílem je vymoci úhradu pokut a/nebo penále.
3. Každý přerušením počíná lhůta běžet znovu.
4. Promlčecí lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2 se pozastaví:
a)
po dobu lhůty pro zaplacení;
b)
po dobu, po kterou je vymáhání pozastaveno na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie.
Článek 24
Počítání lhůt
1. Lhůty stanovené v tomto nařízení začínají běžet prvním dnem po obdržení sdělení Komise nebo po jeho osobním převzetí.
2. V případě sdělení určeného Komisi se má za to, že příslušné lhůty byly dodrženy, pokud bylo sdělení zasláno doporučeně před uplynutím příslušné lhůty.
3. Při stanovování lhůt zohledňuje Komise jak právo na řádný proces, tak zvláštní okolnosti každého rozhodovacího postupu podle tohoto nařízení.
4. V případě potřeby a na základě odůvodněné žádosti podané před uplynutím původní lhůty mohou být lhůty prodlouženy.
Článek 25
Spolupráce s příslušnými vnitrostátními orgány
Informace poskytnuté příslušnými vnitrostátními orgány v odpovědi na žádost Komise použije Komise pouze k těmto účelům:
a)
plnění úkolů, které jí byly svěřeny podle nařízení (ES) č. 391/2009 v souvislosti s uznáváním uznaných subjektů a dohledem nad nimi;
b)
jako důkazy pro účely rozhodování podle tohoto nařízení, aniž jsou dotčeny články 16 a 18 tohoto nařízení.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
Použití
Události, k nimž došlo před vstupem nařízení (ES) č. 391/2009 v platnost, nezakládají důvod k opatřením přijatým podle tohoto nařízení.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. července 2014.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 788/2014
(2014. gada 18. jūlijs),
ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem un atzīšanas atsaukšanu kuģu inspekcijas un apskates organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 391/2009 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (1), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras uzlikt naudas sodus un periodiskus soda maksājumus atzītām organizācijām, kā noteikts minētās regulas 2. pantā, vai atsaukt atzīšanu, lai nodrošinātu to kritēriju un pienākumu izpildi, kas noteikti saskaņā ar minēto regulu, ar skaidru mērķi novērst iespējamus draudus drošībai vai videi.
(2)
Pārredzamības labad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 14. panta 2. punktu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par lēmumu pieņemšanas procedūru, kā arī naudas sodu un periodisko soda maksājumu aprēķināšanas (ko veic Komisija) metode, lai attiecīgajām organizācijām jau iepriekš tā būtu zināma, tostarp īpaši kritēriji, saskaņā ar kuriem Komisija izvērtēs lietas smaguma pakāpi un apmēru, kādā bijusi apdraudēta drošība vai vides aizsardzība.
(3)
Ar naudas sodu un periodisku kavējuma maksājumu ieviešanu Komisija iegūtu papildu instrumentu, kas salīdzinājumā ar atzīšanas atsaukšanu ļautu precīzāk, elastīgāk un pakāpeniskāk reaģēt uz Regulas (EK) Nr. 391/2009 noteikumu pārkāpumiem, kurus izdarījusi atzīta organizācija.
(4)
Periodiskiem soda maksājumiem vajadzētu būt efektīviem, lai nodrošinātu, ka Regulā (EK) Nr. 391/2009 paredzēto saistību un prasību neievērošana tiek nekavējoties un pienācīgi novērsta. Tāpēc, ja atzīta organizācija nav veikusi Komisijas prasītos preventīvos vai koriģējošos pasākumus, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 391/2009 tiek pilnvarota piemērot periodiskus soda maksājumus pēc pamatota laikposma un līdz brīdim, kad attiecīgā atzītā organizācija ir veikusi prasītos pasākumus. Vajadzības gadījumā, ņemot vērā lietas apstākļus, periodisko soda maksājumu dienas summa pakāpeniski var tikt palielināta, lai atspoguļotu prasīto pasākumu steidzamību.
(5)
Naudas sodu un periodisku soda maksājumu aprēķins par daļu no organizācijas apgrozījuma, ņemot vērā maksimālo summu, kas noteikta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009, ir vienkārša metode, kura, ņemot vērā atzīto organizāciju lielumu dažādību, padara naudas sodus un periodiskus soda maksājumus preventīvus un vienlaikus samērīgus gan attiecībā uz lietas nopietnību, gan attiecībā uz attiecīgās organizācijas saimniecisko stāvokli.
(6)
Lai nodrošinātu pārredzamību un juridisko noteiktību, būtu skaidri jānosaka naudas sodu un periodisku soda maksājumu maksimālā kopējā summa, ņemot vērā dažādos apstākļus, kādos tos piemēro. To pašu iemeslu dēļ katrai atzītajai organizācijai būtu jānosaka veids, kā aprēķināt kopējo vidējo apgrozījumu iepriekšējo trīs gadu laikā, veicot tādu saimniecisko darbību, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 391/2009.
