PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 501/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí („Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 30,6 %. Na základě šetření týkajícího se obcházení antidumpingových opatření podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4).
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) zvýšila platné antidumpingové clo na 48,5 %.
(4)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada v říjnu 2011 rozhodla prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (7), že by výše uvedená opatření („stávající opatření“) měla být zachována.
(5)
V březnu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (8) o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie podle čl. 11 odst. 3 a čl. 13 odst. 4 antidumpingového základního nařízení.
(6)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 502/2013 (9) změnila prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009.
(7)
V dubnu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (10) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 (11).
(8)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (12) o tom, že zjištění plynoucí z předmětného šetření mohou být použita v antisubvenčním řízení uvedeném v 7. bodě odůvodnění.
(9)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (13) ukončila antisubvenční řízení uvedené v 7. bodě odůvodnění, aniž by uložila nějaká opatření.
1.2 Žádost
(10)
Dne 14. srpna 2012 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska.
(11)
Žádost předložilo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (EBMA) jménem tří výrobců jízdních kol v Unii: In Cycles - Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, SC. EUROSPORT DHS S.A. a MAXCOM Ltd.
1.3 Zahájení šetření
(12)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, rozhodla se Komise prošetřit možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a zavést celní evidenci dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska.
(13)
Šetření bylo zahájeno dne 25. září 2012 nařízením Komise (EU) č. 875/2012 (14) („zahajovací nařízení“).
(14)
Důkazy prima facie, které má Komise k dispozici, prokázaly, že po zvýšení antidumpingového cla na dotčený výrobek, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 1095/2005, uvedeném v 3. bodě odůvodnění, došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie. Zdá se, že tato změna obchodních toků nemá jiné dostatečné opodstatnění nebo důvod, než je zvýšení cla.
(15)
Zdá se, že tato změna je důsledkem překládky jízdních kol pocházejících z ČLR a směřujících do Unie přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku nebo Tunisko a montáží v Indonésii, na Šrí Lance a v Tunisku.
(16)
Z důkazů dále vyplývá, že vyrovnávací účinky stávajících antidumpingových opatření uložených na dotčený výrobek jsou mařeny, pokud se jedná o množství i ceny. Zdá se, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, nahradil ve velkém množství dovoz tohoto výrobku pocházejícího z ČLR. Dále existují dostatečné důkazy o tom, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, probíhá za ceny, které jsou pod úrovní ceny nepůsobící újmu, která byla stanovena v šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření.
(17)
Existují také důkazy o tom, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, jsou ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla pro dotčený výrobek stanovena dříve, dumpingové.
1.4 Šetření
(18)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie.
(19)
Výrobcům/vývozcům v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku, kteří jsou Komisi známi, nebo prostřednictvím zastoupení Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska při Evropské unii byly zaslány formuláře pro osvobození. Výrobcům/vývozcům v ČLR, kteří jsou známi Komisi, nebo prostřednictvím zastoupení ČLR při Evropské unii byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly rovněž zaslány známým dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(20)
Zúčastněné strany dostaly ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení. Všechny strany byly informovány o tom, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k tomu, že by zjištění vycházela pouze z dostupných údajů.
(21)
Formulář pro osvobození vyplnili čtyři výrobci/vývozci v Indonésii, jeden v Malajsii, šest na Šrí Lance a dva v Tunisku. Z čínských výrobců/vývozců nespolupracoval žádný. Na dotazník odpověděli tři dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(22)
Komise provedla inspekce v prostorách těchto společností:
-
P.T. Insera Sena, Buduran, Sidoarjo, Indonésie,
-
Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Driyorejo, Gresik, Jawa Timur, Indonésie,
-
P.T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Jakarta Barat, Indonésie,
-
P.T. Chin Haur, Tangerang, Indonésie,
-
Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampar, Perak, Malajsie,
-
Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Panadura, Šrí Lanka,
-
BSH Ventures Limited, Colombo, Šrí Lanka,
-
City Cycle Industries, Colombo, Šrí Lanka,
-
Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Weliketiya Pamunugama, Šrí Lanka,
-
Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunayake, Šrí Lanka,
-
Samson Bikes (Pvt) Ltd, Colombo, Šrí Lanka,
-
Mediterranean United Industries, Bouhajar Monastir, Tunisko,
-
Euro Cycles, Sousse, Tunisko.
1.5 Posuzované období a období šetření
(23)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012 („období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005. Za období od 1. září 2011 do 31. srpna 2012 („posuzované období“ nebo „PO“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(24)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda došlo ke změně obchodních toků mezi ČLR, čtyřmi dotčenými zeměmi a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny anebo množství výrobku, který je předmětem šetření, a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k dříve určené běžné hodnotě, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(25)
Dotčeným výrobkem jsou jízdní kola a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70 („dotčený výrobek“).
(26)
Výrobek, který je předmětem šetření, je tentýž jako výše vymezený výrobek, avšak zasílaný z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, v současnosti stejných kódů KN jako dotčený výrobek („výrobek, který je předmětem šetření“).
(27)
Z šetření vyplynulo, že výše vymezená jízdní kola vyvážená z ČLR do Unie a jízdní kola zasílaná z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a stejné využití, a je tedy třeba je považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
2.3.1 Indonésie
(28)
Čtyři indonéské společnosti, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovaly 91 % celkového dovozu z Indonésie do Unie během posuzovaného období. Ke stanovení celkového objemu dovozu z Indonésie byly použity údaje z databáze Comext (15).
(29)
Nebylo možno ověřit údaje předložené jednou z těchto společností, která uvedla, že nevede žádné pracovní výkazy, které se používají pro vyplnění formuláře pro osvobození. Tato společnost proto nedokázala vysvětlit ani prokázat, jak byly vykázané údaje získány. Údaje předložené touto společností se dále ukázaly jako nespolehlivé, neboť vykazované údaje, které byly otestovány a přepočteny podle účetních knih nalezených v prostorách společnosti, se ukázaly jako nesprávné (např. nákupy, objem výroby). Šetření dále odhalilo, že obchodní ředitel této společnosti byl zároveň zaměstnáván čínským výrobcem jízdních kol, který byl hlavním dodavatelem materiálu (dílů jízdních kol) pro tuto indonéskou společnost.
(30)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla proto tato společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření.
(31)
Společnost namítla, že ochotně spolupracovala, jelikož předložila všechny požadované dokumenty s výjimkou pracovních výkazů, o nichž tvrdí, že nebyly původně požadovány. O předložení pracovních výkazů se ale žádalo v oznámení o inspekci zaslaném společnosti před provedením inspekce na místě. Společnost dále tvrdila, že výpočet výrobních a nákupních hodnot byl zkreslen chybným vysvětlením jejího pracovníka a že kontrola vývozních obchodů potvrdila správnost údajů. V této souvislosti je třeba upozornit, že přes několik vysvětlení podaných pracovníky nebylo možno dospět k souladu mezi údaji získanými na místě a údaji uvedenými ve formuláři pro osvobození. Pokud jde o hodnotu prodeje na vývoz, údaje skutečně odpovídaly. Pracovníci společnosti účastnící se inspekce nedokázali Komisi vysvětlit původ údajů uvedených ve formuláři pro osvobození ani způsob jejich výpočtu. Společnost dále potvrdila, že obchodní ředitel zároveň pracuje pro čínského výrobce jízdních kol.
(32)
K informacím poskytnutým touto společností nemohlo být z uvedených důvodů přihlédnuto.
(33)
Zjištění o této společnosti proto vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Ostatní tři společnosti byly považovány za spolupracující.
2.3.2 Malajsie
(34)
Jediná malajsijská společnost, která předložila žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovala 20 až 30 % celkového dovozu z Malajsie do Unie během posuzovaného období. Celkový objem dovozu jízdních kol z Malajsie do Unie byl stanoven podle údajů z databáze Comext. Společnost byla považována za spolupracující.
2.3.3 Šrí Lanka
(35)
Šest šrílanských společností, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovalo 69 % celkového dovozu ze Šrí Lanky do Unie během posuzovaného období. Ke stanovení celkového objemu dovozu ze Šrí Lanky byly použity údaje z databáze Comext.
(36)
Jedna ze společností během šetření stáhla žádost o osvobození s odůvodněním, že ukončila výrobu jízdních kol na Šrí Lance. K údajům týkajícím se této společnosti proto nebylo přihlédnuto.
(37)
Druhá společnost spolupracovala nedostatečně. Předložené údaje se nepodařilo ověřit, protože nebylo možno spolehlivě určit hodnotu a množství dílů čínského původu nakoupených touto společností. Také nebylo možno ověřit hodnotu a množství dílů použitých ve výrobním procesu, neboť byly nakupovány třetí stranou a této společnosti byly zasílány pouze za účelem montáže.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla proto tato společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost se nevyjádřila.
(39)
Spolupráce ze strany další společnosti byla také shledána jako nedostatečná. Poskytnuté informace se nepodařilo ověřit na místě, jelikož společnost zatajila důležité informace. Nepřipravila totiž informace výslovně vyžádané před provedením inspekce na místě, jako jsou pracovní výkazy nebo seznam společností, které jsou s ní ve spojení, a tím bránila postupu ověřování. Také se ukázalo, že nákupní hodnota dílů místního původu vykázaná touto společností není spolehlivá, jelikož šetření odhalilo přinejmenším několik vazeb mezi dotčenou společností a místním dodavatelem dílů jízdních kol, které přesahovaly obvyklý rozsah vztahů mezi kupujícím a prodávajícím a jež tato společnost nedokázala objasnit.
(40)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost reagovala zpochybněním zjištění a doplněním důkazů a vysvětlení. Žádný z nově předložených důkazů nebylo možno přijmout. Zaprvé je nebylo možno ověřit, neboť byly předloženy až po inspekci v prostorách společnosti. Většina z nich byla v rozporu s vysvětlením a důkazy získanými na místě. Zadruhé, nově předložená vysvětlení byla shledána nedostatečnými, protože neobjasnila hlavní nezodpovězené otázky, zejména vztahy ke společnostem ve spojení.
(41)
K informacím poskytnutým touto společností nemohlo být z uvedených důvodů přihlédnuto.
(42)
Zjištění o této společnosti proto vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.3.4 Tunisko
(43)
Dvě tuniské společnosti, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovaly v posuzovaném období veškerý dovoz z Tuniska do Unie podle databáze Comext. Tyto společnosti byly považovány za spolupracující.
2.3.5 Čínská lidová republika
(44)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, žádný z čínských výrobců/vývozců nespolupracoval. Zjištění o dovozu dotčeného výrobku do Unie na jedné straně a vývozu jízdních kol z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska na straně druhé proto vycházejí v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o dovoz do Unie, byly použity údaje o dovozu zaznamenané v databázi Comext. Pro určení objemu vývozu z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska byly použity národní statistiky ČLR.
2.4 Změna obchodních toků
2.4.1 Dovoz do Unie z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska
(45)
Dovoz dotčeného výrobku do Unie z ČLR se od roku 2005, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření v červenci 2005, snížil o 38,2 %. V následujících letech tento pokles pokračoval. Celkově se dovoz z ČLR snížil v období šetření o více než 80 %.
(46)
Současně se od roku 2005 dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie z Indonésie zvyšoval a v roce 2006 se ve srovnání s rokem 2004 více než zdvojnásobil. Dovoz se nadále zvyšoval s výjimkou roku 2009, kdy ale rovněž převýšil úroveň roku 2004. Až do posuzovaného období se dovoz od roku 2009 opět setrvale zvyšoval. V posuzovaném období se dovoz z Indonésie ve srovnání s rokem 2004 zvýšil o 157 %.
(47)
Dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie z Malajsie dosáhl před zvýšením antidumpingového cla v červenci 2005 zanedbatelných hodnot. V roce 2005 došlo k jeho výraznému nárůstu (více než dvěstěkrát) následovaném v roce 2009 poklesem o 46 % a opětovným nárůstem o 38 % v roce 2010. Přestože se dovoz z Malajsie v roce 2011 a během posuzovaného období opět snížil, úroveň dovozu během posuzovaného období stále vysoce přesahovala úroveň dovozu z roku 2004 před zpřísněním antidumpingových opatření, konkrétně dosáhla počtu 185 158 jízdních kol oproti 10 749 jízdním kolům v roce 2004, dovoz se tedy zvýšil o 1 623 %.
(48)
Dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie ze Šrí Lanky výrazně vzrostl po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 a v následujících letech tento trend pokračoval, až vyvrcholil v roce 2010, kdy dosáhl téměř 500 % nárůstu. V roce 2011 a během posuzovaného období se dovoz výrobku, který je předmětem šetření, ze Šrí Lanky snížil, ačkoli stále vysoce přesahoval úroveň z roku 2004, tedy před zpřísněním antidumpingových opatření, a celkový dovoz ze Šrí Lanky se mezi rokem 2004 a posuzovaným obdobím tedy zvýšil o 282 %.
