NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 513/2013
ze dne 4. června 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky a o změně nařízení (EU) č. 182/2013, kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu pocházejícího nebo odesílaného z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 6. září 2012 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské Unie (dále jen „Unie“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 25. července 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Celní evidence
(3)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 1. března 2013 nařízení (EU) č. 182/2013 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013.
3. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR a známé dovozce. Komise o zahájení šetření vyrozuměla také výrobce v USA, jelikož se s touto zemí počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají závažné důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. O výběru tohoto předběžného vzorku výrobců v Unii byli informováni všichni známí výrobci a známá sdružení výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek sestával z devíti výrobců z celkového počtu asi 220 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek (viz 26. bod odůvodnění níže), a již byli vybráni na základě největšího reprezentativního objemu výroby, s přihlédnutím k objemu prodeje a zeměpisné poloze, aby mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Bylo zajištěno, aby tento vzorek zahrnoval vertikálně integrované i neintegrované výrobce v Unii. Rovněž zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Několik zúčastněných stran vyjádřilo k předběžnému vzoru připomínky a jedna strana požádala o slyšení u úředníka pro slyšení.
(8)
Některé zúčastněné strany vznesly proti předběžnému vzorku výrobců v Unii následující námitky:
i)
Některé strany uvedly, že omezené informace poskytnuté k předběžně vybranému vzorku nebyly dostačující a neumožnily jim vznést smysluplné připomínky k navrženému vzorku. Kritizovaly zejména to, že totožnost výrobců v Unii byla považována za důvěrný údaj, a požadovaly, aby bylo zveřejněno, ve kterých členských státech se nacházejí výrobci v Unii zařazení do vzorku a jaký je podíl těchto vybraných výrobců v Unii na celkovém objemu výroby fotovoltaických modulů, článků a destiček a jaký podíl na výrobě a prodeji představují jednotlivé společnosti zařazené do vzorku i vzorek jako celek.
ii)
Způsob výběru vzorku byl zpochybňován s poukazem na to, že „směšuje tři různé kroky“, a sice podporu pro zahájení šetření, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku. Bylo uváděno, že proto není jasné, zda v době výběru vzorku bylo již vymezeno výrobní odvětví Unie, a zda tedy tento vzorek lze považovat za reprezentativní. Nebylo-li ve fázi výběru vzorku vymezeno výrobní odvětví Unie, nedostaly zúčastněné strany možnost si ověřit, zda je tento předběžný vzorek reprezentativní, a zda tedy na základě tohoto vzorku lze správně posoudit situaci v tomto výrobním odvětví Unie v období šetření stanoveném v 19. bodě odůvodnění níže. Dále bylo uváděno, že není vhodné, aby byl předběžný vzorek vybírán na základě odpovědí výrobců v Unii na zjišťování podpory pro zahájení šetření.
iii)
Bylo též uváděno, že předběžný vzorek byl vybrán pouze ze společností, jež vyjádřily podporu pro stávající šetření.
iv)
Jedna strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že do předběžného vzorku byly zařazeny i vertikálně integrované společnosti, může být objem výroby destiček a článků započítán dvojmo nebo trojmo, což vyvolává pochyby o celkové reprezentativnosti tohoto vzorku. Bylo požadováno, aby u vertikálně integrovaných výrobců byl započítáván pouze objem výroby modulů, ale nikoli objem výroby článků a destiček.
v)
Stejná strana tvrdila, že údaje, z nichž se při výběru vzorků vycházelo, jsou přinejmenším zčásti nespolehlivé, což může mít dopad na reprezentativnost předběžného vzorku jako celku.
vi)
Jedna strana předložila seznam, který údajně obsahoval přibližně 150 dalších výrobců obdobného výrobku v Unii, a tvrdila, že by i oni měli být vzati v úvahu za účelem výběru vzorku výrobců v Unii.
(9)
Na uvedené argumenty vznesené stranami bylo reagováno následujícím způsobem:
i)
Výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Výrobci totiž skutečně čelili hrozbám, že dojde k poškození jejich obchodů v Unii i mimo ni. Komise byla toho názoru, že tyto žádosti jsou dostatečně opodstatněné pro to, aby jim bylo vyhověno. Zveřejnění lokality nebo podílu na výrobě a prodeji jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku by snadno mohlo vést ke zjištění totožnosti dotčeného výrobce, a uvedené požadavky v tomto smyslu musely být zamítnuty.
ii)
Komise „nesměšovala“ zjišťování podpory pro zahájení šetření, vymezení výrobního odvětví Unie a výběr předběžného vzorku, protože tyto kroky zůstaly navzájem nezávislé a o každém z nich bylo rozhodováno odděleně. Nebylo prokázáno, v jaké míře použití údajů o výrobě a prodeji poskytnutých výrobci v rámci zjišťování podpory pro zahájení šetření ovlivnilo reprezentativnost vzorku. Na počátku bylo výrobní odvětví Unie skutečně vymezeno jen předběžně. Pro předběžné stanovení celkové výroby Unie v období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže, byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii a jiných stran před zahájením šetření.