(7)
Ir lietderīgi, ka lēmumā atcelt organizācijas atzīšanu, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 391/2009 7. panta 1. punkta nosacījumiem, būtu jāņem vērā visi faktori, kuri saistīti ar atzīto organizāciju darbības un vispārējā veikuma uzraudzības kopējo mērķi, tostarp to naudas sodu un periodisku soda maksājumu efektivitāte, kas jau uzlikti par minētās regulas nopietniem vai atkārtotiem pārkāpumiem.
(8)
Būtu jāparedz īpaša procedūra, lai Komisija varētu pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts(-u) pieprasījuma atsaukt organizācijas atzīšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009 papildus tās pilnvarām novērtēt atzītās organizācijas un uzlikt naudas sodus un periodiskus soda maksājumus ar saistītajām procedūrām, kas noteiktas šajā regulā.
(9)
Ir svarīgi, lai lēmumam par naudas sodu un periodisku soda maksājumu noteikšanu vai atzīšanas atsaukšanu saskaņā ar šo regulu būtu vienīgi tāds pamatojums, kuru attiecīgā atzītā organizācija ir varējusi komentēt.
(10)
Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktie principi, jo īpaši tiesības uz aizstāvību un konfidencialitātes princips un ne bis in idem atbilstoši vispārējiem principiem, ko paredz tiesības un Eiropas Savienības Tiesas judikatūra.
(11)
Lēmumiem, ar ko saskaņā ar šo regulu uzliek naudas sodus un periodiskus soda maksājumus, vajadzētu būt izpildāmiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 299. pantu, un tos var pārskatīt Eiropas Savienības Tiesa.
(12)
Lai procedūras izpildē nodrošinātu taisnīgumu un juridisko noteiktību, jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par to, kā aprēķināmi termiņi, kurus Komisija nosaka procedūras gaitā, un noilguma termiņi, kuri jāievēro Komisijai attiecībā uz naudas sodu un periodisku soda maksājumu uzlikšanu un izpildi, - ņemot vērā arī Regulas (EK) Nr. 391/2009 spēkā stāšanās datumu.
(13)
Šīs regulas izpildei ir nepieciešama efektīva sadarbība starp attiecīgajām dalībvalstīm, Komisiju un Eiropas Jūras drošības aģentūru. Tāpēc, lai nodrošinātu efektīvu izmeklēšanas, lēmumu pieņemšanas un izpildes procesu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu, ir nepieciešams skaidrot visu minēto personu tiesības un pienākumus šajā regulā noteiktajās procedūrās.
(14)
Pasākumi, kas paredzēti šajā regulā, ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (2),
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu paredz noteikumus, kā Komisija īsteno Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu.
Tajā izklāstīti kritēriji, saskaņā ar kuriem nosaka naudas sodu un periodisku soda maksājumu summu, lēmumu pieņemšanas procedūra soda naudu un periodisku soda maksājumu uzlikšanai vai atzīto organizāciju atzīšanas atsaukšanai pēc Komisijas pašas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pieprasījuma.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 391/2009 2. pantā izklāstītās definīcijas.
Izmanto arī šādu definīciju:
“attiecīgā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas ir uzticējusi atzītai organizācijai veikt to kuģu pārbaudes, apsekojumus un sertifikāciju, kuri kuģo ar tās karogu, atbilstīgi starptautiskajām konvencijām, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/15/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (3), tostarp dalībvalsts, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 3. pantu Komisijai ir iesniegusi pieprasījumu minētās organizācijas atzīšanai.
II NODAĻA
NAUDAS SODI UN PERIODISKI SODA MAKSĀJUMI
3. pants
Pārkāpumu konstatēšana
1. Komisija pārkāpumu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. panta 1. punktam konstatē, ja:
a)
atzītās organizācijas nopietna vai atkārtota nespēja izpildīt vienu no minimālajiem kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 391/2009 I pielikumā, vai saistības atbilstīgi minētās regulas 8. panta 4. punktam un 9.-11. pantam atklāj nopietnus trūkumus atzītās organizācijas struktūrā, sistēmās, procedūrās vai iekšējos kontroles mehānismos;
b)
pasliktinošies atzītās organizācijas rādītāji, ņemot vērā Komisijas Lēmumu 2009/491 (4), atklāj nopietnus trūkumus minētās organizācijas struktūrā, sistēmās, procedūrās vai iekšējos kontroles mehānismos;
c)
atzītā organizācija Komisijai novērtēšanas laikā tīši sniegusi nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju vai kā citādi kavējusi minēto novērtēšanu.
2. Jebkurā pārkāpuma procedūrā saskaņā ar šo regulu, pārkāpuma pierādīšanas pienākums piekrīt Komisijai.
4. pants
Soda naudas aprēķināšana
1. Pamata soda nauda ir 0,6 % no atzītās organizācijas kopējā vidējā apgrozījuma, kā noteikts saskaņā ar 9. pantu, un to sākotnēji attiecina uz katru pārkāpumu, kas konstatēts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. panta 1. punktu.
2. Aprēķinot atsevišķas soda naudas, pamata soda naudu atsevišķi par katru pārkāpumu, kā minēts 1. punktā, palielina vai samazina, pamatojoties uz pārkāpuma smagumu un pārkāpuma radītajām sekām (jo īpaši apmēru, kādā bijusi apdraudēta drošība vai vides aizsardzība) saskaņā ar attiecīgi 5. un 6. pantu.