(49)
Dovoz dotčeného výrobku do Unie z Tuniska se po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 zvýšil o téměř 30 % a o dalších více než 20 % v roce 2006. V letech 2006 a 2007 se více než zdvojnásobil a vrcholu dosáhl v roce 2007. V období 2008-2010 se dovoz snižoval, aby se následně v roce 2011 zvýšil a potom během posuzovaného období mírně snížil. Během období šetření se dovoz z Tuniska zvýšil o 200,3 %.
(50)
Tabulka 1 ukazuje počet jízdních kol z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska dovezených do Unie v období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012, tj. v období šetření.
Tabulka 1
(v kusech)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PO)
ČLR
2 550 775
1 575 452
995 715
986 514
941 522
597 339
627 066
584 303
411 642
Index (2004 = 100)
100
61,8
39,0
38,7
36,9
23,4
24,6
22,9
16,1
Indonésie
237 648
282 045
500 623
593 769
634 623
437 023
551 847
614 798
612 448
Index (2004 = 100)
100
118,7
210,7
249,9
267,0
183,9
232,2
258,7
257,7
Malajsie
10 749
229 354
497 974
475 463
360 871
193 102
266 164
177 306
185 158
Index (2004 = 100)
100
2 133,7
4 632,7
4 423,3
3 357,3
1 796,5
2 476,2
1 649,5
1 722,6
Šrí Lanka
249 491
352 078
534 413
574 153
749 358
1 016 523
1 237 406
975 297
953 169
Index (2004 = 100)
100
141,1
214,2
230,1
300,4
407,4
496,0
390,9
382,0
Tunisko
167 137
212 257
251 054
549 848
527 209
529 734
414 488
519 217
501 853
Index (2004 = 100)
100
127,0
150,2
329,0
315,4
316,9
248,0
310,7
300,3
Zdroj:
statistiky Comext
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska
(51)
Vývoz jízdních kol z ČLR do Indonésie se poprvé zvýšil v roce 2008 (o 56,2 %). Mezi rokem 2008 a posuzovaným obdobím se dovoz s výjimkou roku 2009 stále zvyšoval. Během období šetření se vývoz z ČLR do Indonésie zvýšil celkem o 83,8 %.
(52)
Vývoz jízdních kol z ČLR do Malajsie vzrostl po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 téměř o 30 % a poté se dále zvyšoval, až dosáhl vrcholu v roce 2011, oproti roku 2004 došlo tedy k nárůstu o 110,8 %. Během posuzovaného období se vývoz z ČLR do Malajsie lehce snížil, přesto se však udržel na úrovni vysoce přesahující úroveň z roku 2004. Během období šetření se čínský vývoz do Malajsie celkově zvýšil o 99,6 %.
(53)
Vývoz jízdních kol z ČLR na Šrí Lanku se po zvýšení antidumpingového cla v červenci 2005 také zvýšil. Následně došlo k jeho mírnému poklesu v roce 2007, ale v letech 2010 a 2011 se oproti roku 2004 více než zdvojnásobil. Během období šetření se čínský vývoz na Šrí Lanku celkově zvýšil o 132,5 %.
(54)
Vývoz z ČLR do Tuniska byl před zvýšením antidumpingového cla zanedbatelný. Od roku 2005 se vývoz do Tuniska výrazně zvyšoval a v roce 2008 dosáhl vrcholu (z 2 534 kusů v roce 2004 na 389 445 kusů v roce 2008). Přestože se po tomto roce vývoz z ČLR do Tuniska opět snížil a držel se na nižší úrovni, stále se pohyboval na mnohem vyšší úrovni než v roce 2004. Celkově se čínský vývoz jízdních kol do Tuniska zvýšil z 2 534 kusů v roce 2004 na 170 772 kusů v posuzovaném období.
(55)
Tabulka 2 ukazuje vývoz jízdních kol z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska v období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012, tj. během období šetření.
Tabulka 2
(v kusech)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PO)
Indonésie
2 128 804
1 731 224
2 121 019
1 906 364
3 325 531
2 287 374
3 644 836
3 773 852
3 912 882
Index (2004 = 100)
100
81,3
99,6
89,6
156,2
107,4
171,2
177,3
183,8
Malajsie
721 335
933 943
890 241
974 860
1 515 886
1 111 251
1 291 766
1 520 276
1 440 132
Index (2004 = 100)
100
129,5
123,4
135,1
210,2
154,1
179,1
210,8
199,6
Šrí Lanka
267 371
315 233
345 953
254 774
425 405
383 377
699 328
685 744
621 620
Index (2004 = 100)
100
117,9
129,4
95,3
159,1
143,4
261,6
256,5
232,5
Tunisko
2 534
7 188
37 042
175 761
389 445
171 332
225 369
204 465
170 772
Index (2004 = 100)
100
283,7
1 461,8
6 936,1
15 368,8
6 761,3
8 893,8
8 068,9
6 739,2
Zdroj:
čínské statistiky
2.4.3 Objem výroby
(56)
Společnosti v Indonésii a Tunisku zvýšily výrobu mezi rokem 2009 a posuzovaným obdobím o 54 % a 24 %. Šrílanské společnosti však ve stejném období výrobu mírně snížily.
(57)
Pokud jde o Malajsii, jediná malajsijská spolupracující společnost zahájila výrobu a vývoz jízdních kol v roce 2010. Jelikož žádná další společnost nespolupracovala, nepodařilo se získat informace o skutečné výrobě jízdních kol v této zemi.
Tabulka 3
Výroba jízdních kol spolupracujícími společnostmi v Indonésii, na Šrí Lance a v Tunisku
Objemy výroby v jednotkách
2009
2010
2011
PO
Indonésie
1 217 664
1 631 459
1 877 067
1 877 381
Index
100
134
154
154
Šrí Lanka
737 632
886 191
688 059
692 454
Index
100
120
93
94
Tunisko
430 022
483 135
575 393
532 425
Index
100
112
134
124
2.5 Závěr ohledně změny obchodních toků
(58)
Celkové snížení objemu vývozu z ČLR do Unie a souběžné zvýšení vývozu z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie a zvýšení vývozu z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska po zpřísnění antidumpingových opatření v červenci 2005 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
2.6 Povaha obcházení platných opatření
(59)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem stávajících opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž dílů při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Existence montážních operací je určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
2.6.1 Indonésie
(60)
Vývoz čtyř původně spolupracujících indonéských společností činil v posuzovaném období 91 % celkového indonéského vývozu do Unie.
(61)
U tří ze čtyř původně spolupracujících společností neodhalilo šetření žádné praktiky překládky.
(62)
V případě čtvrté společnosti bylo zjištěno, jak je uvedeno v 29. až 33. bodě odůvodnění, že je třeba použít článek 18 základního nařízení. Šetření odhalilo, že tato společnost nevlastnila dostatečné zařízení zdůvodňující objem vývozu do Unie v posuzovaném období, a proto lze vzhledem k neexistenci jiných důvodů uzavřít, že se podílela na praktikách obcházení prostřednictvím překládky.
(63)
Vývozci, na něž připadá zbývající část vývozu do Unie, nespolupracovali, což popisuje 29. až 33. bod odůvodnění.
(64)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Indonésií a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění, na zjištění týkající se jedné indonéské společnosti uvedená v 62. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří indonéští výrobci/vývozci se nepřihlásili a nespolupracovali, byla tudíž potvrzena existence překládky výrobků čínského původu v Indonésii.
(65)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace v Indonésii představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení. U tří ze čtyř společností, které původně spolupracovaly, nepředstavoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) 60 % nebo více celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Nebylo proto nutno zkoumat, zda hodnota přidaná dílům během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů. U těchto tří společností tedy nebyly zjištěny montážní operace.
(66)
U čtvrté společnosti byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak je uvedeno v 29. až 33 bodě odůvodnění. Jelikož tato společnost neposkytla spolehlivé údaje, nemohlo být stanoveno, zda provádí montážní operace.
(67)
Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení nebyla proto zjištěna.
2.6.2 Malajsie
(68)
Vývoz jediné spolupracující malajsijské společnosti činil v posuzovaném období 20 až 30 % celkového malajsijského vývozu do Unie. Tato společnost zahájila výrobu a vývoz dotčeného výrobku do Unie až na konci roku 2011. U této společnosti nebyly zjištěny žádné praktiky překládky. Ostatní vývozci vyvážející do Unie nespolupracovali, jak vyplývá z 34. bodu odůvodnění.
(69)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Malajsií a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří malajsijští výrobci/vývozci se nepřihlásili a nespolupracovali, lze proto učinit závěr, že zbývající objem vývozu, který nepochází od uvedené společnosti, je předmětem praktik překládky.
(70)
Existence překládky výrobků čínského původu v Malajsii je tudíž potvrzena.
(71)
V případě Malajsie bylo šetření rozšířeno tak, aby se vztahovalo i na jiné praktiky obcházení odhalené při šetření, tj. na montáž, jak stanoví 12. bod odůvodnění zahajovacího nařízení.
(72)
V případě jediné spolupracující společnosti byla analyzována kritéria čl. 13 odst. 2 základního nařízení s cílem zjistit, zda některé montážní operace v Malajsii představují obcházení stávajících opatření. Z šetření vyplynula následující zjištění.
(73)
Společnost zahájila činnost v roce 2010, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření proti ČLR. Společnost se soustředila na vývoz na trh Unie, protože na domácím trhu a v jiných třetích zemích uskutečňovala jen nepatrnou část prodeje. Bylo také zjištěno, že díly použité při výrobě pocházely především z ČLR. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení se tudíž považují za splněná.
(74)
Společnost kromě toho nakupovala z ČLR kompletní sady dílů pro montáž jízdních kol, s výjimkou tří druhů dílů. V tomto případě představoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) více než 60 % celkové hodnoty dílů konečného výrobku. Hodnota přidaná během montáže mimoto nepřesáhla 25 % výrobních nákladů této společnosti. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. b) byla tudíž splněna.
(75)
Srovnáním dříve stanovené běžné hodnoty (viz 98. bod odůvodnění) s cenami, za jaké společnost vyvážela během posuzovaného období do Unie, vyjádřeným jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením a provedeným podle čl. 2 odst. 11 a 12, se kromě toho prokázal významný dumping ze strany dotčené společnosti, pokud jde o dovoz výrobku, který je předmětem šetření. Srovnání bylo provedeno u každého typu výrobku, který je předmětem šetření, vyváženého během posuzovaného období do Unie. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny této společnosti se pohybovaly hluboko pod úrovní nutnou pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v původním šetření. Výpočet byl proveden podle hlavních kategorií výrobku a vycházel z dostupných údajů. Vyrovnávací účinky platného cla jsou tedy cenami mařeny. Byl proto vyvozen závěr, že kritéria čl. 13 odst. 2 písm. c) základního nařízení byla splněna.
(76)
Na základě těchto skutečností bylo prokázáno, že uvedená společnost prováděla montážní operace. Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení je tudíž v Malajsii potvrzena.
2.6.3 Šrí Lanka
(77)
Vývoz původně spolupracujících šrílanských společností činil v posuzovaném období 69 % celkového šrílanského vývozu do Unie. U tří z šesti původně spolupracujících společností neodhalilo šetření žádné praktiky překládky. Ostatní vývozci nespolupracovali, jak vyplývá z 35. až 42. bodu odůvodnění.
(78)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Šrí Lankou a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří šrílanští výrobci/vývozci se nepřihlásili anebo nespolupracovali, lze proto učinit závěr, že vývoz prováděný těmito výrobci/vývozci je předmětem praktik překládky.
(79)
Existence překládky výrobků čínského původu na Šrí Lance je tudíž potvrzena.
(80)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace na Šrí Lance představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(81)
U tří z šesti společností, které původně spolupracovaly, nepředstavoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) 60 % nebo více celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Nebylo proto nutno zkoumat, zda hodnota přidaná dílům během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů. U těchto tří společností tedy nebyly zjištěny montážní operace.
(82)
U dvou dalších společností byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak se vysvětluje v 37. až 42. bodě odůvodnění, a jedna společnost ukončila spolupráci během inspekce na místě (viz 36. bod odůvodnění). Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení proto nebyla zjištěna.
2.6.4 Tunisko
(83)
Vývoz spolupracujících tuniských společností představoval celkový dovoz z Tuniska do Unie v posuzovaném období.
(84)
Kontrolou obou spolupracujících společností nebyla zjištěna žádná překládka výrobků čínského původu v Tunisku.
(85)
U obou spolupracujících společností byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace v Tunisku představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení. U první spolupracující společnosti představoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) více než 60 % celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Z šetření však vyplynulo, že hodnota přidaná dílům během montáže přesahuje 25 % výrobních nákladů této společnosti. Na základě těchto skutečností bylo zjištěno, že tato společnost neprováděla montážní operace.
(86)
V případě druhé tuniské společnosti byla analyzována kritéria čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Z šetření vyplynula následující zjištění.
(87)
Společnost zahájila činnost v roce 2006, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření proti ČLR. Společnost se soustředila na vývoz na trh Unie, protože na domácím trhu a v jiných třetích zemích uskutečnila jen nepatrnou část prodeje. Bylo také zjištěno, že díly použité při výrobě pocházely především z ČLR. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení se tudíž považují za splněná.