iii)
Pro zařazení do vzorku byli vzati v úvahu všichni výrobci v Unii, kteří odpověděli na otázky týkající se podpory pro zahájení šetření, bez ohledu na to, zda šetření podpořili, vyslovili se proti němu nebo nevyjádřili žádné stanovisko; proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv)
Otázka dvojího/trojího započítávání byla při výběru prozatímního vzorku zvážena. Bylo zřejmé, že vyloučením výroby a prodeje destiček a článků vyráběných vertikálně integrovanými výrobci v Unii by nebyla vzata v úvahu část výroby destiček a článků prodávaných na volném trhu. Proto byl učiněn závěr, že vyloučení prodejů destiček a článků z celkového objemu výroby by nezbytně nevedlo k reprezentativnějšímu vzorku. Ostatně reprezentativnost vzorku byla zajištěna nejen na základě objemu výroby, ale i na základě zeměpisného rozmístění a vyváženého zastoupení vertikálně integrovaných a neintegrovaných výrobců. Relativní reprezentativnost objemu výroby byla vypočítána na úrovni každého typu obdobného výrobku. Na základě toho se mělo za to, že metoda výběru prozatímního vzorku byla přiměřená, a vzorek je proto považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
v)
Pokud jde o spolehlivost údajů, byl vzorek vybrán na základě informací dostupných v době výběru vzorku, jak stanoví čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pokud jde o spolehlivost údajů použitých na podporu zahájení šetření, při šetření se neprokázalo, že by údaje shromážděné před zahájením vykazovaly značné nedostatky. Proto lze důvodně předpokládat, že základ, z něhož vycházel výběr předběžného vzorku, byl dostatečně spolehlivý. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
vi)
Pokud jde o seznam přibližně 150 dalších výrobců v Unii, je nutno poznamenat, že tato informace byla předložena dávno po vypršení lhůty stanovené pro zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výběru prozatímního vzorku, a pro výrobce v Unii, aby se přihlásili a požádali o zařazení do vzorku. Mimoto přibližně 30 výrobců v Unii obsažených v tomto seznamu bylo ve skutečnosti v době výběru vzorku Komisi známo. Při výběru vzorku byli zvažováni všichni výrobci v Unii, kteří se po zveřejnění oznámení o zahájení šetření přihlásili. Vzhledem k tomu nebyla reprezentativnost vzorku ovlivněna. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(10)
Po obdržení připomínek bylo složení vzorku přezkoumáno, neboť existovaly náznaky, že jedna z vybraných společností by nebyla schopna plně spolupracovat. V zájmu zachování míry reprezentativnosti vzorku byl vybrán další výrobce v Unii. Tento revidovaný vzorek tedy tvořilo deset společností vybraných na základě největšího reprezentativního objemu na každé úrovni výroby, s přihlédnutím k objemu prodejů na trhu EU a k zeměpisné poloze, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřené přezkoumán. V důsledku toho revidovaný vzorek výrobců v Unii představoval, vyjádřeno procentním podílem na celkové výrobě Unie, u modulů mezi 18 % a 21 %, u článků mezi 17 % a 24 % a u destiček mezi 28 % a 35 % a zahrnoval výrobce vertikálně integrované i neintegrované. Přesné podíly nemohly být uvedeny vzhledem k tomu, že přesný podíl by umožnil vypočítat objem výroby dalšího výrobce v Unii uvedeného výše, a mohla by tak být zjištěna jeho totožnost.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(11)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže.
(12)
Z přibližně 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a kontaktovaných Komisí zaslalo odpovědi na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, 36 stran, z toho 35 odpovědí se týkalo modulů, pouze jedna odpověď se týkala článků, a ohledně destiček nepřišla žádná odpověď. Vzorek byl vybrán v souladu s článkem 17 základního nařízení tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Na základě toho vybrala Komise vzorek složený ze tří dovozců modulů, kteří nejsou ve spojení, a jednoho dovozce článků, který není ve spojení. V návaznosti na obdržené připomínky se Komise rozhodla do vzorku zařadit ještě jednoho dovozce modulů, který není ve spojení. Tato společnost se sama přihlásila a tvrdila, že úroveň její činnosti ji opravňuje k tomu, aby byla zařazena do vzorku. Proto byly znovu přezkoumány údaje, které dříve předložila, a ukázalo se, že došlo k administrativní chybě, pokud jde o objem dovozu oznámený dotčeným dovozcem. Na základě těchto skutečností byla dotčená společnost zařazena do vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho dvě společnosti, které byly původně do vzorku vybrány, neodpověděly na dotazník, a byly proto pokládány za nespolupracující v šetření a ze vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byly vyřazeny. Vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy tvořili dva dovozci modulů a jeden dovozce článků, představující přibližně 2 %-5 % celkového dovozu z dotčené země. Po obdržení odpovědí na dotazník však vyšlo najevo, že hlavní činností dvou ze tří těchto dovozců jsou ve skutečnosti solární zařízení, a nikoliv obchodování s dotčenými výrobky. Šetření ukázalo, že většina dovozu dotčeného výrobku je na trh Unie uváděna prostřednictvím společností, které jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR, nebo prostřednictvím montážních organizací nebo navrhovatelů projektů. Za těchto okolností byl vzorek prozatímně považován za reprezentativní. Komise však bude během dalšího šetření kontaktovat další spolupracující dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby ověřila, zda splňují kritéria kladená na dovozce, a zjistila, zda je velikost vzorku možné zvětšit.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže. Proběhly rovněž konzultace s orgány dotčené země.
(14)
V souvislosti s výběrem vzorku se přihlásilo ne méně než 135 vyvážejících čínských výrobců (často skupiny sestávající z několika společností). Tyto spolupracující společnosti představují 80 % celkové hodnoty čínského vývozu. Vybraný vzorek složený ze sedmi skupin společností tvoří tři spolupracující vývozci s největším objemem vývozu modulů, dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu článků a dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu destiček.
d) Odpovědi na dotazník a ověřování
(15)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce i navazujícím hospodářským subjektům a jejich sdružením, jež se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise kontaktovala také jedno reprezentativní sdružení spotřebitelů.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku, tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a 21 hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie a tři jejich sdružení.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto (skupin) společností:
a)
výrobci v Unii
-
inspekce na místě se uskutečnily v prostorách deseti výrobců v Unii zařazených do vzorku
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, ČLR
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, ČLR
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, ČLR
-
JingAo Group, ČLR
-
Jinzhou Yangguang Energy, ČLR
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, ČLR
-
Yingli Green Energy Holding Company, ČLR
c)
dovozci ve spojení v Unii
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Mnichov, Německo
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itálie
-
Delta Energy Systems S.r.l., Řím, Itálie
-
Sunways AG, Konstanz, Německo
-
JA Solar GmbH, Mnichov, Německo
d)
obchodníci/dovozci ve spojení mimo Unii
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tchaj-wan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Wealthy Rise International Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švýcarsko
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švýcarsko
e)
dovozce v Unii, který není ve spojení
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Německo
f)
hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Německo
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Německo
g)
hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Německo
-
ValSolar SL, Badajoz, Španělsko
h)
sdružení
-
EPIA, Brusel, Belgie
(18)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR v případě, že jim nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, Indie, a to v prostorách těchto společností:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indie
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indie
4. Období šetření a posuzované období
(19)
Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
(22)
Fotovoltaické moduly, články a destičky přeměňují sluneční záření na elektřinu. K přeměně dochází v článcích, které pohlcují světlo a přeměňují ho pomocí krystalického křemíku na elektrický proud.