3. Katras atsevišķas soda naudas maksimālā summa nepārsniedz 1,8 % no atzītās organizācijas kopējā vidējā apgrozījuma.
4. Ja atzītās organizācijas viena darbība vai bezdarbība veido vienīgo pamatu diviem vai vairākiem pārkāpumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kas konstatēti atbilstīgi šīs regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktam, kopējā atsevišķā soda nauda ir lielākā no atsevišķajām soda naudām, kuras aprēķinātas par katru pārkāpumu.
5. Kopējā soda nauda, kas atzītai organizācijai noteikta vienā lēmumā, ir vienāda ar visu to atsevišķo soda naudu summu, kas rodas, piemērojot šā panta 1. līdz 4. punktu, neskarot maksimālo apjomu, kas noteikts ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. panta 3. punktu, kā izklāstīts šīs regulas 8. pantā.
5. pants
Pārkāpuma smaguma novērtējums
Novērtējot katra pārkāpuma smagumu, Komisija ņem vērā visus attiecīgos atbildību pastiprinošos un atbildību mīkstinošos apstākļus, jo īpaši šādus:
a)
vai organizācija ir rīkojusies dēļ nolaidības vai ar nolūku;
b)
to atzītās organizācijas darbību vai bezdarbību skaits, kas rada pārkāpumu;
c)
vai pārkāpums ietekmē atsevišķus birojus, ģeogrāfiskos apgabalus vai visu organizāciju;
d)
to atzītās organizācijas darbību vai bezdarbību atkārtošanās, kas rada pārkāpumu;
e)
pārkāpuma ilgums;
f)
atzītās organizācijas izsniegto kuģu atbilstības sertifikātu un dokumentu faktiskā stāvokļa sagrozījums vai nepareizas vai maldinošas informācijas iekļaušana;
g)
iepriekšējas sankcijas, tostarp finansiālie sodi, kas uzlikti tai pašai atzītajai organizācijai;
h)
vai pārkāpums izriet no nolīguma starp atzītām organizācijām vai saskaņotām darbībām, kuru mērķis vai sekas ir tādu kritēriju un saistību pārkāpums, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 391/2009.
i)
atzītās organizācijas atsaucības un sadarbības pakāpe attiecīgās darbības vai bezdarbības atklāšanā, kā arī pārkāpumu konstatēšanā, ko veic Komisija.
6. pants
Pārkāpuma ietekmes novērtējums
Novērtējot katra pārkāpuma ietekmi, jo īpaši apmēru, kādā bijusi apdraudēta drošība un vides aizsardzība, Komisija ņem vērā visus attiecīgos atbildību pastiprinošos un atbildību mīkstinošos apstākļus, jo īpaši šādus:
a)
trūkumu būtību un apjomu, kas faktiski vai potenciāli ietekmē floti, ko sertificējusi organizācija, un kurus minētā organizācija pārkāpuma dēļ nav atklājusi vai nav spējusi atklāt vai attiecībā uz kuriem organizācija nav pieprasījusi vai nav spējusi pieprasīt savlaicīgu korekciju, jo īpaši ņemot vērā kuģu aizturēšanas kritērijus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK (5) par ostas valsts kontroli X pielikumā;
b)
cik lielu flotes, ko sertificējusi organizācija, daļu faktiski vai potenciāli ietekmē;
c)
citus apstākļus, kas rada īpašu identificējamu risku, piemēram, faktiski vai potenciāli ietekmēto kuģu tipu.
7. pants
Periodiski soda maksājumi
1. Periodiskus soda maksājumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. panta 2. punktā, Komisija var attiecīgai organizācijai uzlikt, neskarot naudas sodus, kas uzlikti saskaņā ar 3. pantu, lai nodrošinātu to, ka tiek veikta preventīva un korektīva darbība, kā to prasīja Komisija atzītās organizācijas novērtēšanā.
2. Lēmumā, ar kuru saskaņā ar 3. pantu uzliek naudas sodus, Komisija var atzītajai organizācijai piemērot arī periodiskus soda maksājumus, ja un kamēr vien tā neveic korektīvo darbību vai nepamatoti kavējas, lai novērstu pārkāpumu.
3. Lēmumā, ar kuru uzliek periodisko soda maksājumu, nosaka termiņu, kādā atzītajai organizācijai jāizpilda vajadzīgās darbības.
4. Periodiskus soda maksājumus piemēro no dienas pēc termiņa beigām, kas noteikts saskaņā ar 3. punktu, līdz dienai, kad organizācija ir veikusi attiecīgus korektīvos pasākumus, ar nosacījumu, ka Komisija korektīvo pasākumu uzskata par apmierinošu.
5. Periodisko soda maksājumu pamatsummu dienā par katru pārkāpumu nosaka 0,0033 % apjomā no atzītās organizācijas vidējā apgrozījuma, ko aprēķina saskaņā ar 9. pantu. Aprēķinot periodisko soda maksājumu atsevišķo summu par katru pārkāpumu, pamatsummu koriģē, pamatojoties uz pārkāpuma smagumu un ņemot vērā apmēru, kādā bijusi apdraudēta drošība vai vides aizsardzība, saskaņā ar šīs regulas 5. un 6. pantu.