(88)
Bylo také zjištěno, že většinovým vlastníkem dotčené společnosti je čínský výrobce jízdních kol.
(89)
Společnost kromě toho nakupovala všechny díly v ČLR, a proto materiál čínského původu (díly jízdních kol) představoval více než 60 % celkové hodnoty dílů konečného výrobku. Šetření dále odhalilo, že jediný dodavatel služeb a čínských dílů byl ve spojení s čínským většinovým vlastníkem dotčené společnosti. Hodnota přidaná přivezeným dílům během montáže v této společnosti navíc nepřesáhla 25 % jejích výrobních nákladů. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení se proto považují za splněná.
(90)
Kontrolou byl dále odhalen značný počet chyb na seznamu vývozu do Unie v posuzovaném období, a proto byl vytvořen nový seznam na základě vzorku prodejních faktur pokrývajících přibližně 25 % celkového vývozu na trh Unie. Vzhledem k neexistenci podrobných informací o vývozních obchodech dané společnosti do Unie byla následně podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení porovnána běžná hodnota s vývozní cenou srovnáním dříve stanovené vážené průměrné běžné hodnoty (viz 98. bod odůvodnění) s váženými průměrnými vývozními cenami této společnosti do Unie. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie se ukázalo jako významné. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny této společnosti se v průměru pohybovaly hluboko pod úrovní nutnou pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v původním šetření. Výpočet byl proveden na základě váženého průměru. Vyrovnávací účinky platného cla jsou tedy cenami mařeny. Byl proto vyvozen závěr, že byla splněna kritéria čl. 13 odst. 2 písm. c) základního nařízení. Na základě toho bylo stanoveno, že uvedená společnost prováděla montážní operace.
(91)
Existence montážních operací v Tunisku ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení je tudíž potvrzena.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(92)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky či montážních operací kromě snahy vyhnout se stávajícím opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku a montáž, zejména pokud jde o náklady na dopravu a opětovné naložení jízdních kol pocházejících z ČLR v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(93)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen mařily vyrovnávací účinky stávajících opatření uložených na dovoz dotčeného výrobku z ČLR, byly použity údaje z databáze Comext jakožto nejlepší dostupné údaje o množství a cenách vývozu uskutečňovaného původně spolupracujícími výrobci/vývozci, v jejichž případě byl použit článek 18 základního nařízení, a nespolupracujícími společnostmi. U spolupracujících společností, které se podílely na praktikách obcházení, bylo použito jimi uváděné množství a ceny. Takto stanovené vývozní ceny byly porovnány s naposledy stanovenou úrovní nutnou pro odstranění újmy pro výrobce v Unii, tj. v prozatímním přezkumu ukončeném v roce 2005 a zmíněném v 3. bodě odůvodnění.
(94)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v prozatímním přezkumu v roce 2005 a vážené průměrné vývozní ceny v posuzovaném období stávajícího šetření je zřejmé, že u každé ze čtyř dotčených zemí docházelo k výraznému prodeji pod cenou.
(95)
Zvýšení dovozu z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie bylo z hlediska množství považováno za významné, jak se uvádí v oddíle 2.4.1 v 45. až 50. bodě odůvodnění.
(96)
Z tohoto důvodu byl vyvozen závěr, že platná opatření jsou mařena z hlediska množství i cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(97)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo nakonec zkoumáno, zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě stanovené dříve pro dotčený výrobek.
(98)
V prozatímním přezkumu ukončeném v roce 2005, zmíněném v 3. bodě odůvodnění, byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Mexiku, jež bylo během uvedeného šetření určeno jako vhodná země srovnatelná s tržním hospodářstvím ČLR („dříve stanovená běžná hodnota“).
2.9.1 Indonésie
(99)
U podstatné části indonéského vývozu bylo zjištěno, že se jedná o skutečnou indonéskou výrobu vyváženou třemi indonéskými společnostmi, u nichž bylo zjištěno, že se nepodílely na praktikách obcházení, jak je uvedeno v 61. a 65. bodě odůvodnění. Za účelem stanovení cen vývozu z Indonésie, které jsou dotčeny praktikami obcházení, bylo proto přihlédnuto pouze k vývozu nespolupracujících výrobců/vývozců. Použily se tedy nejlepší dostupné údaje a vývozní ceny byly stanoveny na základě průměrné ceny jízdních kol vyvezených v posuzovaném období z Indonésie do Unie uvedené v databázi Comext.
(100)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(101)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním dříve stanovené vážené průměrné běžné hodnoty a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Indonésie v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(102)
Z tohoto srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.2 Malajsie
(103)
Vzhledem k nízké míře spolupráce malajsijských výrobců výrobku, který je předmětem šetření, musela být vývozní cena z Malajsie stanovena na základě dostupných údajů, tj. podle průměrné vývozní ceny jízdních kol v posuzovaném období uvedené v databázi Comext.
(104)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením. V důsledku nízké míry spolupráce vycházely úpravy z informací předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(105)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Malajsie v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(106)
Z tohoto srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.3 Šrí Lanka
(107)
Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany šrílanských společností byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů, tj. podle průměrné vývozní ceny jízdních kol v posuzovaném období uvedené v databázi Comext, která byla srovnána s dostupnými údaji o vývozu poskytnutými společnostmi, které se nedopouštěly obcházení uložených opatření.
(108)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. V souladu s tím a vzhledem k nedostupnosti dalších údajů byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(109)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu ze Šrí Lanky v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(110)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.4 Tunisko
(111)
Vývozní cena byla stanovena na základě průměrné ceny jízdních kol vyvezených v posuzovaném období uvedené v databázi Comext, která byla srovnána s údaji o vývozu poskytnutými společností, která se nedopouštěla obcházení uložených opatření.
(112)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(113)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Tuniska v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(114)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(115)
Vzhledem k výše uvedenému lze uzavřít, že docházelo k obcházení konečného antidumpingového cla na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR ve smyslu článku 13 základního nařízení prostřednictvím překládky v Indonésii, Malajsii a na Šrí Lance a montáže v Malajsii a v Tunisku.
(116)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by stávající opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z těchto zemí.
(117)
Měla by být tedy rozšířena opatření nyní stanovená v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 48,5 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(118)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily na území Unie a podléhají celní evidenci zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indonésie
(119)
Čtyři společnosti v Indonésii, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnily formulář pro osvobození.
(120)
Jak je uvedeno v 29. až 33. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti byl použit článek 18. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
(121)
V případě tří zbývajících spolupracujících společností v Indonésii, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, bylo zjištěno, že se nepodílely na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření (viz 65. bod odůvodnění). Tito výrobci dále prokázali, že nejsou ve spojení s žádným výrobcem/vývozcem dopouštějícím se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tyto tři společnosti proto byly osvobozeny od rozšířených opatření.
4.2 Malajsie
(122)
Jediná společnost v Malajsii, která požádala v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnila formulář pro osvobození.
(123)
Jak je uvedeno v 72. až 76. bodě odůvodnění, společnost se dopouštěla obcházení uložených opatření. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
4.3 Šrí Lanka
(124)
Uvedených šest společností na Šrí Lance, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnilo formulář pro osvobození.
(125)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, jedna ze společností stáhla během šetření žádost o osvobození, a proto vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, nelze této společnosti osvobození udělit.
(126)
V případě dalších dvou společností byl použit článek 18 základního nařízení, jak je uvedeno v 36. až 42. bodě odůvodnění, a proto vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, nelze těmto společnostem osvobození udělit.
(127)
V případě tří zbývajících spolupracujících společností na Šrí Lance, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, se prokázalo, že se neúčastnily obcházení uložených opatření, jež jsou předmětem tohoto šetření (viz 80. a 81. bod odůvodnění). Tito výrobci dále prokázali, že nejsou ve spojení s žádnou společností dopouštějící se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tyto společnosti proto mohly být osvobozeny od rozšířených opatření.
4.4 Tunisko
(128)
Uvedené dvě společnosti v Tunisku, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnily formulář pro osvobození.
(129)
První společnost se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tento výrobce dále prokázal, že není ve spojení s žádnou společností dopouštějící se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
(130)
Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, druhá společnost se podílela na praktikách obcházení. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
4.5 Zvláštní opatření
(131)
Má se za to, že je v tomto případě zapotřebí zvláštních opatření, aby se zaručilo řádné uplatňování těchto osvobození. Tato zvláštní opatření spočívají v požadavku předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž taková faktura přiložena není, se vztahuje rozšířené antidumpingové clo.
4.6 Noví výrobci/vývozci
(132)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou ostatní výrobci/vývozci v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili, a během posuzovaného období nevyváželi do Unie výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost o osvobození posoudit. Takové osvobození lze udělit po posouzení situace na trhu s výrobkem, který je předmětem šetření, výrobní kapacity a jejího využití, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi co nejdříve spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojených s výrobou a prodejem.
(133)
Bude-li osvobození uděleno, platná rozšířená opatření se odpovídajícím způsobem změní. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v příslušném osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(134)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily.
(135)
Jedna indonéská společnost zopakovala svá tvrzení uvedená v 31. bodě odůvodnění, aniž by však předložila nové důkazy. Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, údaje předložené touto společností nebylo možno ověřit, neboť společnost nevedla žádné pracovní výkazy dokládající údaje uvedené ve formuláři pro osvobození. Vykázané údaje, které byly otestovány a přepočteny podle účetních knih nalezených v prostorách společnosti, tj. nákupy a objem výroby, se kromě toho ukázaly jako nesprávné. Tato tvrzení se proto odmítají.
(136)
Dle jedné malajsijské společnosti by skutečnost, že podíl dílů čínského původu ve výrobních nákladech na jízdní kola jen mírně překročil 60 % práh, neměla vést Komisi k zamítnutí žádosti této společnosti o osvobození. Společnost také předložila několik faktur za nákup dílů, u kterých byl údajně mylně uveden čínský původ, přestože ve skutečnosti pocházely z Indonésie.
(137)
V této souvislosti je třeba uvést, že prahové hodnoty stanovené v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení jsou velmi jasné, a není proto důležité, v jaké míře překročil podíl dílů čínského původu ve výrobních nákladech na jízdní kola 60 % práh, nýbrž že díly čínského původu by měly představovat méně než 60 % výrobních nákladů na jízdní kola. Tyto faktury kromě toho nebyly uvedeny na soupisu nákupů předloženém společností a jejich hodnota navíc nebyla taková, aby ovlivnila původní závěr Komise. Tato tvrzení se proto odmítají.
(138)
Společnost také tvrdila, že k zamítnutí její žádosti o osvobození neexistuje dostatečný právní základ, neboť k závěrům se dospělo na základě výpočtu bez přihlédnutí k její konkrétní situaci. V reakci na to byly uvedené společnosti poskytnuty další informace k analýze uvedené v 72. až 75. bodě odůvodnění.
(139)
Společnost dále tvrdila, že nárůst dovozu výrobku, který je předmětem šetření, se v jejím případě shoduje s uvolněním všeobecného systému preferencí pro Malajsii, a proto zvýšení vývozu této společnosti do Unie v roce 2010 nemá hospodářský důvod ve zpřísnění antidumpingových opatření uložených ČLR. V odpovědi na toto tvrzení Komise uvedla, že uvolnění pravidel všeobecného systému preferencí sice mohlo zvýšit motivaci této společnosti vyvážet do Unie, avšak tato skutečnost nepopírá zjištění, že společnost zahájila činnost po zpřísnění antidumpingových opatření vůči ČLR a že díly nakupovala především z ČLR (viz 73. bod odůvodnění). Argument této strany byl proto odmítnut.
(140)
Tato společnost rovněž uvedla, že vykázané údaje týkající se hodnoty nakoupených a spotřebovaných dílů jízdních kol nebyly řádně zkontrolovány, jelikož se nijak nerozlišovalo mezi nakoupenými a spotřebovanými díly. K tomu je třeba uvést, že dle údajů předložených společností byly hodnoty nakoupených a spotřebovaných dílů stejné. Vykázaná hodnota dílů nakoupených v roce 2011 se také shodovala s hodnotou spotřebovaných dílů uvedenou ve výroční zprávě společnosti za rok 2011. Údaje o nakoupených a spotřebovaných dílech vykázané za posuzované období a za rok 2010 byly použity tak, jak je společnost uvedla. Tento argument byl tedy odmítnut.
(141)
Dotčená společnost předložila další vyúčtování nákladů podle modelu výrobku, které údajně prokazují splnění požadavku, aby z ČLR pocházelo maximálně 60 % dílů z celkové hodnoty montovaného výrobku. Tato informace se rozcházela s vyúčtováním nákladů (dle modelů) získaných a zkontrolovaných na místě u vybraných modelů, u nichž se potvrdilo, že společnost nesplnila požadavek na 60 % práh. Nové informace předložené touto společností nebyly podloženy žádnými důkazy a v zásadě popíraly ověřené informace. K těmto informacím nebylo přihlédnuto.