(23)
Prvním krokem výrobního procesu je výroba destiček. Vyrábějí se z krystalického křemíku a jsou klíčovým komponentem pro výrobu článků.
(24)
Krystalický křemík se nejprve musí roztavit, čímž vznikají ingoty krystalického křemíku, které jsou rozřezávány na destičky. Destičky jsou podrobeny technologicky náročnému postupu zpracování polovodičů, jehož výsledkem jsou funkční solární články. Články jsou druhým krokem výrobního procesu. Mají přechod mezi kladně a záporně dotovanou vrstvou, který slouží ke sběru a odvádění článkem vyráběné elektřiny.
(25)
Třetím krokem výrobního procesu jsou moduly. Při montáži modulů se články pomocí plochých drátů nebo kovových pásek spájejí dohromady a vzniká řetězec článků. Tyto články jsou laminovány mezi jednotlivé vrstvy. Navrchu je většinou používáno sklo a vespod polymerová krycí vrstva. Rámy jsou obvykle zhotoveny tak, aby umožňovaly montáž v terénu (např. na střechách). Modul může, ale nemusí mít invertor.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, která posloužila jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
i) Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití
(27)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že šetření se nemůže týkat tří výrobků s různými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi, a že moduly, články a destičky by proto měly být podrobeny třem samostatným šetřením. Dále tvrdily, že není jasné, zda se šetření týká jediného výrobku nebo tří samostatných výrobků, a že proto nemají plnou možnost hájit své zájmy. Bylo rovněž požadováno alternativně vyloučit ze šetření destičky, pokud by nebyly vyloučeny monokrystalické destičky (viz 42. až 44. bod odůvodnění níže).
(28)
Navazující výroba destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces s různými výrobními kroky. Moduly, články a destičky společně určují vlastnosti hotového výrobků (tj. modulů). Šetření ukázalo, že přímým a výlučným cílem výroby destiček a článků je výroba modulů; moduly, články a destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti (které určují použité suroviny) a stejné konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem destiček a článků.
(29)
V oznámení o zahájení řízení bylo jasně vyjádřeno, že výrobek, který je předmětem šetření, představují moduly, články a destičky. Zúčastněné strany proto měly plnou možnost hájit své zájmy na základě dotčeného výrobku, tak jak byl vymezen. Na základě těchto skutečností byly tyto argumenty zamítnuty.
ii) Odlišná nomenklatura
(30)
Dále bylo uváděno, že moduly, články a destičky by neměly být považovány za jediný výrobek, jelikož mají různé osmimístné kódy KN, šestimístné položky, čtyřmístná čísla HS a dvoumístné úrovně kapitol a vyskytují se také v různých oddílech nomenklatury HS. Pro účely stanovení definice výrobku v rámci antidumpingového šetření, které vychází z fyzikálních vlastností dotčeného výrobku, je toto tvrzení irelevantní.
iii) Přidaná hodnota článků
(31)
Některé strany tvrdily, že největší část hodnoty modulu tvoří přidaná hodnota v procesu přeměny článků, a že články musí být tudíž považovány za samostatný výrobek.
(32)
Ze šetření vyplynulo, že výroba článků je technologicky nejnáročnější částí výrobního procesu. Ukázalo se však i to, že uvedené tři výrobní kroky spolu navzájem souvisejí a že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu, ale je rozprostřena v celém výrobním procesu. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv) Samostatné velkoobchodní trhy
(33)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že moduly, články a destičky mají samostatné velkoobchodní trhy, a že by proto měly být považovány za různé výrobky, čemuž by nasvědčovala i skutečnost, že u velkého počtu výrobců se nejedná o výrobce vertikálně integrované.
(34)
Moduly, články a destičky nelze považovat za samostatné výrobky, jejichž ceny kolísají výlučně v závislosti na tržních faktorech. Ve skutečnosti jsou jejich ceny navzájem úzce provázány a jsou ovlivňovány cenou polykrystalického křemíku. Dotčený výrobek, jak bylo vysvětleno ve 23. až 25. bodě odůvodnění výše, se rovněž vyrábí v rámci jediného výrobního procesu s různými kroky. Skutečnost, že někteří výrobci nejsou vertikálně integrovaní, je pouze výsledkem podnikatelského rozhodnutí a je určována ekonomickými měřítky a nic na tomto závěru nemění. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
v) Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(35)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k modulům, článkům a destičkám musí být přistupováno jako k různým výrobkům vzhledem k tomu, že mají různé konečné použití a nejsou vzájemně zaměnitelné.
(36)
Jak bylo již zmíněno výše, šetření ukázalo, že navazující výrobní proces destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces, a otázku vzájemné zaměnitelnosti mezi různými kroky jediného výrobního procesu nelze uplatnit. Moduly, články a destičky mají mimoto stejné konečné použití, přeměňovat sluneční světlo na elektřinu, a nemohou být používány jiným způsobem.
vi) Distribuční kanály
(37)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že moduly, články a destičky nemají stejné distribuční kanály, a že je proto nelze považovat za jediný výrobek. Šetření ukázalo, že moduly, články a destičky mohou být distribuovány různými nebo obdobnými distribučními kanály. Hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé distribuční kanály proto nejsou považovány za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
vii) Vnímání spotřebiteli
(38)
Bylo uváděno, že moduly, články a destičky se podstatně liší z hlediska jejich vnímání spotřebiteli, a že by proto neměly být považovány za jediný výrobek.