6. Ņemot vērā lietas apstākļus, un jo īpaši ņemot vērā jautājuma par korektīvās darbības, kas jāveic attiecīgajai organizācijai, steidzamību, Komisija var pieņemt lēmumu palielināt periodisko soda maksājumu dienas summu līdz šādām robežvērtībām:
a)
ja atzītā organizācija pārsniedz termiņu, kas noteikts saskaņā ar 3. punktu, par vairāk kā 120 dienām, tad no simt divdesmit pirmās līdz trīssimtajai dienai pēc termiņa beigām - 0,005 % dienā no organizācijas kopējā vidējā apgrozījuma kas aprēķināts saskaņā ar 9. pantu;
b)
ja atzītā organizācija pārsniedz termiņu, kas noteikts saskaņā ar 3. punktu, par vairāk kā 300 dienām, tad no trīssimt pirmās dienas pēc termiņa beigām - 0,01 % dienā no organizācijas kopējā vidējā apgrozījuma kas aprēķināts saskaņā ar 9. pantu.
7. Kopējā summa par periodiskiem soda maksājumiem, kas piemēroti saskaņā ar šo pantu, atsevišķi vai papildus naudas sodiem, nedrīkst pārsniegt maksimālo summu, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. panta 3. punktu, kā sīki izklāstīts šīs regulas 8. pantā.
8. pants
Naudas sodu un periodisko soda maksājumu maksimālās kopējās summas noteikšana
Atzītajai organizācijai uzliekamo naudas sodu un periodisko soda maksājumu maksimālo kopējo summu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. panta 3. punktā, nosaka šādi:
a)
atzītajai organizācijai uzliktā naudas soda kopējā summa saskaņā ar 4. pantu viena finanšu gada laikā attiecībā uz šo organizāciju, ņemot vērā lēmuma par soda uzlikšanu pieņemšanas datumu un gadījumā, ja ir vairāk nekā viens lēmums, ar ko uzliek naudas sodus šai organizācijai, pirmā šāda lēmuma pieņemšanas datumu nepārsniedz 5 % no kopējā šīs organizācijas vidējā apgrozījuma, ko aprēķina saskaņā ar 9. pantu;
b)
atzītajai organizācijai uzliktā naudas soda kopējā summa saskaņā ar 4. pantu viena finanšu gada laikā attiecībā uz šo organizāciju, kas noteikta saskaņā ar 1. punktu, un periodiski soda maksājumi, kas uzlikti ar to pašu lēmumu saskaņā ar 7. panta 2. punktu un kas uzkrāti, kamēr organizācija nav veikusi attiecīgu korektīvu rīcību, nedrīkst pārsniegt 5 % no minētās organizācijas kopējā vidējā apgrozījuma, kas aprēķināts saskaņā ar 9. pantu. Neskarot 21. pantu, Komisija nedrīkst atgūt periodisko soda maksājumu, pārsniedzot 5 % maksimumu;
c)
periodisko soda maksājumu kopējā summa, kas atzītajai organizācijai uzlikta saskaņā ar 7. panta 1. punktu un uzkrāta, līdz kamēr organizācija nav veikusi attiecīgu preventīvu vai korektīvu rīcību, nedrīkst pārsniegt 5 % no minētās organizācijas kopējā vidējā apgrozījuma, kas aprēķināts saskaņā ar 9. pantu. Neskarot 21. pantu, Komisija nedrīkst atgūt periodisko soda maksājumu, pārsniedzot 5 % maksimumu.
9. pants
Apgrozījuma aprēķināšana
1. Šīs regulas nolūkos attiecīgās atzītās organizācijas kopējais vidējais apgrozījums ir viena trešā daļa no summas, ko iegūst, par trīs finanšu gadu laiku pirms Komisijas lēmuma saskaitot kopējo mātesuzņēmuma, kas ir atzītā organizācija, un visu juridisko personu, kuras ir ietvertas attiecīgajā atzīšanā, apgrozījumu katra gada beigās.
2. Gadījumā, ja ir grupa ar apstiprinātiem konsolidētajiem pārskatiem, apgrozījums, kas minēts 1. punktā, attiecībā uz mātesuzņēmumu un visām juridiskajām personām, kas iekļautas grupas atzīšanā katra finanšu gada beigās, ir šo struktūru konsolidētie ienākumi.
3. Piemērojot 1. un 2. punktu, ņem vērā tikai tās darbības, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 391/2009.
III NODAĻA
ATZĪŠANAS ATSAUKŠANA
10. pants
Atzīšanas atsaukšana
1. Pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija var pieņemt lēmumu atsaukt organizācijas atzīšanu gadījumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 391/2009 7. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā.
2. Lai noteiktu, vai nopietns un atkārtots pārkāpums nerada nepieļaujamus draudus drošībai vai videi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 7. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, ņem vērā šādus aspektus:
a)
informācija un apstākļi, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 391/2009 7. panta 2. punktā, jo īpaši saistībā ar apstākļiem, kas minēti šīs regulas 5. un 6. pantā;
b)
kritēriji un, attiecīgā gadījumā, Komisijas Lēmumā 2009/491/EK norādītie sliekšņi.