(142)
Společnost dále tvrdila, že jednala v dobré víře, jelikož se domnívala, že jedná v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1063/2010 (16), kterým se stanoví příslušná pravidla týkající se původu. V této souvislosti je třeba uvést, že účelem šetření obcházení není ověřit dodržování příslušných pravidel původu. Takové ověření nebylo při tomto šetření obcházení provedeno, a proto nelze údajné dodržování pravidel původu v tomto případě potvrdit. Ačkoli společnost tvrdila, že pravidla původu dodržovala, vzhledem k uvedeným skutečnostem to v tomto případě nijak nevylučuje možnost obcházení, jak je definována v čl. 13 odst. 2 základního nařízení (17). Z uvedených důvodů se toto tvrzení odmítá.
(143)
A nakonec, společnost tvrdila, že dumpingové rozpětí mělo být vypočteno podle údajů týkajících se konkrétně této společnosti. Toto tvrzení bylo uznáno, jak uvádí 75. bod odůvodnění, a společnost byla řádně informována.
(144)
Jedna společnost ze Šrí Lanky vznesla námitky proti relevanci dokumentů požadovaných během inspekce na místě, na základě čehož tvrdila, že její žádost o osvobození neměla být zamítnuta. V této souvislosti je třeba uvést, že doklady o původu dílů použitých při montáži jízdních kol vyvážených do Unie mají pro posouzení, zda jsou dodrženy podmínky čl. 13 odst. 2 písm. b), velký význam. Kromě toho, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, údaje předložené touto společností nebylo možno ověřit. Společnost také při inspekci na místě připustila, že díly nakoupené v ČLR nezanesla do účetnictví, takže nebylo možno určit, zda jsou dodržena kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Tato tvrzení se proto odmítají.
(145)
Další společnost ze Šrí Lanky uvedla, že pokud by jí bylo známo již od počátku šetření, že na vývoz do Unie ze Šrí Lanky se může vztahovat rozšířené antidumpingové clo, nebyla by stáhla žádost o osvobození. Předpokládá se ale, že si společnost v okamžiku stažení žádosti o osvobození byla vědoma, že je možné uložit antidumpingové cla, které bylo rozšířeno od dne zavedení evidence dovozu ze Šrí Lanky do Unie, tj. ode dne zahájení šetření obcházení. O takovém důsledku byla společnost informována třikrát: prostřednictvím 20. bodu odůvodnění zahajovacího nařízení, při slyšení na začátku šetření a během inspekce na místě. Toto tvrzení proto nelze přijmout.
(146)
Jiná společnost ze Šrí Lanky předložila nové informace, které měla předložit před inspekcí, ale vzhledem k pokročilé fázi šetření nebylo možno tyto informace již ověřit. Společnost mimoto tvrdila, že již předložila všechny požadované informace.
(147)
Jak je uvedeno v 39. a 40 bodě odůvodnění, tato společnost nepředložila všechny informace vyžádané ke kontrole na místě. Prokázalo se zejména, že nákupní hodnotu dílů místního původu, kterou tato společnost vykázala, nelze považovat za spolehlivou. Nemohlo být tedy stanoveno, zda jsou dodržena kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Společnost také tvrdila, že inspekce na místě neproběhla vzhledem k délce a jazykovým problémům řádně. K tomu uvádíme, že společnost byla založena krátce před inspekcí, a byla proto naplánována pouze jednodenní kontrolní návštěva. Kontrola trvala celý pracovní den. Na konci kontroly společnost nepožádala o možnost předložit další informace, které nemohla při kontrole dodat.
(149)
Před kontrolou na místě byla společnost mimoto informována, že kontrola bude provedena v angličtině, proti čemuž nevznesla námitek. Během kontroly doprovázel zástupce Komise tlumočník, který měl řešit případné jazykové komunikační problémy. V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že většina dokumentů předložených společností během inspekce byla v anglickém jazyce, a to včetně účetních dokladů.
(150)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se všechna tvrzení této společnosti odmítají,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. S ohledem na účel tohoto nařízení se konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšiřuje na dovoz jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kód TARIC 8712003010 a 8712007091), s výjimkou jízdních kol vyráběných těmito společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Indonésie
P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonésie
B765
PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonésie
B766
P.T. Terang Dunia Internusa, (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonésie
B767
Šrí Lanka
Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Šrí Lanka
B768
BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Šrí Lanka
B769
Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Šrí Lanka
B770
Tunisko
Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunisko
B771
2. Uplatnění osvobození udělených společnostem konkrétně uvedeným v odstavci 1 tohoto článku nebo schváleným Komisí v souladu s čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené odstavcem 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska, celně evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 875/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009, s výjimkou výrobků vyrobených společnostmi, které jsou uvedeny v odstavci 1.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Brussels
Belgie
Fax + 32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 tohoto nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 875/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 501/2013
(2013. gada 29. maijs),
ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, attiecina uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes velosipēdu importu. Pēc pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta atbilstīgi pamatregulas 13. pantam, šis maksājums ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (3) tika attiecināts arī uz konkrētu ĶTR izcelsmes velosipēdu daļu importu. Turklāt tika nolemts, pamatojoties uz pamatregulas 13. panta 2. punktu, izveidot “atbrīvojumu sistēmu”. Sistēma sīkāk aprakstīta Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97 (4).
(2)
Pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1524/2000 (5) nolēma paturēt spēkā iepriekš minētos pasākumus.
(3)
Pēc starpposma pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (6) nolēma palielināt spēkā esošo antidempinga maksājumu līdz 48,5 %.
(4)
Pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, 2011. gada oktobrī Padome ar Regulu (ES) Nr. 990/2011 (7) nolēma minētos pasākumus paturēt spēkā (“spēkā esošie pasākumi”).
(5)
Komisija 2012. gada martā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (8), paziņoja par ĶTR izcelsmes velosipēdu importam Savienībā piemērojamo antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un 13. panta 4. punktu.
(6)
Pēc starpposma pārskatīšanas, kas notika saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu, Padome 2013. gada maijā, pieņemot Regulu (ES) Nr. 502/2013 (9), grozīja Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam.
(7)
Komisija 2012. gada aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (10), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importu Savienībā saskaņā ar Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009 (11) 10. pantu.
(8)
Komisija 2012. gada novembrī paziņojumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (12), informēja, ka pretapiešanas izmeklēšanā gūtos konstatējumus var izmantot 7. apsvērumā minētajā antisubsidēšanas izmeklēšanā.
(9)
Komisija 2013. gada maijā ar Lēmumu 2013/227/ES (13) izbeidza 7. apsvērumā minēto antisubsidēšanas procedūru, nenosakot pasākumus.
1.2. Pieprasījums
(10)
Komisija 2012. gada 14. augustā saņēma pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas noteikti attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu, un noteikt pienākumu reģistrēt tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas un kam ir vai nav deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme.
(11)
Pieprasījumu iesniedza Eiropas Velosipēdu ražotāju asociācija (EBMA) trīs Savienības velosipēdu ražotāju vārdā: In Cycles - Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, SC, EUROSPORT DHS S.A. un MAXCOM Ltd.
1.3. Procedūras sākšana
(12)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju secinājusi, ka pastāv pietiekami prima facie pierādījumi, kas pamato izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, Komisija nolēma izmeklēt ĶTR izcelsmes velosipēdu importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu un noteikt pienākumu reģistrēt tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas un kam ir vai nav deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme.
(13)
Izmeklēšana tika sākta 2012. gada 25. septembrī, pieņemot Komisijas Regulu (ES) Nr. 875/2012 (14) (“izmeklēšanas sākšanas regula”).
(14)
Komisijas rīcībā esošie prima facie pierādījums liecina par ievērojamām pārmaiņām tirdzniecības modelī saistībā ar eksportu no ĶTR, Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas uz Savienību pēc antidempinga maksājuma palielināšanas attiecībā uz tā ražojuma importu, uz kuru attiecas 3. apsvērumā minētā Padomes Regula (EK) Nr. 1095/2005. Pārmaiņas tirdzniecības modelī notikušas bez pietiekama iemesla vai pamatojuma, ja neņem vērā maksājuma palielināšanu.
(15)
Izrādījās, ka pārmaiņas saistītas ar ĶTR izcelsmes velosipēdu pārsūtīšanu uz Savienību caur Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju un ar velosipēdu montāžas operācijām Indonēzijā, Šrilankā un Tunisijā.
(16)
Turklāt pierādījumi liecina par to, ka uz konkrēto ražojumu attiecināto antidempinga pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan attiecībā uz daudzumu, gan attiecībā uz cenām. Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma imports ir aizstāts ar ievērojamu izmeklējamā ražojuma importa apjomu. Turklāt bija pietiekami pierādījumi tam, ka izmeklējamie ražojumi piedāvāti par cenām, kas zemākas par kaitējumu neradošo cenu, kura tika noteikta ar spēkā esošajiem pasākumiem saistītajā izmeklēšanā.
(17)
Visbeidzot bija pierādījumi tam, ka, salīdzinot ar iepriekš noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību, izmeklējamais ražojums tiek piedāvāts par dempinga cenām.
1.4. Izmeklēšana
(18)
Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja ĶTR, Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas iestādēm, ražotājiem/eksportētājiem šajās valstīs, zināmajiem attiecīgajiem Savienības importētājiem un Savienības ražošanas nozarei.
(19)
Atbrīvojuma veidlapas tika nosūtītas Komisijai zināmajiem ražotājiem/eksportētājiem Indonēzijā, Malaizijā, Šrilankā un Tunisijā vai ar Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas pārstāvniecību Eiropas Savienībā starpniecību. Aptaujas anketas tika izsūtītas Komisijai zināmajiem ražotājiem/eksportētājiem ĶTR vai ar ĶTR pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību. Aptaujas anketas tika nosūtītas arī zināmajiem nesaistītajiem importētājiem Savienībā.
(20)
Ieinteresētajām personām tika sniegta iespēja izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā tiktu piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
(21)
Četri Indonēzijas ražotāji/eksportētāji, viens Malaizijas ražotājs/eksportētājs, seši Šrilankas ražotāji/eksportētāji un divi Tunisijas ražotāji/eksportētāji iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas. Ķīnas ražotāji/eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Aizpildītas anketas iesniedza trīs nesaistīti Savienības importētāji.
(22)
Komisija veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:
-
P. T. Insera Sena, Budurana, Sidoardžo, Indonēzija,
-
Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Drijoredžo, Gresika, Austrumjava, Indonēzija,
-
P. T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Rietumdžakarta, Indonēzija,
-
P. T. Chin Haur, Tanerana, Indonēzija,
-
Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampara, Peraka, Malaizija,
-
Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Pānadura, Šrilanka,
-
BSH Ventures Limited, Kolombo, Šrilanka,
-
City Cycle Industries, Kolombo, Šrilanka,
-
Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Veliketija Pamunugama, Šrilanka,
-
Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunajaka, Šrilanka,
-
Samson Bikes (Pvt) Ltd, Kolombo, Šrilanka,
-
Mediterranean United Industries, Bū Hadžera, Monastīra, Tunisija,
-
Euro Cycles, Sūsa, Tunisija.
1.5. Pārskata periods un izmeklēšanas periods
(23)
Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2004. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. augustam (“IP”). Dati par IP tika vākti, lai izmeklētu, inter alia, iespējamās pārmaiņas tirdzniecības modelī pēc antidempinga maksājuma palielināšanas 2005. gadā. Lai pārbaudītu spēkā esošo pasākumu iespējamo samazināto koriģējošo ietekmi un dempinga pastāvēšanu, tika vākti sīkāki dati par pārskata periodu no 2011. gada 1. septembra līdz 2012. gada 31. augustam (“PP”).
2. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
2.1. Vispārīgi apsvērumi
(24)
Lai novērtētu, vai pasākumi tiek apieti, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu secīgi analizēja, vai ir vērojamas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, trīs attiecīgajām valstīm un Savienību; vai šīs pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma uzlikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un vai vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. pantu ir pierādījumi par dempingu attiecībā uz līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.
2.2. Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums
(25)
Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes nemotorizēti divriteņi un citi velosipēdi (ieskaitot kravas trīsriteņus, bet ne vienriteņus), uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (“attiecīgais ražojums”).
(26)
Izmeklējamais ražojums ir tas pats ražojums, kas definēts iepriekšējā apsvērumā, bet nosūtīts no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šim ražojumam deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme, un kam pašreiz piemēro tos pašus KN kodus, kuri piešķirti attiecīgajam ražojumam (“izmeklējamais ražojums”).
(27)
Izmeklēšanā konstatēts, ka iepriekš definētajiem velosipēdiem, kas eksportēti no ĶTR uz Savienību, un velosipēdiem, kas uz Savienību nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, piemīt vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un lietojums un ka tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
2.3. Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjoma noteikšana
2.3.1. Indonēzija
(28)
Četri Indonēzijas uzņēmumi, kas iesniedza pieprasījumu par atbrīvojuma piešķiršanu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, PP nodrošināja 91 % no kopējā Indonēzijas importa Savienībā. Kopējais importa apjoms no Indonēzijas tika noteikts, pamatojoties uz Comext datiem (15).