(39)
Jak bylo rovněž uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé vnímání spotřebiteli proto není považováno za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
viii) Produkty z tenkého filmu
(40)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že do definice dotčeného výrobku by měly být zahrnuty i produkty z tenkého fotovoltaického filmu, přičemž argumentovala tím, že mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(41)
Produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou z definice výrobku výslovně vyloučeny, viz 21. bod odůvodnění výše. Produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají totiž v porovnání s dotčeným produktem odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Jsou vyráběny odlišným výrobním procesem a nejsou vyráběny z krystalického křemíku, který je hlavní surovinou pro výrobu modulů, článků a destiček. Mají nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech, a proto nejsou vhodné pro stejné druhy použití, jako jsou druhy použití dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností musely být tyto argumenty zamítnuty.
ix) Vyloučení monokrystalických destiček
(42)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že z definice dotčeného produktu by měly být vyloučeny monokrystalické destičky, jelikož mají odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Tvrdila, že vykazují rozdíly v krystalické struktuře, tvaru a vzhledu. Navíc tvrdila, že v Unii se monokrystalické destičky nevyrábí.
(43)
Šetřením se zjistilo, že monokrystalické destičky jsou kvalitnější než polykrystalické, ačkoli jsou produktem podobných výrobních procesů, ve kterých se používá stejná hlavní surovina (polykrystalický křemík). Proto se dospělo k závěru, že monokrystalické a polykrystalické destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti.
(44)
Šetření ukázalo, že jejich základní konečné použití je stejné, neboť monokrystalické i polykrystalické destičky jsou určeny výlučně k výrobě solárních článků (monokrystalických a polykrystalických článků) a následně k výrobě solárních modulů (monokrystalických a polykrystalických modulů). Mezi oběma typy destiček neexistují žádné podstatné rozdíly a jsou vzájemně zaměnitelné, oba typy mohou být použity k výrobě článků. Kromě toho pokud jde o tvrzení, že se v Unii monokrystalické destičky vůbec nevyrábí, šetření ukázalo, že v Unii jsou vyráběny jak monokrystalické, tak polykrystalické destičky. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
x) Polotovary
(45)
Bylo rovněž uváděno, že destičky a články by měly být považovány za dva polotovary používané jako vstupní suroviny, zatímco moduly jsou konečné výrobky, a neměly by proto být považovány za jediný výrobek.
(46)
Jak bylo uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že rozdíl mezi polotovary a hotovými výrobky proto není považován za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
xi) Solární nabíječky
(47)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučit solární panely určené výlučně k nabití 12 V baterií na základě toho, že mají odlišné konečné použití než moduly pro zapojení do elektrické sítě, neboť vyrábějí elektrický proud o mnohem nižším napětí, a proto se nehodí pro zapojení do elektrické sítě.
(48)
V souladu s oznámením o zahájení řízení jsou ze šetřeného výrobku vyloučeny přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií. Moduly skládající se z více než šesti článků určené pouze k nabití baterií mají stejné základní vlastnosti a stejný výkon jako moduly pro připojení do elektrické sítě. Je v nich použit obvod s napětím naprázdno, který má nižší napětí než obvod používaný v modulech pro připojení k síti. I přes tento rozdíl z šetření vyplynulo, že tento typ modulů lze připojit k elektrické síti. Nižší napětí může být snadno kompenzováno zvětšením rozměru článků a/nebo zvýšením počtu článků. Proto moduly určené k nabíjení baterií a skládající se z více než šesti článků spadají do definice dotčeného výrobku.
xii) Závěr
(49)
Na základě výše uvedeného byl prozatímně učiněn závěr, že krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typu užívaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech, jak byly popsány výše, představují jediný výrobek. Komise však bude dál zkoumat otázku, zda moduly, články a destičky představují jediný výrobek, anebo dva nebo tři samostatné výrobky. S ohledem na tento prozatímní závěr učiněný v této fázi Komisí proto Komise vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se k této otázce vyjádřily. V každém případě, i kdyby se nakonec zjistilo, že se jedná o dva nebo tři různé výrobky, bude se stávající šetření týkat všech těchto různých výrobků, a konečná opatření by mohla být uložena pro moduly, články a destičky nezávisle na tom, zda představují jeden či více výrobků.
C. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(50)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(51)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
3.
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(52)
V tomto šetření všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslali vyplněný formulář žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(53)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(54)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze sedmi vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(55)
Všech sedm skupin společností využívalo výhod režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů a následně neprokázaly, že u nich nedochází ke zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a nesplnily tak požadavky kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(56)
Šest skupin společností neprokázalo, že jejich účetnictví je ověřeno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a nesplnily tak požadavky kritéria 2 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Jedna skupina společností neprokázala, že všechny její společnosti podléhají právním předpisům o úpadku, a nesplnila tak požadavky kritéria 4 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tři skupiny společností navíc nebyly schopny prokázat, že nepodléhají výrazným státním zásahům, a nesplnily tak požadavky kritéria 1 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(59)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství zaslaly všechny společnosti zařazené do vzorku své připomínky.
(60)
Dvě skupiny společností vznesly procesní připomínku a tvrdily, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření proto mělo být neprodleně zastaveno. Na podporu svého tvrzení se dovolávaly rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann (4) a Aokang (5) týkajících se obuvi.
(61)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang se nehodí pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v daném šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(62)
Právní věci Brosmann a Aokang dále nejsou relevantní pro posuzování legality daného šetření proto, že základní nařízení bylo mezitím změněno. Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření. Ustanovení tohoto pozměněného článku se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(63)
V každém případě je nutno potvrdit výklad ustálené judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí zacházení jako v tržním hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta.
(64)
Hlavní obdržené podstatné připomínky se týkaly režimu preferenčního daňového zacházení a grantů. Vývozci nenapadali zjištěná fakta, ale zpochybňovali jejich význam pro splnění kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentovali především tím, že výhody poskytované státem se významnou měrou neprojevují v jejich obratu.