3. Ja naudas sods un periodisks soda maksājums, kas uzlikti atzītai organizācijai, sasniedz maksimālo robežu, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. panta 3. punktu, un atzītā organizācija nav veikusi attiecīgas koriģējošās darbības, Komisija var uzskatīt, ka šie pasākumi nav sasnieguši savu mērķi - novērst iespējamus draudus drošībai vai videi.
11. pants
Procedūra atzīšanas atsaukšanai pēc dalībvalsts lūguma
1. Ja dalībvalsts pieprasa Komisijai atsaukt organizācijas atzīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 7. panta 3. punktu, tā Komisijai izsaka šo prasību rakstiski.
2. Pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts detalizēti informē par sava pieprasījuma iemesliem un pienācīgi atsaucas uz kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 391/2009 7. panta 1. punktā, un apstākļiem, kas uzskaitīti 7. panta 2. punktā, kā arī apstākļiem, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. un 3. punktā.
3. Pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts iesniedz Komisijai visus nepieciešamos ar pieprasījumu saistītos dokumentāros pierādījumus, kas ir pienācīgi klasificēti un numurēti.
4. Komisija rakstiski apstiprina, ka saņēmusi dalībvalsts pieprasījumu.
5. Ja Komisija uzskata, ka vajadzīga papildu informācija, paskaidrojumi vai pierādījumi, lai pieņemtu lēmumu, tā informē pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti un aicina to pienācīgi papildināt tās iesniegumu noteiktā termiņā, kurš nav īsāks par četrām nedēļām. Dalībvalsts lūgums nav uzskatāms par pilnīgu, kamēr nav iesniegta visa nepieciešamā informācija.
6. Viena gada laikā pēc tam, kad ir saņemts pilnīgs pieprasījums, Komisija, ja tā secina, ka dalībvalsts pieprasījums ir pamatots, sūta iebildumus attiecīgajai organizācijai saskaņā ar 12. pantu, nolūkā atsaukt atzīšanu saskaņā ar šo regulu. Šajā gadījumā pret pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti attiecas un piešķir tiesības saskaņā ar šīs regulas IV nodaļu.
Ja tajā pašā termiņā Komisija secina, ka dalībvalsts pieprasījums nav pamatots, tā informē pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti, norādot iemeslus un aicinot iesniegt tās apsvērumus noteiktā termiņā, kurš nav īsāks par trīs mēnešiem. Sešu mēnešu laikā pēc minēto apsvērumu saņemšanas Komisija vai nu apstiprina, ka pieteikums ir nepamatots, vai pieņem paziņojumu par iebildumiem saskaņā ar pirmo daļu.
7. Ja Komisija secina, ka dalībvalsts pieprasījums ir nepamatots vai ka pēc 5. punktā minētā termiņa beigām tas vēl aizvien nav pilnīgs, Komisija var izvēlēties visu minēto pieprasījumu vai tā daļu un tam pievienotos pierādījumus vai to daļu ietvert atzītās organizācijas novērtējumā, ko veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 8. pantu.
8. Komisija katru gadu ziņo COSS par dalībvalstu iesniegtajiem atsaukšanas pieprasījumiem, kā arī par Komisijas uzsāktajām notiekošajām atsaukšanas procedūrām.
IV NODAĻA
KOPĪGI NOTEIKUMI
12. pants
Iebildumu paziņojums
1. Ja Komisija uzskata, ka ir pamats atzītajai organizācijai noteikt naudas sodu un periodiskus soda maksājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. pantu vai atsaukt organizācijas atzīšanu saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tā organizācijai adresē iebildumu paziņojumu un paziņo attiecīgajām dalībvalstīm.
2. Iebildumu paziņojumā ietver:
a)
sīki izstrādātu pārskatu par atzītās organizācijas darbību un bezdarbību, tostarp attiecīgo faktu aprakstu, un norāda, kurus Regulas (EK) Nr. 391/2009 noteikumus, pēc Komisijas domām, atzītā organizācija ir pārkāpusi;
b)
norādes uz pierādījumiem, uz kuriem pamatoti attiecīgie konstatējumi, tostarp atsauces uz inspekcijas ziņojumiem, novērtējuma ziņojumiem un visiem citiem saistītajiem dokumentiem, ko attiecīgajai organizācijai iepriekš paziņojusi Komisija vai Eiropas Jūras drošības aģentūra Komisijas vārdā;
c)
brīdinājumu par to, ka Komisija var noteikt naudas sodus un periodiskus soda maksājumus vai atsaukt organizācijas atzīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. vai 7. pantu.
3. Sniedzot iebildumu paziņojumu, Komisija aicina atzīto organizāciju un attiecīgās dalībvalstis iesniegt rakstiskus apsvērumus noteiktā termiņā, kas nekādā gadījumā nav mazāks kā sešas nedēļas pēc iebildumu paziņojuma saņemšanas dienas. Komisijai, neskarot šīs regulas 24. panta 4. punkta noteikumus, nav pienākuma ņemt vērā apsvērumus, kas iesniegti pēc minētā termiņa beigām.