(29)
Viena uzņēmuma iesniegtos datus nebija iespējams pārbaudīt, jo šis uzņēmums apgalvoja, ka nav saglabājis atbrīvojuma veidlapas aizpildīšanā izmantotās darba uzskaites lapas. Tāpēc uzņēmums nespēja paskaidrot un pierādīt to, kā iegūti sniegtie dati. Turklāt uzņēmuma iesniegtie dati izrādījās neuzticami, jo, pārbaudot un atkārtoti aprēķinot iesniegtās rādītāju vērtības, pamatojoties uz uzņēmuma telpās pieejamiem grāmatvedības datiem, konstatēts, ka šie rādītāji (piemēram, pirkumi, ražošanas apjoms) ir neprecīzi. Turklāt izmeklēšanā atklāts, ka uzņēmuma pārdošanas vadītāju faktiski vienlaikus nodarbina arī Ķīnas velosipēdu ražotājs, kurš bija galvenais šā Indonēzijas uzņēmuma izejmateriālu (velosipēdu daļu) piegādātājs.
(30)
Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu uzņēmums tika informēts par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju, un tam tika dots ierobežots laiks piezīmju sniegšanai.
(31)
Uzņēmums apgalvoja, ka tas bijis ļoti atsaucīgs, sniegdams visus pieprasītos dokumentus, izņemot darba uzskaites lapas, kas iepriekš neesot pieprasītas. Tomēr darba uzskaites lapas tika pieprasītas vēstulē, kas nosūtīta pirms pārbaudes veikšanas uz vietas. Uzņēmums apgalvoja arī, ka ražošanas un pirkšanas vērtību aprēķinu ietekmējuši nepareizi darbinieka paskaidrojumi un ka eksporta darījumu pārbaude bijusi pareiza. Šajā sakarībā būtu jānorāda, ka, lai arī saņemti vairāki paskaidrojumi no darbiniekiem, uz vietas iegūtie skaitliskie rādītāji nesakrita ar atbrīvojuma veidlapā sniegtajiem skaitliskajiem rādītājiem. Ciktāl tas attiecas uz eksporta darījumu vērtību, salīdzināšana patiešām bija pareiza. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā darbinieki, kas piedalījās pārbaudē, nespēja paskaidrot atbrīvojuma veidlapā norādīto skaitlisko rādītāju avotu, ne arī to, kā šie skaitliskie rādītāji tika apkopoti. Uzņēmums arī apstiprināja, ka pārdošanas vadītājs vienlaikus strādā arī pie Ķīnas velosipēdu ražotāja.
(32)
Tāpēc uzņēmuma sniegtā informācija netika ņemta vērā.
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par šo uzņēmumu tādējādi tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tika uzskatīts, ka pārējie trīs uzņēmumi ir izmeklēšanā sadarbojušies.
2.3.2. Malaizija
(34)
Vienīgais Malaizijas uzņēmums, kas iesniedza atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, PP nodrošināja 20 %-30 % no kopējā Malaizijas importa Savienībā. Velosipēdu kopējais importa apjoms no Malaizijas Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Comext datiem. Tika uzskatīts, ka šis uzņēmums ir izmeklēšanā sadarbojies.
2.3.3. Šrilanka
(35)
Seši Šrilankas uzņēmumi, kas iesniedza atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, PP nodrošināja 69 % no kopējā Šrilankas importa Savienībā. Kopējais importa apjoms no Šrilankas tika noteikts, pamatojoties uz Comext datiem.
(36)
Viens uzņēmums izmeklēšanas laikā atsauca atbrīvojuma pieprasījumu, pamatojoties uz velosipēdu ražošanas pārtraukšanu Šrilankā. Tāpēc ar šo uzņēmumu saistītie dati netika ņemti vērā.
(37)
Otrā uzņēmuma sadarbība tika uzskatīta par nepietiekamu. Uzņēmums bija iesniedzis nepārbaudāmus datus, jo nebija iespējams uzticami novērtēt uzņēmuma iepirkto Ķīnas izcelsmes daļu vērtību un apjomu. Turklāt ražošanas procesā izmantoto daļu vērtību un apjomu nebija iespējams pārbaudīt arī tāpēc, ka tās iepirka trešā persona un uzņēmumam tās tika vienīgi nosūtītas montāžai.
(38)
Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu uzņēmums tika informēts par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju, un tam tika dots ierobežots laiks piezīmju sniegšanai. Uzņēmums piezīmes nesniedza.
(39)
Arī vēl viena cita uzņēmuma sadarbība tika atzīta par nepietiekamu. Sniegto informāciju nevarēja pārbaudīt uz vietas, jo uzņēmums neizpauda būtisko informāciju. Konkrētāk, tas nebija sagatavojis informāciju, kas tika skaidri pieprasīta pirms pārbaudes uz vietas, piemēram, darba uzskaites lapas vai saistīto uzņēmumu sarakstu, tādējādi tika kavēts pārbaudes process. No otras puses, tika konstatēts, ka uzņēmuma norādītā vietējas izcelsmes daļu iepirkuma vērtība nav uzticama, proti, izmeklēšanā tika atklātas vismaz dažas tādas saites starp uzņēmumu un tā velosipēdu daļu vietējo piegādātāju, kas pārsniedza parastās pircēju un pārdevēju attiecības un kuras uzņēmums nevarēja izskaidrot.
(40)
Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu uzņēmums tika informēts par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju, un tam tika dots ierobežots laiks piezīmju sniegšanai. Atbildē uzņēmums apstrīdēja konstatējumus un iesniedza papildu pierādījumus un paskaidrojumus. Nevienu no jauniesniegtajiem pierādījumiem nevarēja pieņemt. Vispirms tāpēc, ka tos nevarēja pārbaudīt, jo tie tika iesniegti pēc uzņēmuma apmeklējuma. Lielākoties tika konstatēts, ka jauniesniegtie pierādījumi nesaskan ar skaidrojumiem un pierādījumiem, kas tika gūti uz vietas. Tika konstatēts, ka jauniesniegtie skaidrojumi nav pietiekami, jo tie neattiecas uz galvenajiem izmeklējamajiem jautājumiem, proti, nebija skaidrojumu par saistītajiem uzņēmumiem.
(41)
Tāpēc attiecīgā uzņēmuma sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā.
(42)
Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par šo uzņēmumu tādējādi tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
2.3.4. Tunisija
(43)
Saskaņā ar Comext datiem divi Tunisijas uzņēmumi, kas iesniedza atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, PP nodrošināja visu importu no Tunisijas uz Savienību. Tika uzskatīts, ka šie uzņēmumi ir izmeklēšanā sadarbojušies.
2.3.5. Ķīnas Tautas Republika
(44)
Iepriekš 21. apsvērumā jau minēts, ka Ķīnas ražotāji/eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc konstatējumi par attiecīgā ražojuma importu Savienībā, no vienas puses, un velosipēdu eksportu no Ķīnas uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju, no otras puses, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Attiecībā uz importu Savienībā tika izmantoti Comtex dati par importu. Lai noteiktu eksporta apjomu no ĶTR uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju, tika izmantota Ķīnas oficiālā statistika.
2.4. Pārmaiņas tirdzniecības modelī
2.4.1. Imports Savienībā no ĶTR, Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas
(45)
Attiecīgā ražojuma imports Savienībā no ĶTR samazinājās par 38,2 % kopš 2005. gada, proti, pēc antidempinga pasākumu pastiprināšanas 2005. gada jūlijā, un turpināja samazināties turpmākajos gados. IP imports no ĶTR kopumā ir samazinājies vairāk nekā par 80 %.
(46)
Vienlaikus izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Indonēzijas ir pieaudzis kopš 2005. gada, un 2006. gadā tas bija jau vairāk nekā divas reizes lielāks par 2004. gada rādītāju. Importa apjoms turpināja pieaugt, izņemot 2009. gadu, lai arī tad importa līmenis ievērojami pārsniedza 2004. gada līmeni. Kopš 2009. gada līdz PP importa apjoms turpināja nepārtraukti pieaugt. Salīdzinājumā ar 2004. gadu PP imports no Indonēzijas bija palielinājies par 157 %.
(47)
Pirms antidempinga maksājuma palielināšanas 2005. gada jūlijā izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Malaizijas bija niecīgs. Tas ievērojami pieauga 2005. gadā (vairāk nekā divsimt reižu), 2009. gadā samazinājās par 46 %, bet 2010. gadā atkal pieauga par 38 %. Lai gan 2011. gadā un PP imports no Malaizijas samazinājās, PP tas joprojām ievērojami pārsniedza importa līmeni, kāds bija pirms antidempinga pasākumu pastiprināšanas 2004. gadā, proti, 185 158 velosipēdi salīdzinājumā ar 10 749 velosipēdiem 2004. gadā jeb pieaugums par 1 623 %.
(48)
Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Šrilankas ievērojami pieauga pēc antidempinga maksājuma palielināšanas 2005. gadā, un turpmākajos gados pieauga gandrīz par 500 %, augstāko līmeni sasniedzot 2010. gadā. Izmeklējamā ražojuma imports no Šrilankas samazinājās 2011. gadā un PP, taču arī tad tas ievērojami pārsniedza importa līmeni, kāds bija pirms antidempinga pasākumu pastiprināšanas 2004. gadā, proti, laikposmā no 2004. gada līdz PP imports no Šrilankas pieauga par 282 %.
(49)
Visbeidzot, attiecīgā ražojuma imports Savienībā no Tunisijas 2005. gadā, t. i., pēc antidempinga maksājumu paaugstināšanas, pieauga gandrīz par 30 %, bet 2006. gadā - vairāk nekā par 20 %. Laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam importa apjoms pieauga vairāk nekā divas reizes, augstāko līmeni sasniedzot 2007. gadā. Laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam imports samazinājās, bet 2011. gadā tas atkal pieauga un PP atkal nedaudz samazinājās. IP imports no Tunisijas pieauga par 200,3 %.
(50)
Turpmāk 1. tabulā norādīts to velosipēdu skaits, kas importēti Savienībā no ĶTR, Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. augustam, proti, IP laikā.
1. tabula
(gabali)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011.-31.8.2012. (PP)
ĶTR
2 550 775
1 575 452
995 715
986 514
941 522
597 339
627 066
584 303
411 642
Indekss (2004. gads = 100)
100
61,8
39,0
38,7
36,9
23,4
24,6
22,9
16,1
Indonēzija
237 648
282 045
500 623
593 769
634 623
437 023
551 847
614 798
612 448
Indekss (2004. gads = 100)
100
118,7
210,7
249,9
267,0
183,9
232,2
258,7
257,7
Malaizija
10 749
229 354
497 974
475 463
360 871
193 102
266 164
177 306
185 158
Indekss (2004. gads = 100)
100
2 133,7
4 632,7
4 423,3
3 357,3
1 796,5
2 476,2
1 649,5
1 722,6
Šrilanka
249 491
352 078
534 413
574 153
749 358
1 016 523
1 237 406
975 297
953 169
Indekss (2004. gads = 100)
100
141,1
214,2
230,1
300,4
407,4
496,0
390,9
382,0
Tunisija
167 137
212 257
251 054
549 848
527 209
529 734
414 488
519 217
501 853
Indekss (2004. gads = 100)
100
127,0
150,2
329,0
315,4
316,9
248,0
310,7
300,3
Avots:
Comext statistika.
2.4.2. Eksports no ĶTR uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju
(51)
Velosipēdu eksports no ĶTR uz Indonēziju pirmo reizi pieauga 2008. gadā (par 56,2 %). No 2008. gada līdz PP, izņemot 2009. gadu, imports turpināja pieaugt. IP laikā eksports no ĶTR uz Indonēziju kopumā pieauga par 83,8 %.
(52)
Velosipēdu eksports no ĶTR uz Malaiziju 2005. gadā pēc tam, kad tika pastiprināti antidempinga pasākumi, pieauga gandrīz par 30 %, un turpināja pieaugt līdz augstākajam līmenim 2011. gadā, proti, no 2004. gada tas pieauga par 110,8 %. PP eksports no ĶTR uz Malaiziju nedaudz samazinājās, taču joprojām ievērojami pārsniedza 2004. gada līmeni. Kopumā Ķīnas eksports uz Malaiziju IP laikā pieauga par 99,6 %.
(53)
Velosipēdu eksports no ĶTR uz Šrilanku pieauga pēc antidempinga maksājumu palielināšanas 2005. gada jūlijā. Tas nedaudz samazinājās 2007. gadā, taču 2010. gadā un 2011. gadā pieauga vairāk nekā divas reizes salīdzinājumā ar 2004. gadu. Kopumā Ķīnas eksports uz Šrilanku IP laikā pieauga par 132,5 %.
(54)
Visbeidzot, pirms antidempinga maksājumu palielināšanas eksports no ĶTR uz Tunisiju bija niecīgs. No 2005. gada eksports uz Tunisiju ievērojami pieauga, augstāko līmeni sasniedzot 2008. gadā (no 2 534 vienībām 2004. gadā līdz 389 445 vienībām 2008. gadā). Lai gan pēc 2008. gada eksports no ĶTR uz Tunisiju samazinājās un saglabājās šādā zemākā līmenī, tas joprojām ievērojami pārsniedza 2004. gada līmeni. Kopumā Ķīnas eksports uz Tunisiju pieauga no 2 534 velosipēdiem 2004. gadā līdz 170 772 velosipēdiem PP laikā.