(65)
V této souvislosti se podotýká, že systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategické, zjevně není systémem tržního hospodářství. Takový systém je stále silně ovlivněn státním plánováním. Podotýká se rovněž, že zkreslení způsobená snižováním daně z příjmu jsou podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory. Tato zkreslení jsou také stálá a absolutní výše výhody získaná v období šetření je, vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění, pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Posouzení podstatnosti musí být spíše založeno na celkovém dopadu tohoto opatření na finanční a hospodářskou situaci společnosti.
(66)
Pokud jde o kritérium 2, tři skupiny společností tvrdily, že příslušná pravidla mezinárodních účetních standardů splňují, neboť jejich konsolidovaná účetní závěrka v USA je plně v souladu s těmito standardy. Některé společnosti rovněž tvrdily, že obecně vzato je jejich účetnictví v souladu s čínskými účetními standardy, jež považují za rovnocenné mezinárodním standardům. Daná otázka však nespočívá v tom, zda čínské účetní standardy odpovídají mezinárodním účetním standardům. Daná otázka spočívá v tom, zda je toto účetnictví v souladu s platnými účetními standardy, či nikoliv. Tyto připomínky se zejména nezabývaly skutečností, že pokud jde o finanční výkazy jednotlivých dotčených čínských společností, bylo zjištěno, že řada mezinárodních účetních standardů (a odpovídající čínský ekvivalent), včetně zejména odpisů a uvedení transakcí stran ve spojení, je porušována.
(67)
Pokud jde o kritérium 1, s ohledem na obdržené připomínky stran a na rozsudek v právní věci C-337/09 P (6) bylo konstatováno, že toto kritérium splňují všechny společnosti. Celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se všech vývozců zařazených do vzorku však zůstává nezměněno, neboť stále nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(68)
Pokud jde o kritérium 4, skupina společností uvedená v 57. bodě odůvodnění byla schopna prokázat, že vůči hlavní společnosti této čínské skupiny bylo mezitím zahájeno řízení o úpadku. Byl proto učiněn závěr, že tato skupina společností uvedené kritérium splňuje. Avšak celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se této skupiny společností zůstává nezměněno, neboť nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(69)
Ve výsledku tedy nebylo zjištěno, že by kritéria 2 a/nebo 3 zacházení jako v tržním hospodářství splňoval kterýkoli z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nemůže být uděleno žádné z těchto společností.
1.2 Individuální zjišťování
(70)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osmnáct spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku.
(71)
S ohledem na velký počet obdržených žádostí Komise došla k prozatímnímu závěru, že individuální zjišťování by představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době. Proto bylo prozatím rozhodnuto, že žádné žádosti o individuální zjišťování nebudou přijaty.
1.3 Srovnatelná země
(72)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(73)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR jako vhodnou srovnatelnou zemi USA a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(74)
Někteří vývozci a dovozci k této volbě srovnatelné země vyjádřili připomínky a tvrdili, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, zejména vzhledem k tomu, že trh USA je po část období šetření před čínským dovozem chráněn antidumpingovými a antisubvenčními opatřeními.
(75)
Zúčastněné strany navrhly jako vhodnější srovnatelné země Tchaj-wan, Indii a Jižní Koreu. Na základě těchto připomínek bylo rozhodnuto analýzu pro určení vhodné srovnatelné země rozšířit. V důsledku toho byli osloveni všichni významní výrobci solárních panelů. Celkově bylo kontaktováno 34 společností v Indii, devět společností v Japonsku, 15 společností v Malajsii, dvě společnosti v Mexiku, 34 společností v Koreji, devět společností v Singapuru, 43 společností na Tchaj-wanu a 21 společností v USA.
(76)
Odpovědi zaslaly dvě společnosti z Indie, dvě z Tchaj-wanu a dvě z USA. Vzhledem k tomu, že společnosti z Tchaj-wanu vyráběly téměř výlučně fotovoltaické články, zatímco čínský vývoz je převážně ve formě modulů, a USA byly s ohledem na obdržené připomínky považovány za nevhodné, bylo prozatímně rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Indii. Je třeba poznamenat, že Komise se může k této otázce znovu vrátit, jestliže z dalšího šetření vyplyne, že moduly, články a destičky představují dva nebo tři různé výrobky. Zejména vzhledem tomu, že Indie destičky nevyrábí, možná bude muset být pro oblast destiček vybrána jiná srovnatelná země.
(77)
Jeden indický výrobce poskytl neúplnou odpověď. Informace poskytnuté touto společností proto pro stanovení běžné hodnoty nemohly být použity. Informace uvedené zmíněnou společností by však po ověření mohly být využity k potvrzení toho, že informace uvedené plně spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země jsou pro indický trh skutečně reprezentativní.
1.4 Běžná hodnota
(78)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě porovnání se srovnatelnou třetí zemí s tržním hospodářstvím, v tomto případě Indií.
(79)
Nejprve byly určeny typy výrobku prodávané výrobcem ze srovnatelné země na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(80)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v období šetření.
(81)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná prodejní cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerých tuzemských prodejů daného typu uskutečněných během období šetření.
(82)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ceny pouze ziskového prodeje daného typu.
(83)
Pokud byly všechny typy výrobku prodávány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(84)
Pro prodej těch typů výrobku, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(85)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(86)
U solárních destiček nemohla být metodou popsanou v 79. až 85. bodě odůvodnění výše běžná hodnota stanovena, neboť žádný ze spolupracujících indických výrobců solární destičky nevyrábí. Bylo ověřováno, zda by bylo možné běžnou hodnotu stanovit na základě velmi podobného výrobku, s případnými nezbytnými úpravami s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. V případě solárních destiček by nejvíce podobným výrobkem byl solární článek. Než se však z destiček stanou články, musí projít podstatným zpracováním. Použití této metody by si kromě toho vyžádalo podstatné úpravy, které není možné spolehlivě kvantifikovat. Běžnou hodnotu článku proto nelze použít jako základ pro výpočet běžné hodnoty destičky. Alternativně bylo uvažováno použít ceny destiček prodávaných výrobci ze zemí s tržním hospodářstvím na indickém trhu, neboť tyto ceny jsou reprezentativní pro tržní podmínky převládající na trhu destiček v Indii. Jelikož největším dodavatelem destiček ze zemí s tržním hospodářstvím výrobcům ve srovnatelné zemi je Jižní Korea, byla běžná hodnota stanovena na základě cen jihokorejských destiček na indickém trhu.