4. Iebildumu paziņojuma sniegšana neaptur attiecīgās organizācijas novērtēšanu. Jebkurā brīdī, pirms tiek pieņemts lēmums noteikt naudas sodu un periodiskus soda maksājumus vai atsaukt atzīšanu saskaņā ar šo regulu, Komisija var izlemt veikt papildu inspekcijas organizācijas birojos un telpās, apmeklēt organizācijas sertificētos kuģus vai pieprasīt atzītajai organizācijai rakstiski sniegt papildu informāciju, kas saistīta ar tās atbilstību Regulas (EK) Nr. 391/2009 kritērijiem un minētajā regulā noteikto pienākumu izpildi.
5. Jebkurā brīdī, pirms tiek pieņemts lēmums noteikt naudas sodu un periodiskus soda maksājumus vai atsaukt atzīšanu saskaņā ar šo regulu, Komisija var grozīt novērtējumu, ko tā devusi par attiecīgo atzīto organizāciju. Ja jaunais novērtējums atšķiras no novērtējuma, par kuru tika sniegts iebildumu paziņojums, tāpēc, ka ir konstatēti jauni fakti, vai tāpēc, ka ir atklāti jauni pārkāpumi vai ir apzināti jauni apstākļi attiecībā uz pārkāpuma smagumu vai tā ietekmi uz drošību un vidi, Komisija sniedz jaunu iebildumu paziņojumu.
13. pants
Informācijas pieprasījumi
Lai precizētu faktus 12. panta vajadzībām, Komisija var rakstiski pieprasīt atzītajai organizācijai sniegt rakstiskus vai mutiskus paskaidrojumus vai sīkāku informāciju, vai dokumentus noteiktā termiņā, kas nekādā gadījumā nav mazāks kā četras nedēļas. Šādā gadījumā Komisija informē atzīto organizāciju par periodiskajiem soda maksājumiem un naudas sodiem, ko var noteikt, ja pieprasījums netiek izpildīts vai ja informācija sniegta ar nepamatotu kavēšanos, vai ja Komisijai ar nodomu sniegta nepareiza, nepilnīga vai maldinoša informācija.
14. pants
Mutiska uzklausīšana
1. Ja atzītā organizācija, kurai adresēts iebildumu paziņojums, to pieprasa, Komisija piedāvā minētajai organizācijai iespēju izklāstīt savus argumentus mutiskā uzklausīšanā.
2. Komisija mutiskajā uzklausīšanā uzaicina piedalīties attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, un pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma tā var uzaicināt piedalīties jebkuru citu personu, kurai ir likumīga interese par pārkāpumiem. Komisija var izvēlēties, ka tai palīdz Eiropas Jūras drošības aģentūra.
3. Fiziskās personas vai privāto tiesību juridiskās personas, kuras uzaicinātas piedalīties, vai nu ierodas personīgi, vai tās pārstāv juridiskie vai pilnvarotie pārstāvji. Dalībvalstis pārstāv attiecīgās dalībvalsts amatpersonas.
4. Mutiskā uzklausīšana nav atklāta. Katru personu, kas uzaicināta piedalīties, var uzklausīt atsevišķi vai citu uzaicināto personu klātbūtnē, ņemot vērā atzītās organizācijas un citu personu likumīgās intereses aizsargāt savus uzņēmējdarbības noslēpumus un citu konfidenciālo informāciju.
5. Katras uzklausītās personas paziņojums tiek ierakstīts. Pēc pieprasījuma noklausīšanās ierakstu dara pieejamu personām, kuras ieradās uz noklausīšanos, un attiecīgajām dalībvalstīm.
15. pants
Periodiski soda maksājumi par nesadarbošanos
1. Ja Komisija gatavojas pieņemt lēmumu, ar ko nosaka periodiskus soda maksājumus, kā minēts 7. panta 1. punktā, atzītajai organizācijai, kas nav veikusi vai ar nepamatotu kavēšanos veikusi Komisijas prasītos preventīvos un koriģējošos pasākumus, tā vispirms sniedz rakstisku paziņojumu atzītajai organizācijai.
2. Saskaņā ar 1. punktu sniegtajā paziņojumā Komisija norāda konkrēto preventīvo vai koriģējošo pasākumu, ko atzītā organizācija nav veikusi, un attiecīgos pierādījumus, kā arī informē atzīto organizāciju par periodiskajiem soda maksājumiem, kurus Komisija apsver šajā saistībā.
3. Komisija nosaka termiņu, kurā atzītā organizācija var iesniegt Komisijai rakstiskus apsvērumus. Komisijai nav pienākuma ņemt vērā rakstiskos apsvērumus, kas saņemti pēc minētā termiņa beigām.
16. pants
Piekļuve lietas materiāliem
1. Pēc tās atzītās organizācijas pieprasījuma, kurai adresēts iebildumu paziņojums, Komisija dod piekļuvi lietas materiāliem, kuros ir Komisijas apkopotie dokumenti un citi pierādījumi par iespējamo pārkāpumu.
2. Komisija nosaka datumu un veic attiecīgus praktiskus pasākumus, lai atzītā organizācija varētu piekļūt lietas materiāliem, un šādu piekļuvi var dot arī tikai elektroniskā veidā.