(55)
Turpmāk 2. tabulā norādīts to velosipēdu skaits, kas eksportēti no ĶTR uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. augustam, proti, IP laikā.
2. tabula
(gabali)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011.-31.8.2012. (PP)
Indonēzija
2 128 804
1 731 224
2 121 019
1 906 364
3 325 531
2 287 374
3 644 836
3 773 852
3 912 882
Indekss (2004. gads = 100)
100
81,3
99,6
89,6
156,2
107,4
171,2
177,3
183,8
Malaizija
721 335
933 943
890 241
974 860
1 515 886
1 111 251
1 291 766
1 520 276
1 440 132
Indekss (2004. gads = 100)
100
129,5
123,4
135,1
210,2
154,1
179,1
210,8
199,6
Šrilanka
267 371
315 233
345 953
254 774
425 405
383 377
699 328
685 744
621 620
Indekss (2004. gads = 100)
100
117,9
129,4
95,3
159,1
143,4
261,6
256,5
232,5
Tunisija
2 534
7 188
37 042
175 761
389 445
171 332
225 369
204 465
170 772
Indekss (2004. gads = 100)
100
283,7
1 461,8
6 936,1
15 368,8
6 761,3
8 893,8
8 068,9
6 739,2
Avots:
Ķīnas statistika.
2.4.3. Ražošanas apjoms
(56)
Laikposmā no 2009. gada līdz PP Indonēzijas un Tunisijas uzņēmumi palielināja savu ražošanu attiecīgi par 54 % un 24 %. Savukārt Šrilankas uzņēmumi minētajā laikposmā nedaudz samazinājuši izlaidi.
(57)
Vienīgais Malaizijas uzņēmums, kurš izmeklēšanā sadarbojās, eksportam paredzētus velosipēdus sāka ražot 2010. gadā. Neviens cits uzņēmums nesadarbojās, tāpēc nebija iespējams iegūt informāciju par izmeklējamā ražojuma iespējamiem patiesās ražošanas līmeņiem šajā valstī.
3. tabula
To Indonēzijas, Šrilankas un Tunisijas uzņēmumu produkcija, kas sadarbojās
Ražošanas apjoms (vienības)
2009
2010
2011
PP
Indonēzija
1 217 664
1 631 459
1 877 067
1 877 381
Indekss
100
134
154
154
Šrilanka
737 632
886 191
688 059
692 454
Indekss
100
120
93
94
Tunisija
430 022
483 135
575 393
532 425
Indekss
100
112
134
124
2.5. Secinājums par pārmaiņām tirdzniecības modelī
(58)
Kopējais eksporta samazinājums no ĶTR uz Savienību vienlaikus ar eksporta pieaugumu no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas uz Savienību un no ĶTR uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju pēc antidempinga pasākumu pastiprināšanas 2005. gada jūlijā liecina par pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē starp iesaistītajām valstīm, no vienas puses, un Savienību, no otras puses.
2.6. Pasākumu apiešanas prakses būtība
(59)
Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Minētā prakse, process vai darbs cita starpā ietver spēkā esošajiem pasākumiem pakļautā ražojuma nosūtīšanu caur trešām valstīm un detaļu montāžas operāciju Savienībā vai trešā valstī. Montāžas operācijas pastāvēšanas faktu konstatē saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu.
2.6.1. Indonēzija
(60)
Četri Indonēzijas uzņēmumi, kuri izmeklēšanā sadarbojās jau sākotnēji, PP nodrošināja 91 % no kopējā Indonēzijas eksporta uz Savienību.
(61)
No šiem četriem uzņēmumiem pārsūtīšanas prakse izmeklēšanā netika konstatēta trijos uzņēmumos.
(62)
Savukārt attiecībā uz ceturto uzņēmumu, kā norādīts 29. līdz 33. apsvērumā, bija pamatoti piemērot pamatregulas 18. pantu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmumam nepieder pietiekami daudz iekārtu, ar ko varētu pamatot uzņēmuma eksporta apjomu uz Savienību PP; nebija arī cita pamatojuma, tāpēc varēja secināt, ka uzņēmums ir iesaistīts apiešanā, kas notiek ar pārsūtīšanu.
(63)
Kā norādīts 29. līdz 33. apsvērumā, attiecībā uz pārējo eksportu uz Savienību sadarbības nebija.
(64)
Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā minētās pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Indonēziju un Savienību pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, viena Indonēzijas uzņēmuma konstatējumus, kas norādīti 61. apsvērumā, un to, ka ne visi Indonēzijas ražotāji/eksportētāji izrādīja atsaucību un sadarbojās ar izmeklēšanu, var uzskatīt, ka Ķīnas izcelsmes ražojumu pārsūtīšana caur Indonēziju ir apstiprināta.
(65)
Lai atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem noteiktu, vai Indonēzijā ar montāžas operācijām tiek apieti spēkā esošie pasākumi, tika analizēti katra uzņēmuma, kas sadarbojās, izejmateriālu (velosipēdu daļu) avoti un ražošanas izmaksas. No četriem uzņēmumiem, kas sākotnēji sadarbojās, trīs uzņēmumos Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu daļu) vērtība bija mazāka par 60 % no samontētajos ražojumos izmantoto daļu kopējās vērtības. Tāpēc attiecībā uz šiem uzņēmumiem nebija jāpārbauda, vai montāžas operācijās daļām pievienotā vērtība pārsniedz 25 % no ražošanas izmaksām. Tādejādi šiem trim uzņēmumiem montāžas operācijas netika konstatētas.
(66)
Kā minēts 29. līdz 33. apsvērumā, attiecībā uz ceturto uzņēmumu tika piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts. Uzņēmums nesniedza ticamus datus, tāpēc nebija iespējams noteikt, vai tas ir bijis iesaistīts montāžas operācijās.
(67)
Tāpēc netika konstatēts, ka notiktu montāžas operācijas pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē.
2.6.2. Malaizija
(68)
Vienīgā Malaizijas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksports PP bija 20 % līdz 30 % no kopējā Malaizijas eksporta uz Savienību. Šis uzņēmums sāka ražot attiecīgo ražojumu un eksportēt to uz Savienību tikai 2011. gada beigās. Saistībā ar šo uzņēmumu pārsūtīšanas prakse netika konstatēta. 34. apsvērumā jau norādīts, ka attiecībā uz pārējo eksportu uz Savienību sadarbības nebija.
(69)
Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izdarīto secinājumu par pārmaiņām tirdzniecības modelī starp Malaiziju un Savienību pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē un to, ka ne visi Malaizijas ražotāji/eksportētāji izrādīja atsaucību un izmeklēšanā sadarbojās, var secināt, ka pārējā eksporta apjoms, ko nenodrošina minētais Malaizijas uzņēmums, tiek nodrošināts ar pārsūtīšanu.
(70)
Tāpēc ir apstiprināts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumi tiek pārsūtīti caur Malaiziju.
(71)
Kā paredzēts izmeklēšanas sākšanas regulas 12. apsvērumā, attiecībā uz Malaiziju izmeklēšanas joma tika paplašināta, iekļaujot tajā arī citādu izmeklēšanā konstatētu apiešanas praksi, proti, veicot montāžas operācijas.
(72)
Lai noteiktu, vai, izmantojot kādu montāžas operāciju, Malaizijā tiek apieti spēkā esošie paskumi, tika analizēti pamatregulas 13. panta 2. punkta kritēriji attiecībā uz vienīgo uzņēmumu, kas sadarbojās. Izmeklēšanā tika izdarīti šādi konstatējumi.
(73)
Uzņēmums sāka darboties 2010. gadā, proti, pēc tam, kad tika pastiprināti antidempinga pasākumi pret ĶTR. Tika konstatēts, ka uzņēmums lielākoties nodarbojas ar eksportu uz Savienības tirgu, jo tikai niecīga daļa pārdošanas notika iekšzemes tirgū vai citām trešām valstīm. Turklāt tika konstatēts, ka daļas, ko izmanto ražošanā, tiek iegūtas galvenokārt no ĶTR. Tāpēc tika uzskatīts, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti.
(74)
Turklāt šis uzņēmums iegādājās pilnībā izjauktu velosipēdu komplektus no ĶTR, izņemot triju veidu daļas. Šajā gadījumā Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu detaļu) vērtība pārsniedza 60 % no gala ražojuma daļu kopējās vērtības. Turklāt tika konstatēts, ka montāžas operācijās daļām pievienotā vērtība nepārsniedza 25 % no šā uzņēmuma ražošanas izmaksām. Tāpēc ir izpildīti 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā kritēriji.
(75)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu iepriekš noteiktā normālā vērtība (sk. 98. apsvērumu) tika arī salīdzināta ar uzņēmuma eksportam cenām uz Savienību PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, un salīdzinājums liecina, ka konkrētais uzņēmuma veiktais izmeklējamā ražojuma imports ir saistīts ar ievērojamu dempingu. Salīdzinājums tika veikts katram uz Savienību PP eksportētā izmeklējamā ražojuma veidam. Turklāt tika konstatēts, ka uzņēmuma eksporta cenas ir daudz zemākas par kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražošanas nozarei noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, aprēķins veikts pa galvenajām ražojumu kategorijām. Tādējādi tika konstatēts, ka spēkā esošā maksājuma korektīvā ietekme tiek mazināta cenu izteiksmē. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta c) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti.
(76)
Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka uzņēmums bija iesaistīts montāžas operācijās. Tāpēc tiek apstiprināts, ka Malaizijā notiek montāžas operācijas pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē.
2.6.3. Šrilanka
(77)
Šrilankas uzņēmumi, kas sākotnēji sadarbojās, PP nodrošināja 69 % no kopējā Šrilankas eksporta uz Savienību. Izmeklēšanā pārsūtīšanas prakse netika konstatēta trijos no sešiem uzņēmumiem, kas sākotnēji sadarbojās. Kā norādīts 35. līdz 42. apsvērumā, attiecībā uz pārējo eksportu sadarbības nebija.
(78)
Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā minētās pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Šrilanku un Savienību pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē un to, ka ne visi Šrilankas ražotāji/eksportētāji izrādīja atsaucību un/vai izmeklēšanā sadarbojās, var secināt, ka šo ražotāju/eksportētāju eksporta apjoms tiek nodrošināts ar pārsūtīšanas praksi.
(79)
Tādējādi ir apstiprināts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumi tiek pārsūtīti caur Šrilanku.
(80)
Lai atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem noteiktu, vai Šrilankā ar montāžas operācijām tiek apieti spēkā esošie pasākumi, tika analizēti katra uzņēmuma, kas sadarbojās, izejmateriālu (velosipēdu daļu) avoti un ražošanas izmaksas.
(81)
Trijos no sešiem uzņēmumiem, kas sākotnēji izmeklēšanā sadarbojās, Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu daļu) vērtība bija mazāka par 60 % no samontētajos ražojumos izmantoto daļu kopējās vērtības. Tāpēc attiecībā uz šiem uzņēmumiem nebija jāpārbauda, vai montāžas operācijās daļām pievienotā vērtība pārsniedz 25 % no ražošanas izmaksām. Tādējādi šiem trim uzņēmumiem montāžas operācijas netika konstatētas.
(82)
Kā paskaidrots 37. līdz 42. apsvērumā, diviem citiem uzņēmumiem tika piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts, savukārt viens cits uzņēmums, kā minēts 36. apsvērumā, pārtrauca sadarbību, kad uzņēmumā notika pārbaude uz vietas. Tāpēc netika konstatēts, ka notiktu montāžas operācijas pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē.
2.6.4. Tunisija
(83)
Tunisijas uzņēmumu, kas sadarbojās, eksports PP nodrošināja visu Tunisijas eksportu uz Savienību.
(84)
Pārbaudot divus uzņēmumus, kas sadarbojās, netika konstatēts, ka caur Tunisiju tiktu pārsūtīti Ķīnas izcelsmes ražojumi.
(85)
Lai atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem noteiktu, vai Tunisijā ar montāžas operācijām tiek apieti spēkā esošie pasākumi, tika analizēti katra uzņēmuma, kas sadarbojās, izejmateriālu (velosipēdu daļu) avoti un ražošanas izmaksas. Attiecībā uz vienu uzņēmumu, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu daļu) vērtība pārsniedz 60 % no samontētajos ražojumos izmantoto daļu kopējās vērtības. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka vērtība, kas ievestajām daļām pievienota montāžas operācijās, pārsniedz 25 % no šā uzņēmuma ražošanas izmaksām. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka uzņēmums nav iesaistīts montāžas operācijās.
(86)
Tika analizēti pamatregulas 13. panta 2. punkta kritēriji attiecībā uz citu Tunisijas uzņēmumu. Izmeklēšanā tika izdarīti šādi konstatējumi.