1.5 Vývozní cena
(87)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(88)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(89)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Výpočet byl upraven o veškeré náklady vzniklé za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a o zisk. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhl spolupracující dovozce dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
1.6 Srovnání
(90)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(91)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(92)
Příslušné úpravy týkající se fyzikálních vlastností, nepřímých daní, dopravy, pojištění, nakládky, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, provizí, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7 Dumpingová rozpětí
(93)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(94)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno jako vážený průměr rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(95)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s celkovým objemem čínského dovozu do Unie.
(96)
Vzhledem k tomu, že spolupráce se prokázala u více než 80 % celkového čínského vývozu do Unie, lze její míru považovat za vysokou. Jelikož nebyl žádný důvod se domnívat, že by se některý vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by nasvědčovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovni, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající
(97)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Jiné spolupracující společnosti (Příloha I)
88,5 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(98)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 220 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(99)
Jelikož úplné veřejné informace o výrobě nebyly dostupné, byly ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření použity veškeré dostupné informace týkající se dotčeného výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, makroekonomických údajů poskytnutých službou Europressedienst, nezávislou konzultační společností (dále jen „konzultant“) a ověřených odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Vzhledem k tomu, že moduly, články a destičky jsou do Unie dováženy pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež netvoří předmět tohoto šetření, nebylo možné k určení objemu a hodnoty dovozu využít údaje Eurostatu. Údaje o objemu dovozu a hodnotách vycházely z dat poskytnutých konzultantem. Pokud to bylo možné, byly údaje poskytnuté konzultantem porovnány s veřejnými zdroji a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(100)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta na přibližně 4 GW u modulů, 2 GW u článků a 2 GW u destiček.
(101)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, bylo do vzorku vybráno deset výrobců v Unii představujících 18 %-21 % celkové výroby modulů v Unii, 17 %-24 % celkové výroby článků v Unii a 28 %-35 % celkové výroby destiček v Unii.
2. Určení příslušného trhu Unie
(102)
Část výrobního odvětví Unie je vertikálně integrována a podstatná část jeho výroby, zejména výroba článků a destiček, byla určena k využití pro vlastní spotřebu.
(103)
Pro stanovení toho, zda výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a za účelem stanovení spotřeby a dalších ekonomických ukazatelů se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie (dále jen „využití pro vlastní spotřebu“).
(104)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s obdobným výrobkem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(105)
Bylo zjištěno, že následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie (včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví): spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a rozsah dumpingových rozpětí. Šetření totiž ukázalo, že tyto ukazatele by bylo oprávněné zkoumat s ohledem na veškerou činnost, neboť výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotyčné země. Závislý trh a volný trh jsou dále společně označovány jako „celkový trh“.
(106)
Pokud jde o ziskovost, analýza se zaměřila na volný trh, neboť bylo zjištěno, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážejí tržní ceny a mají dopad na tento ukazatel.
3. Spotřeba v Unii
(107)
Spotřeba v Unii sestávala z celkového objemu dovozu dotčeného výrobku a objemu celkového prodeje obdobného výrobku v Unii včetně výrobků určených k využití pro vlastní spotřebu. Úplné údaje o celkovém prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie nebyly dostupné. Dovoz do Unie byl navíc evidován pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež nejsou předmětem tohoto šetření. Z těchto důvodů nebylo možné k určení objemu dovozu a jeho hodnoty využít údajů Eurostatu. Při stanovení spotřeby v Unii se proto vycházelo z údajů poskytnutých konzultantem zmíněným v 99. bodu odůvodnění, které byly porovnány s veřejnými zdroji, jako jsou průzkumy trhu a veřejně dostupné studie, a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(108)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1-a
Spotřeba modulů v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-b
Spotřeba článků v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-c
Spotřeba destiček v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Zdroj:
Europressedienst.
(109)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba zvýšila u modulů o 221 %, článků o 87 % a destiček o 29 %, avšak v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Celkově spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii oproti úrovni roku 2009 podstatně vzrostla.
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(110)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2-a
Dovoz modulů z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Podíl na celkovém trhu
63 %
71 %
80 %
80 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-b
Dovoz článků z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Podíl na celkovém trhu
8 %
16 %
22 %
25 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-c
Dovoz destiček z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Podíl na celkovém trhu
6 %
22 %
32 %
33 %
Zdroj:
Europressedienst.
(111)
V posuzovaném období se objem dovozu z dotčené země do Unie značně zvýšil, u modulů o 308 %, článků o 482 % a destiček o 648 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dovozu z dotčené země do Unie na trhu. Konkrétněji, podíl dovozu z dotčené země na trhu se zvýšil u modulů ze 63 % na 80 %, u článků z 8 % na 25 % a u destiček ze 6 % na 33 %. Celkově se dovoz dotčeného výrobku z ČLR mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(112)
Je třeba podotknout, že růst dovozu z dotčené země byl mnohem vyšší než růst spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Vyvážející výrobci tudíž mohli těžit z rostoucí spotřeby v Unii a jejich pozice trhu v důsledku většího podílu na trhu zesílila.
4.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(113)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3-a
Dovozní cena modulů z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník v rámci vzorku
Tabulka 3-b
Dovozní cena článků z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
Tabulka 3-c
Dovozní cena destiček z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
(114)
Průměrná dovozní cena modulů, článků a destiček z ČLR se za posuzované období výrazně snížila. U modulů průměrná dovozní cena poklesla o 64 %, z 2 100 EUR/kW v roce 2009 na 764 EUR/kW v období šetření. Podobně i průměrná dovozní cena článků z ČLR poklesla o 42 %, z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Průměrná dovozní cena destiček se v posuzovaném období snížila o 40 %, z 550 EUR/kW na 333 EUR/kW.