3. Komisija pēc pieprasījuma dara attiecīgajai atzītajai organizācijai pieejamu visu lietas materiālos iekļauto dokumentu sarakstu.
4. Attiecīgajai atzītajai organizācijai ir tiesības piekļūt lietas materiālos iekļautajiem dokumentiem un informācijai. Dodot šādu piekļuvi, Komisija pienācīgi ņem vērā uzņēmējdarbības noslēpumus, informācijas konfidencialitāti vai Komisijas vai Eiropas Jūras drošības aģentūras izdoto dokumentu iekšējo statusu.
5. Šā panta 4. punkta vajadzībām Komisijas vai Eiropas Jūras drošības aģentūras iekšējie dokumenti var būt:
a)
dokumenti vai dokumentu daļas, kas piederas pie Komisijas un tās dienestu vai Eiropas Jūras drošības aģentūras iekšējas apspriešanās, tostarp atzinumi un ieteikumi, kurus Eiropas Jūras drošības aģentūra adresējusi Komisijai;
b)
dokumenti vai dokumentu daļas, kas ir daļa no sarakstes starp Komisiju un Eiropas Jūras drošības aģentūru vai Komisiju un dalībvalstīm.
17. pants
Juridiska pārstāvība
Atzītajai organizācijai ir tiesības uz juridisku pārstāvību visos šajā regulā noteikto procesu posmos.
18. pants
Konfidencialitāte, dienesta noslēpums un tiesības klusēt
1. Šajā regulā noteiktos procesus veic, ievērojot konfidencialitātes principu un dienesta noslēpuma principu.
2. Komisija, Eiropas Jūras drošības aģentūra un attiecīgo dalībvalstu iestādes, kā arī to amatpersonas, darbinieki un citas personas, kas darbojas to pārraudzībā, neizpauž informāciju, ko ieguvuši vai ar ko apmainījušies atbilstoši šai regulai un uz ko attiecas dienesta noslēpuma un konfidencialitātes pienākums.
3. Jebkura atzītā organizācija vai cita persona, kas iesniedz informāciju vai apsvērumus atbilstoši šai regulai, skaidri norāda visus materiālus, ko uzskata par konfidenciāliem, minot iemeslus, un līdz dienai, kuru noteikusi Komisija, iesniedz atsevišķu redakciju, kas nav konfidenciāla.
4. Komisija var arī pieprasīt atzītajām organizācijām un citām ieinteresētajām personām norādīt visas daļas Komisijas ziņojumā, iebildumu paziņojumā vai lēmumā, kurās, pēc to domām, ir uzņēmējdarbības noslēpumi.
5. Ja nav sniegtas 3. un 4. punktā minētās norādes, Komisija var pieņemt, ka attiecīgajos dokumentos vai apsvērumos nav ietverta konfidenciāla informācija.
6. Neskarot Regulas (EK) Nr. 391/2009 9. pantu, atzītajām organizācijām ir tiesības klusēt situācijās, kad tās citādi būtu spiestas sniegt atbildes, kas varētu ietvert sava pārkāpuma atzīšanu.
19. pants
Lēmums
1. Lēmums noteikt naudas sodus un periodiskus soda maksājumus vai atsaukt atzīšanu saskaņā ar šo regulu pamatojas vienīgi uz pierādījumiem, par kuriem attiecīgā atzītā organizācija ir varējusi iesniegt apsvērumus.
2. Pieņemot lēmumu noteikt naudas sodu vai periodisku soda maksājumu un nosakot attiecīgo summu, ņem vērā efektivitātes, samērīguma un preventīvas ietekmes principus.
3. Veicot pasākumus saskaņā ar šo regulu un lemjot par attiecīgās darbības vai bezdarbības nopietnību un ietekmi uz drošību un vidi, Komisija ņem vērā valsts pasākumus, kas uz to pašu faktu pamata jau veikti pret attiecīgo atzīto organizāciju, it sevišķi gadījumos, ja minētā organizācija jau tikusi pakļauta tiesas vai izpildes procesiem.
4. Attiecībā uz atzītās organizācijas darbību vai bezdarbību, uz kuras pamata jau veikti pasākumi saskaņā ar šo regulu, netiek veikti nekādi citi pasākumi. Tomēr šo darbību vai bezdarbību var ņemt vērā turpmākos saskaņā ar šo regulu pieņemtos lēmumos, lai novērtētu atkārtošanos.
5. Lēmumu noteikt periodiskus soda maksājumus vai lēmumu noteikt naudas sodus un periodiskus soda maksājumus Komisija pieņem saskaņā ar procedūru, ko piemēro atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 391/2009 12. panta 2. punktam.
6. Lēmumu atsaukt atzītās organizācijas atzīšanu Komisija pieņem saskaņā ar procedūru, ko piemēro atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 391/2009 12. panta 3. punktam.
20. pants
Tiesiskās aizsardzības līdzekļi, paziņošana un publicēšana
1. Komisija informē attiecīgo atzīto organizāciju par tai pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.
2. Komisija informēšanas nolūkā paziņo lēmumu Eiropas Jūras drošības aģentūrai un dalībvalstīm.
3. Attiecīgi pamatotos gadījumos, it sevišķi drošības vai vides aizsardzības labad, Komisija var publiskot lēmumu. Publiskojot sīkāku informāciju par lēmumu vai informējot dalībvalstis, Komisija ņem vērā attiecīgās atzītās organizācijas un citu ieinteresēto personu likumīgās intereses.