(87)
Uzņēmums sāka darboties 2006. gadā, proti, pēc tam, kad tika pastiprināti antidempinga pasākumi pret ĶTR. Tika konstatēts, ka uzņēmums ir orientēts uz eksportu un uz Savienības tirgu, jo tikai niecīga daļa pārdošanas notika iekšzemes tirgū vai citām trešām valstīm. Turklāt tika konstatēts, ka daļas, ko izmanto ražošanā, tiek iegūtas galvenokārt no ĶTR. Tādēļ tiek uzskatīts izpildīti pamatregulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunkta kritēriji.
(88)
Turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma akciju kontrolpakete pieder Ķīnas velosipēdu ražotājam.
(89)
Turklāt visas daļas uzņēmums iegādājās no ĶTR, tādējādi Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu daļu) vērtība pārsniedz 60 % no gala ražojuma daļu kopējās vērtības. Izmeklēšanā konstatēts arī tas, ka vienīgais pakalpojumu sniedzējs un Ķīnas daļu piegādātājs saistīts ar šā uzņēmuma kontrolpaketes turētāju no Ķīnas. Arī vērtība, kas pievienota ievestajām daļām uzņēmuma montāžas operācijās, nepārsniedza 25 % no uzņēmuma ražošanas izmaksām. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti.
(90)
Turklāt pārbaudē tika atklāts daudz kļūdu uz Savienību PP veiktā eksporta sarakstā, tāpēc, pamatojoties uz atlasītiem pārdošanas rēķiniem, kas aptvēra aptuveni 25 % no kopējā eksporta uz Savienības tirgu, tika veidots jauns saraksts. Tādējādi, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, situācija, kad nebija detalizētas informācijas par attiecīgā uzņēmuma eksporta darījumiem uz Savienību, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības, kas noteikta iepriekš (sk. 98. apsvērumu), salīdzinājumu ar šā uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību. Tika konstatēts, ka dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, ir ievērojama. Turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma eksporta cenas vidēji ir daudz zemākas par kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražošanas nozarei noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Aprēķins tika veikts, pamatojoties uz vidējiem svērtajiem rādītājiem. Tādējādi tika konstatēts, ka spēkā esošā maksājuma korektīvā ietekme tiek mazināta cenu izteiksmē. Tāpēc tika secināts, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta c) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka uzņēmums bija iesaistīts montāžas operācijās.
(91)
Tādējādi attiecībā uz Tunisiju ir apstiprināta montāžas operāciju pastāvēšana pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē.
2.7. Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga pasākumu piemērošana
(92)
Izmeklēšanā netika konstatēts neviens pietiekams iemesls vai ekonomiskais pamatojums pārsūtīšanai un montāžas operācijām, izņemot vēlmi izvairīties no spēkā esošajiem pasākumiem, kas piemēroti attiecīgajam ražojumam. Izņemot antidempinga maksājumu, netika konstatēts neviens cits elements, ko varētu uzskatīt par kompensāciju par pārsūtīšanas un montāžas operāciju izmaksām, jo īpaši saistībā ar ĶTR izcelsmes velosipēdu transportēšanu caur Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju un pārkraušanu šajās valstīs.
2.8. Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana
(93)
Lai novērtētu to, vai importētie ražojumi daudzuma un cenas ziņā ir mazinājuši to spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi, kuri piemēroti attiecīgā ražojuma importam no ĶTR, tika izmantoti Comext dati, jo tie bija labākie pieejamie dati par to ražotāju/eksportētāju eksporta daudzumiem un cenām, kuri sākotnēji sadarbojās, ja tika piemērots pamatregulas 18. pants, - un par tiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās. Attiecīgos gadījumos attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās un kuriem tika konstatēta iesaistīšanās pasākumu apiešanas praksē, tika izmantota šo uzņēmumu sniegtā informācija par eksporta daudzumiem un cenām. Šādi noteiktas eksporta cenas tika salīdzinātas ar jaunāko noteikto Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma novēršanas līmeni, t. i., kaitējuma novēršanas līmeni, kas noteikts 3. apsvērumā minētajā starpposma pārskatīšanā, kura tika pabeigta 2005. gadā.
(94)
Salīdzinot starpposma pārskatīšanā 2005. gadā noteikto kaitējuma novēršanas līmeni un vidējo svērto eksporta cenu PP, šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv ievērojams mērķa cenu samazinājums attiecībā uz katru no četrām attiecīgajām valstīm.
(95)
Kā aprakstīts 2.4.1. sadaļā (45. līdz 50. apsvērumā), importa pieaugums no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas uz Savienību tika uzskatīts par ievērojamu daudzuma ziņā.
(96)
Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme ir mazināta gan attiecībā uz ražojumu daudzumu, gan attiecībā uz to cenām.
2.9. Pierādījumi par dempingu
(97)
Visbeidzot saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai ir iespējams pierādīt dempingu, ņemot vērā normālo vērtību, kas iepriekš noteikta attiecībā uz attiecīgo ražojumu.
(98)
Iepriekš 3. apsvērumā minētajā starpposma pārskatīšanā, kas pabeigta 2005. gadā, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām Meksikā, kas tajā izmeklēšanā tika atzīta par Ķīnas Tautas Republikai analoģisku tirgus ekonomikas valsti (“iepriekš noteiktā normālā vērtība”).
2.9.1. Indonēzija
(99)
Tika konstatēts, ka ievērojama no Indonēzijas eksportēto velosipēdu daļa tiešām ražota Indonēzijā un to eksportējuši trīs Indonēzijas uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie, kā norādīts 61. un 65. apsvērumā, nav iesaistīti apiešanas praksē. Tādēļ, lai noteiktu tās Indonēzijas eksporta cenas, kuras skārusi apiešanas prakse, uzmanība tika pievērsta vienīgi to ražotāju/eksportētāju īstenotajam eksportam, kuri izmeklēšanā nesadarbojās. Šajā sakarībā tika izmantoti labākie pieejamie fakti un eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Comext datiem par to velosipēdu vidējo eksporta cenu, kuri PP tika importēti Savienībā no Indonēzijas.
(100)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā transportēšanas, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksu atšķirības, ko Savienības ražošanas nozare bija norādījusi pašreizējās izmeklēšanas pieprasījumā.
(101)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot iepriekš noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar atbilstošajām Indonēzijas vidējām svērtajām eksporta cenām PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas.
(102)
Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.
2.9.2. Malaizija
(103)
Izmeklējamā ražojuma ražotāji Malaizijā sadarbojās maz, eksporta cena attiecībā uz Malaiziju bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, proti, uz Comext datiem par velosipēdu vidējo eksporta cenu PP.
(104)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā ar transportēšanas, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksu atšķirības. Sadarbība bija maza, nepieciešamās korekcijas tika veiktas, pamatojoties uz informāciju, ko Savienības ražošanas nozare bija sniegusi pašreizējās izmeklēšanās pieprasījumā.
(105)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot iepriekš noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar atbilstošajām Malaizijas vidējām svērtajām eksporta cenām PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas.
(106)
Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.
2.9.3. Šrilanka
(107)
Šrilankas uzņēmumu sadarbība bija maza, tāpēc eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, proti, uz velosipēdu vidējo eksporta cenu PP saskaņā ar Comext datiem, kas tika salīdzināta ar pieejamiem eksporta datiem no uzņēmumiem, kuri nebija iesaistīti apiešanas praksē.
(108)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi, ņemot vērā arī to, ka cita informācija nebija pieejama, tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā transportēšanas, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksu atšķirības, pamatojoties uz informāciju, ko Savienības ražošanas nozare bija sniegusi pašreizējās izmeklēšanas pieprasījumā.
(109)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot iepriekš noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar atbilstošajām Šrilankas vidējām svērtajām eksporta cenām PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas.
(110)
Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.
2.9.4. Tunisija
(111)
Eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Comext datiem par velosipēdu vidējo eksporta cenu PP, kas tika salīdzināta ar tā uzņēmuma eksporta datiem, kurš nebija iesaistīts apiešanas praksē.
(112)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā transportēšanas, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksu atšķirības, pamatojoties uz informāciju, ko Savienības ražošanas nozare bija sniegusi pašreizējās izmeklēšanas pieprasījumā.
(113)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot iepriekš noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar atbilstošajām Tunisijas vidējām svērtajām eksporta cenām PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas.
(114)
Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.
3. PASĀKUMI
(115)
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdiem, tika apiets, pārsūtot ražojumus caur Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un veicot montāžas operācijas Malaizijā un Tunisijā pamatregulas 13. panta nozīmē.
(116)
Atbilstīgi pamatregulas 13. panta 1. punktam spēkā esošie pasākumi, kas piemēroti attiecībā uz ĶTR izcelsmes ražojumu importu, būtu tāpēc jāpaplašina, attiecinot tos arī uz tādiem pašiem ražojumiem, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem ražojumiem deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme.
(117)
Būtu jāpaplašina pasākumi, kas patlaban noteikti ar Regulas (ES) Nr. 990/2011 1. panta 2. punktu, proti, galīgais antidempinga maksājums 48,5 % apmērā, ko piemēro attiecībā uz neto cenu līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas.
(118)
Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kuri paredz, ka visus paplašinātos pasākumus piemēro attiecībā uz importu, kas ievests Savienībā, reģistrējot to atbilstīgi izmeklēšanas sākšanas regulai, būtu jāiekasē maksājumi par to velosipēdu reģistrēto importu, kuri nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas.
4. ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI
4.1. Indonēzija
(119)
Četri Indonēzijas uzņēmumi, kas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas.
(120)
Kā norādīts 29. līdz 33. apsvērumā, 18. pantu tika nolemts piemērot attiecībā uz vienu uzņēmumu. Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus attiecībā uz tirdzniecības modeļa pārmaiņām un pārsūtīšanu, šim uzņēmumam nevar piešķirt atbrīvojumu.
(121)
Kā norādīts 65. apsvērumā, attiecībā uz pārējiem trim Indonēzijas uzņēmumiem, kuri sadarbojās un pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, līdzdalība šajā izmeklēšanā aplūkotajā pasākumu apiešanas praksē netika konstatēta. Turklāt minētie ražotāji varēja parādīt, ka nav saistīti ar ražotājiem/eksportētājiem, kas iesaistīti pasākumu apiešanas praksē, ne ar Ķīnas velosipēdu ražotājiem/eksportētājiem. Tāpēc šiem trim uzņēmumiem var piešķirt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem.
4.2. Malaizija
(122)
Viens Malaizijas uzņēmums, kas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, iesniedza aizpildītu atbrīvojuma veidlapu.
(123)
Kā norādīts 72. līdz 76. apsvērumā, tika konstatēts, ka uzņēmums ir iesaistīts pasākumu apiešanas praksē. Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus attiecībā uz tirdzniecības modeļa maiņu un pārsūtīšanu, šim uzņēmumam nevar piešķirt atbrīvojumu.
4.3. Šrilanka
(124)
Seši Šrilankas uzņēmumi, kas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas.
(125)
Kā norādīts 36. apsvērumā, viens no uzņēmumiem izmeklēšanas laikā atsauca atbrīvojuma pieprasījumu, tāpēc šim uzņēmumam, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus attiecībā uz pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanu, nevar piešķirt atbrīvojumu.
(126)
Kā norādīts 36. līdz 42. apsvērumā, attiecībā uz diviem citiem uzņēmumiem pastāvēja pietiekams pamats piemērot pamatregulas 18. pantu, un tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus attiecībā uz pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanu, šiem uzņēmumiem nevar piešķirt atbrīvojumu.
(127)
Kā norādīts 80. un 81. apsvērumā, attiecībā uz pārējiem trim Šrilankas uzņēmumiem, kas sadarbojās un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem, līdzdalība šajā izmeklēšanā izskatītajā pasākumu apiešanas praksē netika konstatēta. Turklāt minētie ražotāji varēja parādīt, ka nav saistīti ar uzņēmumiem, par kuriem konstatēts, ka tie veic apiešanu, ne arī ar Ķīnas velosipēdu ražotājiem/eksportētājiem. Tāpēc šiem trim uzņēmumiem var piešķirt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem.
4.4. Tunisija
(128)
Divi Tunisijas uzņēmumi, kas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas.
(129)
Konstatēts, ka viens no uzņēmumiem nebija iesaistīts izmeklēšanā izskatītajā pasākumu apiešanas praksē. Turklāt minētie ražotāji varēja parādīt, ka nav saistīti ar nevienu uzņēmumu, par kuriem konstatēts, ka tie veic apiešanu, ne arī ar Ķīnas velosipēdu ražotājiem/eksportētājiem. Tāpēc šo uzņēmumu var atbrīvot no paplašinātajiem pasākumiem.
(130)
Kā norādīts 89. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka otrs uzņēmums ir iesaistīts pasākumu apiešanas praksē. Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par tirdzniecības modeļa maiņu un pārsūtīšanu, atbrīvojumu piešķirt nevar.
4.5. Īpaši pasākumi
(131)
Tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pareizu piemērošanu, ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šie īpašie pasākumi ir prasība dalībvalstu muitas dienestiem iesniegt derīgu rēķinu, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Importam, kam nav pievienots šāds rēķins, piemēro paplašināto antidempinga maksājumu.