(115)
Celkově se cena dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření značně snížila.
(116)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření bylo provedeno porovnání vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň cen ze závodu a odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu, tj. náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Použity byly průměrné náklady po dovozu u dvou dovozců modulů zařazených do vzorku. Skutečnost, že hlavní činností těchto dvou subjektů nebyl dovoz, ale montáž modulů, nemá za následek, že by měly být tyto údaje pokládány za nereprezentativní.
(117)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 17,5 %-30,7 % u modulů, 4 %-24,2 % u článků, 16,6 %-21,6 % u destiček a 11,2 %-27,5 % u dotčeného výrobku celkově.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Jak je uvedeno v 7. až 10. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období analyzovala Komise na základě údajů získaných od nezávislého konzultanta zmíněného v 99. bodě odůvodnění výše, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených odpovědí na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(121)
Na základě informací týkajících se všech výrobců obdobného výrobku v Unii byly za účelem tohoto šetření posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(122)
Na základě informací týkajících se výrobců obdobného výrobku v Unii zařazených do vzorku byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(123)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza újmy měla být provedena odděleně na úrovni každého členského státu. Toto tvrzení nebylo doloženo. V rámci šetření navíc nebyly zjištěny žádné zvláštní okolnosti, které by opodstatňovaly k analýze podle členských států. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(124)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4-a
Moduly - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Výrobní kapacita
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Využití kapacity
45 %
48 %
45 %
41 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-b
Články - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Výrobní kapacita
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Využití kapacity
72 %
73 %
78 %
63 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-c
Destičky - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Výrobní kapacita
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Využití kapacity
62 %
79 %
65 %
55 %
Zdroj:
Europressedienst.
(125)
Celková výroba modulů v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 87 %. Výroba dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba modulů v Unii rostla mnohem pomaleji oproti růstu spotřeby, která se za stejné období více než ztrojnásobila. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu pro výrobu modulů. Navzdory vyšším úrovním výroby se však míra využití kapacit v tomto výrobním odvětví Unie v průběhu období šetření snížila o čtyři procentní body a dosáhla pouze 41 %.
(126)
Výroba článků v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 20 %. Dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba článků v Unii sledovala vývoj spotřeby v Unii, s pomalejším růstem až do roku 2011 a s výraznějším poklesem v období šetření. V souladu s vývojem spotřeby v Unii výrobní odvětví Unie nejprve zvýšilo svou kapacitu o 51 % do roku 2011, a poté, v období šetření, se tato kapacita snižovala. Celkově se kapacita v průběhu posuzovaného období zvýšila o 39 %. Míra využití kapacity rostla do roku 2011, kdy dosáhla svého vrcholu na úrovni 78 %, a poté, během období šetření, se o 15 procentních bodů snížila. Využití kapacity výrobního odvětví Unie pro výrobu článků se v posuzovaném období celkově snižovalo a v období šetření dosáhlo 63 %.
(127)
Výroba destiček v Unii se za posuzované období celkově zvýšila o 26 %. Výroba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2010, poté v roce 2011 postupně klesala až na ještě nižší úrovně v období šetření. V reakci na zvýšenou spotřebu v Unii výrobci destiček v Unii rozšířili do roku 2011 svou výrobní kapacitu o 52 %, a poté, v období šetření, jejich kapacita klesala. Nicméně celkově za posuzované období vzrostla výrobní kapacita výrobního odvětví Unie pro výrobu destiček o 40 %. Nehledě na růst výroby míra využití kapacity výrobního odvětví Unie pro destičky do roku 2010 rostla, a po tomto období se postupně snižovala, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 7 procentních bodů, a v období šetření dosahovala 55 %.
(128)
Výrobní odvětví Unie tedy v reakci na zvýšenou spotřebu rozšiřovalo svou kapacitu. Úroveň výroby výrobního odvětví Unie však rostla mnohem pomalejším tempem než spotřeba, což v průběhu posuzovaného období vedlo k poklesu míry využití kapacity pro výrobu dotčeného výrobku.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5-a
Moduly - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Podíl na trhu
19 %
15 %
13 %
13 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-b
Články - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Podíl na trhu
68 %
57 %
52 %
38 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-c
Destičky - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Podíl na trhu
81 %
64 %
59 %
59 %
Zdroj:
Europressedienst.
(130)
V průběhu posuzovaného období vzrostl objem prodeje modulů o 127 %. S ohledem na zvýšení spotřeby o 221 % to však vedlo k poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 19 % v roce 2009 na 13 % v období šetření. Pokud jde o články, prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil o zanedbatelných 5 %, zatímco spotřeba vzrostla o 87 %, což mělo za následek pokles podílu na trhu ze 68 % v roce 2009 na 38 % v období šetření. Pokud jde o destičky, celkový objem prodeje poklesl o 7 % navzdory zvýšené spotřebě, což vedlo k poklesu podílu na trhu destiček z 81 % v roce 2009 na 59 % v období šetření.
(131)
V reakci na rostoucí spotřebu prodej modulů a článků výrobního odvětví Unie rostl mnohem méně než dovoz z dotčené země a prodej destiček se snížil. Výrobní odvětví Unie tak nemohlo těžit z rostoucí spotřeby. V důsledku toho se v posuzovaném období podíl na trhu u všech tří segmentů snížil.
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(132)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6-a
Moduly - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivita (kW/zaměstnanec)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-b
Články - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivita (kW/zaměstnanec)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-c
Destičky - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivita (kW/zaměstnanec)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Zdroj:
Europressedienst.
(133)
Zaměstnanost mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla ve výrobě modulů o 39 %, ve výrobě destiček o 102 % a ve výrobě článků poklesla o 9 %. Avšak podotýká se, že do roku 2011 zaměstnanost rostla, a poté, v období šetření, ve výrobě modulů a destiček klesala. V případě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, klesala. Celková produktivita výroby modulů a článků vykazovala pozitivní trendy a zvýšila se u modulů o 34 % a u článků o 33 %. Jde zčásti o důsledek snahy výrobního odvětví Unie reagovat na tlak dumpingového dovozu z ČLR. Celková produktivita u destiček se však za posuzované období snížila o 37 %.