21. pants
Naudas sodu un soda maksājumu piedziņa
Komisija piedzen naudas sodus un soda maksājumus, izdodot iekasēšanas rīkojumu un debetnotu, ko adresē attiecīgajai atzītajai organizācijai, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6) 78. līdz 80. un 83. pantu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (7) 80. līdz 92. pantu.
22. pants
Noilguma termiņi, kas attiecas uz naudas sodu un periodisku soda maksājumu noteikšanu
1. Komisijas tiesības atzītajai organizācijai noteikt naudas sodus un/vai periodiskus soda maksājumus saskaņā ar šo regulu beidzas pēc pieciem gadiem no dienas, kad notika atzītās organizācijas darbība vai bezdarbība, kas izraisīja pārkāpumu, kurš konstatēts saskaņā ar šīs regulas 3. pantu. Tomēr ilgstošas vai atkārtotas darbības vai bezdarbības gadījumā, kas izraisa pārkāpumu, laiku sāk skaitīt no darbības vai bezdarbības izbeigšanas dienas.
Komisijas tiesības atzītajai organizācijai noteikt periodiskus soda maksājumus saskaņā ar šīs regulas 15. pantu beidzas pēc trīs gadiem no dienas, kad notika atzītās organizācijas darbība vai bezdarbība, saistībā ar kuru Komisija pieprasīja veikt atbilstīgu preventīvu un koriģējošu pasākumu.
2. Jebkurš pasākums, kuru Komisija vai Eiropas Jūras drošības aģentūra veic novērtēšanas nolūkā, vai pārkāpuma procedūra saistībā ar atzītās organizācijas darbību vai bezdarbību pārtrauc 1. punktā noteikto attiecīgo noilguma termiņu. Noilguma termiņš tiek pārtraukts no dienas, kad Komisija vai Aģentūra par pasākumu paziņo atzītajai organizācijai.
3. Pēc katra pārtraukuma noilgums termiņš atsākas no jauna. Tomēr noilguma termiņš nevar pārsniegt periodu, kas ir divas reizes ilgāks par sākotnējo noilguma termiņu, izņemot gadījumus, kad noilguma termiņš ir pārtraukts saskaņā ar 4. punktu.
4. Noilguma termiņu periodisku soda maksājumu noteikšanai aptur uz laiku, kamēr Komisijas lēmums atrodas Eiropas Savienības Tiesas tiesvedībā.
23. pants
Noilguma termiņi, kas attiecas uz naudas sodu un periodisku soda maksājumu iekasēšanu
1. Tiesības sākt naudas sodu un/vai periodisku soda maksājumu piedziņas procedūru beidzas vienu gadu pēc tam, kad lēmums saskaņā ar 19. pantu ir kļuvis galīgs.
2. Šā panta 1. punktā minēto noilguma termiņu pārtrauc jebkura Komisijas rīcība vai dalībvalsts rīcība pēc Komisijas pieprasījuma, kuras mērķis ir naudas sodu un/vai periodisku soda maksājumu samaksas piedziņa.
3. Pēc katra pārtraukuma noilgums termiņš atsākas no jauna.
4. Šā panta 1. un 2. punktā minētos noilguma termiņus aptur uz laiku, kamēr:
a)
ir atvēlēts laiks maksāšanai;
b)
samaksas piedziņa ir apturēta saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas lēmumu.
24. pants
Termiņu piemērošana
1. Šajā regulā paredzētie termiņi sākas nākamajā dienā pēc Komisijas paziņojuma saņemšanas vai tā tiešas nodošanas adresātam.
2. Ja Komisijai tiek adresēts paziņojums, attiecīgos termiņus uzskata par ievērotiem, ja minētais paziņojums nosūtīts ierakstītā vēstulē pirms attiecīgā termiņa beigām.
3. Nosakot termiņus, Komisija ņem vērā katras saskaņā ar šo regulu notiekošās lēmumu pieņemšanas procedūras procesuālās tiesības un īpašos apstākļus.
4. Attiecīgos gadījumos, un ja pirms sākotnējā termiņa beigām saņemts pamatots lūgums, termiņus var pagarināt.
25. pants
Sadarbība ar valstu kompetentajām iestādēm
Informāciju, ko valstu kompetentās iestādes sniedz, atbildot uz Komisijas pieprasījumu, Komisija izmanto tikai šādiem nolūkiem:
a)
tai uzticēto uzdevumu veikšanai saistībā ar atzīto organizāciju atzīšanu un pārraudzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009;
b)
kā pierādījumus lēmumu pieņemšanai saskaņā ar šo regulu, neskarot šīs regulas 16. un 18. pantu.
V NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
26. pants
Piemērošana
Notikumi, kas risinājušies pirms Regulas (EK) Nr. 391/2009 spēkā stāšanās dienas, neizraisa nekādus pasākumus saskaņā ar šo regulu.
27. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 18. jūlijā