4.6. Jaunpienācēji
(132)
Neskarot pamatregulas 11. panta 3. pantu, citiem Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas ražotājiem/eksportētājiem, kuri neatsaucās šajā procedūrā un PP izmeklējamo ražojumu uz Savienību neeksportēja, un apsver iespēju saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu iesniegt atbrīvojuma pieprasījumu attiecībā uz paplašināto antidempinga maksājumu, būs jāaizpilda aptaujas anketa, lai Komisija varētu noteikt, vai atbrīvojums ir pamatots. Šādu atbrīvojumu var piešķirt pēc tam, kad novērtēta ar izmeklējamo ražojumu saistītā situācija tirgū, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, iepirkums un pārdošana, un iespējamība, ka tiks turpināta tāda prakse, kurai nav pietiekamu iemeslu vai ekonomiska pamatojuma, un pierādījumi par dempingu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Pieprasījums būtu nekavējoties jānosūta Komisijai un tajā jāsniedz visa būtiskā informācija, jo īpaši informācija par pārmaiņām ar ražošanu un pārdošanu saistītajās uzņēmuma darbībās.
(133)
Ja atbrīvojums ir pamatots, spēkā esošie paplašinātie pasākumi tiek attiecīgi grozīti. Lai nodrošinātu paredzēto nosacījumu izpildi, pēc tam visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti.
5. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(134)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes.
(135)
Viens Indonēzijas uzņēmums atkārtoja 31. apsvērumā minētos apgalvojumus, bet nesniedza jaunus pamatotus pierādījumus. Šajā ziņā, kā minēts 29. apsvērumā, datus, ko sniedza uzņēmums, nebija iespējams pārbaudīt, jo tas neglabāja darba uzskaites dokumentāciju, kura pamatotu datus, kas tika norādīti atbrīvojuma veidlapā. Turklāt tika konstatēts, ka paziņotie dati par pirkšanas un pārdošanas apjomu, kuri tika pārbaudīti un pārrēķināti, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentāciju, kas bija pieejama uzņēmumā, nav precīzi. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.
(136)
Viens Malaizijas uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai nebūtu vajadzējis noraidīt tā atbrīvojuma pieprasījumu, pamatojoties uz faktu, ka Ķīnas izcelsmes daļas tā velosipēdu ražošanas izmaksās tikai nedaudz pārsniedz 60 % slieksni. Turklāt uzņēmums iesniedza atsevišķus rēķinus par tādu daļu pirkšanu, kurām esot nepareizi paziņota ĶTR izcelsme, kaut arī patiesībā tās esot ievestas no Indonēzijas.
(137)
Šajā sakarībā būtu jānorāda, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktie sliekšņi ir ļoti skaidri, tāpēc nav svarīgi, cik lielā mērā Ķīnas izcelsmes daļas ražošanas izmaksās pārsniedz 60 % slieksni, bet svarīgi ir tas, ka Ķīnas izcelsmes daļām velosipēdu ražošanas izmaksās būtu jābūt mazāk nekā 60 %. Turklāt šos rēķinus nevarēja izsekot uzņēmuma sniegtajā iepirkumu sarakstā un iesniegto rēķinu vērtība nav tik ievērojama, lai mainītu Komisijas sākotnējo novērtējumu. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.
(138)
Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka nav pietiekama juridiskā pamata noraidīt uzņēmuma iesniegto atbrīvojuma pieprasījumu, jo secinājumi pamatoti ar aprēķiniem, kuros nav pienācīgi ņemta vērā konkrētā uzņēmuma situācija. Atbildot uz šo apgalvojumu, uzņēmums saņēma papildu paskaidrojumus, kas atspoguļo analīzi, kas veikta 72. līdz 75. apsvērumā.
(139)
Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka izmeklējamā ražojuma importa pieaugums konkrētajam uzņēmumam sakrīt ar vispārējās preferenču sistēmas noteikumu atvieglošanu Malaizijai, tāpēc uzņēmuma eksporta pieaugums uz Savienību 2010. gadā neesot ekonomiski pamatojams ar ĶTR noteikto antidempinga pasākumu pastiprināšanu. Atbildot uz šo apgalvojumu, tika uzskatīts, ka, lai gan vispārējās preferenču sistēmas noteikumu atvieglošana varētu būt veicinājusi uzņēmuma motivāciju eksportēt uz Savienību, tā nav pretrunā konstatējumam, ka uzņēmums sācis darbību pēc ĶTR noteikto antidempinga maksājumu paaugstināšanas un ka tas iegādājies velosipēdu daļas galvenokārt no ĶTR (sk. 73. apsvērumu). Tāpēc šīs personas apgalvojums tika noraidīts.
(140)
Tas pats uzņēmums arī apgalvoja, ka paziņotie dati par nopirkto un patērēto velosipēdu daļu vērtību nav pienācīgi pārbaudīti, jo nav nodalītas nopirktās un patērētās daļas. Šajā sakarībā tiek norādīts, ka, pamatojoties uz datiem, kurus iesniedza uzņēmums, tika konstatēts, ka nopirkto un patērēto daļu vērtība bijusi identiska. Turklāt paziņotā nopirkto un patērēto daļu vērtība 2011. gadā atbilda patērēto daļu vērtībai, kas norādīta uzņēmuma 2011. gada pārskatā. Tika pieņemts, ka par PP un 2010. gadu paziņotos datus par nopirktajām un patērētajām daļām sniedzis uzņēmums. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
(141)
Attiecīgais uzņēmums iesniedza papildu izmaksu sadalījumus pa ražojuma modeļiem, kuri liecinot par atbilstību prasībai, ka no ĶTR iegādātās daļas nepārsniedz 60 % no samontētajos ražojumos izmantoto daļu kopējās vērtības. Šī informācija bija pretrunā izmaksu sadalījumiem pa modeļiem, kuri tika iegūti un pārbaudīti attiecībā uz uzņēmumā atlasītajiem modeļiem, kuriem tika apstiprināts, ka uzņēmums nav izpildījis 60 % sliekšņa nosacījumu. Uzņēmuma iesniegtā jaunā informācija šajā ziņā nebija pamatota ar pierādījumiem un būtībā bija pretrunā pārbaudītajai informācijai. Šā iemesla dēļ informācija netika ņemta vērā.
(142)
Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka tas rīkojies labticīgi, paļaudamies uz atbilstību Komisijas Regulai (EK) Nr. 1063/2010 (16), ar ko nosaka piemērojamos izcelsmes noteikumus. Šajā kontekstā tiek norādīts, ka pretapiešanas izmeklēšanas mērķis nav pārbaudīt atbilstību piemērojamajiem izcelsmes noteikumiem. Šīs pretapiešanas izmeklēšanas kontekstā šādas pārbaudes nav veiktas, tāpēc apgalvojumu par atbilstību izcelsmes noteikumiem šajā lietā nevar apstiprināt. Šo iemeslu dēļ apgalvojums par atbilstību izcelsmes noteikumiem šajā lietā nekādā ziņā neizslēdz pamatregulas (17) 13. panta 2. punktā definētās apiešanas iespējamību. Ņemot to vērā, apgalvojums tiek noraidīts.
(143)
Visbeidzot uzņēmums apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķins būtu bijis jāveic, pamatojoties uz uzņēmuma konkrētajiem datiem. Šis pieprasījums tika pieņemts, kā norādīts 75. apsvērumā, un uzņēmums par to tika attiecīgi informēts.
(144)
Kāds Šrilankas uzņēmums apstrīdēja pārbaudes apmeklējumā pieprasīto dokumentu nozīmīgumu, tāpēc apgalvoja, ka tā iesniegto atbrīvojuma pieprasījumu nebūtu vajadzējis noraidīt. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka dokumenti, kas apliecina to daļu izcelsmi, kuras izmantotas uz Savienību eksportēto velosipēdu montāžā, ir ļoti nozīmīgi, lai novērtētu atbilstību 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem. Kā minēts 37. apsvērumā, datus, ko iesniedza uzņēmums, nebija iespējams pārbaudīt. Turklāt uzņēmums apmeklējuma laikā atzina, ka daļas, kas iegādātas no ĶTR, faktiski netiek grāmatotas uzskaitē, tādējādi atbilstību pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem nav iespējams noteikt. Tāpēc apgalvojumi tiek noraidīti.
(145)
Cits Šrilankas uzņēmums apgalvoja, ka tad, ja tas būtu zinājis, ka eksportam uz Savienību no Šrilankas varētu piemērot antidempinga maksājumu, no izmeklēšanas sākuma to attiecinot uz Šrilanku, tas nebūtu atsaucis savu atbrīvojuma pieprasījumu. Tomēr tiek uzsvērts, ka tiek uzskatīts, ka uzņēmums, atsaucot atbrīvojuma pieprasījumu, ir bijis informēts par iespējamu paplašinātā antidempinga maksājuma piemērošanu no dienas, kad sākts reģistrēt Šrilankas importu uz Savienību, proti, no pretapiešanas izmeklēšanas sākšanas. Uzņēmums par sekām tika informēts trīs reizes: ar izmeklēšanas sākšanas regulas 20. apsvērumu, uzklausīšanā, kas notika izmeklēšanas sākumā, un uzņēmuma apmeklējuma laikā. Tādēļ šo apgalvojumu nevarēja pieņemt.
(146)
Cits Šrilankas uzņēmums iesniedza jaunu informāciju, ko tam būtu vajadzējis iesniegt pirms pārbaudes apmeklējuma, un izmeklēšanas beigu posmā šo informāciju pārbaudīt vairs nevarēja. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka tas sniedzis visu pieprasīto informāciju.
(147)
Kā minēts 39. un 40. apsvērumā, uzņēmums pārbaudei uzņēmumā neiesniedza visu pieprasīto informāciju. Tika konstatēts, ka jo īpaši uzņēmuma paziņotā vietējas izcelsmes daļu iegādes vērtība nav uzticama. Rezultātā nebija iespējams noteikt atbilstību pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem.
(148)
Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka uzņēmuma apmeklējuma laikā bijuši pārkāpumi, kas saistīti ar tā ilgumu un lietoto valodu. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka uzņēmums izveidots nesen, tāpēc apmeklējums tika plānots tikai uz vienu dienu. Pārbaude notika pilnu darba dienu. Pārbaudes beigās uzņēmums nelūdza iespēju sniegt papildu informāciju, kuru nevarēja sniegt pārbaudes laikā.
(149)
Turklāt pirms pārbaudes uzņēmumā tas tika informēts, ka pārbaude notiks angļu valodā, un tas necēla iebildumus. Bez tam starp Komisijas pārstāvjiem, kas apmeklēja uzņēmumu, bija arī tulks, kura uzdevums bija novērst ar valodu barjeru saistītas problēmas, ja tādas rastos. Turklāt tiek uzsvērts, ka lielākā daļa dokumentu, ko uzņēmums iesniedza pārbaudes apmeklējuma laikā, tostarp grāmatvedības dokumenti, faktiski bija angļu valodā.
(150)
Ņemot vērā iepriekš minēto, uzņēmuma apgalvojumi tiek noraidīti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ņemot vērā šīs regulas mērķi, ar šo paplašina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 990/2011 1. panta 2. punktu noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nemotorizētu divriteņu un citu velosipēdu (tostarp kravas trīsriteņus, bet ne vienriteņus) importam, attiecinot to uz tādu nemotorizētu divriteņu un citu velosipēdu (tostarp kravas trīsriteņus, bet ne vienriteņus) importu, kuri nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas izcelsme, un uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (Taric kods 8712003010 un 8712007091), izņemot turpmāk norādīto uzņēmumu ražotos:
Valsts
Uzņēmums
Taric papildu kods
Indonēzija
P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonēzija
B765
PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonēzija
B766
P.T. Terang Dunia Internusa, (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonēzija
B767
Šrilanka
Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Šrilanka
B768
BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Šrilanka
B769
Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Šrilanka
B770
Tunisija
Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunisija
B771
2. Atbrīvojumus, kas piešķirti uzņēmumiem, kuri minēti šā panta 1. punktā vai kuri saņēmuši Komisijas atļauju saskaņā ar šīs regulas 2. panta 2. punktu, piemēro, ja dalībvalsts muitas dienestiem uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro šā panta 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
3. Ar 1. punktu paplašināto maksājumu iekasē par importu, kas nosūtīts no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 875/2012 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot 1. punktā minēto uzņēmumu ražotos ražojumus.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Pieprasījumus piešķirt atbrīvojumu no maksājuma, kas paplašināts ar 1. pantu, iesniedz rakstiski vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un tos paraksta persona, kura ir pilnvarota pārstāvēt tiesību subjektu, kas pieprasa atbrīvojumu. Pieprasījumu sūta uz šādu adresi:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fakss +32 22956505
2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, var pieņemt lēmumu, ar kuru to uzņēmumu veikto importu, kuri neapiet ar Regulu (ES) Nr. 990/2011 noteiktos antidempinga pasākumus, atbrīvo no maksājuma, kas paplašināts ar šīs regulas 1. pantu.
3. pants
Muitas dienestiem tiek uzdots pārtraukt importa reģistrēšanu, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 875/2012 2. pantu.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 29. maijā