(134)
V souladu s poklesem výroby modulů a destiček v Unii mezi rokem 2011 a obdobím šetření se ve stejném období snížila také zaměstnanost ve výrobě modulů a destiček. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, se snížila, zatímco výroba článků v Unii stále rostla až do roku 2011, a poté začala klesat.
5.2.3.1 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Pokud jde o dopad velikosti skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země považovat za zanedbatelný.
(136)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(137)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7-a
Moduly - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu Unie (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Výrobní náklady (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-b
Články - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Výrobní náklady (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-c
Destičky - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Výrobní náklady (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(138)
Prodejní ceny v posuzovaném období zaznamenaly prudký pokles, tj. u modulů o 53 %, u článků o 69 % a u destiček o 40 %. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny trvale snižovaly, ale tento pokles cen byl zvlášť výrazný v období šetření, kdy se propadly na neudržitelnou úroveň. Za posuzované období poklesly výrobní náklady u modulů o 48 % a u článků o 55 %. U destiček výrobní náklady v roce 2010 oproti roku 2009 klesly, ale v roce 2011 se zvýšily, ačkoli stále zůstávaly pod úrovní roku 2009. V období šetření náklady dále rostly a dosáhly poněkud vyšších úrovní než v roce 2009, což lze vysvětlit hlavně zastavením výroby v období šetření. Výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch ani ze svého trvalého úsilí o zvýšení své nákladové účinnosti, ani z dopadu poklesu nákladů na hlavní surovinu, polykrystalický křemík. Bylo tomu tak především v důsledku rostoucího tlaku dumpingového dovozu na ceny, což mělo negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jejichž pokles přesáhl výši výtěžku nákladové účinnosti. Je to patrné v negativním trendu ziskovosti výrobního odvětví Unie popsaném v 144. bodě odůvodnění níže. Celkově došlo k značnému poklesu průměrné ceny a výrobních nákladů obdobného výrobku (kromě destiček) se zničujícím účinkem na ziskovost výrobního odvětví Unie.
5.3.2 Náklady práce
(139)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8-a
Moduly - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-b
Články - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-c
Destičky - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(140)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance v případě modulů průběžně rostly, a to celkem o 13 %. Pokud jde o články, zůstávaly průměrné náklady práce v posuzovaném období stabilní a mezi roky 2009 a 2010 mírně poklesly o 1 %, ale poté až do období šetření zůstaly stabilní. Pokud jde o destičky, průměrné náklady práce kolísaly, mezi roky 2009 a 2010 se zvýšily, v roce 2011 se snížily, ale v průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 17 %. Celkový růst mzdových nákladů lze zčásti vysvětlit současným růstem produktivity (moduly), vývojem inflace a sociálních nákladů některých výrobců v Unii (destičky) souvisejících s oslabením výrobního odvětví Unie mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
5.3.3 Zásoby
(141)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9-a
Moduly - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-b
Články - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-c
Destičky - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(142)
Zásoby v posuzovaném období výrazně rostly, tj. u modulů o 129 %, u článků o 302 % a u destiček o 70 %. Pokud jde o moduly, zásoby průběžně rostly, dosáhly velmi vysoké úrovně v roce 2011 (nárůst o 160 %), v období šetření se snížily, ale v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období stále zůstávaly na velmi vysoké úrovni. V případě článků byl vývoj ještě výraznější, s růstem zásob mezi rokem 2009 a rokem 2011 o více než 350 %. I zde došlo v období šetření k poklesu zásob, ale ty v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období zůstávaly na velmi vysoké úrovni. Pokud jde o destičky, výrobní odvětví Unie mezi lety 2009 a 2010 v důsledku zvýšení jejich prodeje sice snížilo jejich zásoby o více než 80 %, avšak poté konečný stav zásob rychle vzrostl a dosáhl úrovně vyšší, než byla úroveň z roku 2009, a v období šetření došlo k jeho zvýšení o 65 procentních bodů.
(143)
Šetření ukázalo, že vzhledem k nepříznivé současné situaci měli výrobci v Unii tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(144)
Ziskovost a peněžní tok se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10-a
Moduly - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Peněžní tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-b
Články - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Peněžní tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-c
Destičky - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Peněžní tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(145)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje.
(146)
Ziskovost u obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období prudce snížila a přešla ve ztrátu. U modulů ziskovost poklesla o 11 procentních bodů, u článků o 49 procentních bodů a u destiček o 63 procentních bodů.
(147)
Ziskovost u obdobného výrobku se mezi roky 2009 a 2010 zvýšila, ale v roce 2011, kdy výrobní odvětví Unie zaznamenalo ztráty, značně klesla, a v období šetření se snížila ještě více. Zvlášť vysoké ztráty byly ve výrobě článků a destiček.
(148)
Podobně sledoval narůstající negativní trend mezi rokem 2009 a obdobím šetření i vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost. U modulů poklesl o 10 procentních bodů s lehkým růstem v roce 2011, přičemž k největšímu poklesu peněžního toku došlo mezi rokem 2011 a obdobím šetření. U článků a destiček bylo snížení peněžního toku výraznější než u modulů a během období šetření dosáhl tento faktor značně negativní úrovně. Peněžní tok u obdobného výrobku tedy v průběhu posuzovaného období poklesl.
(149)
Dále uvedené údaje představují vývoj investic a návratnosti investic výrobců v Unii zařazených do vzorku za posuzované období v poměru k celkovému trhu.
Tabulka 11-a
Moduly - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Návratnost investic
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-b
Články - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Návratnost investic
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-c
Destičky - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Návratnost investic
10 %
8 %
0 %
-7 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(150)
Z výše uvedené tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšilo své investice do výroby modulů o 171 %. Souviselo to hlavně se značnými přírůstky kapacity. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie snížilo své investice do výroby článků o 78 % a do výroby destiček o 80 %; uskutečněné investice směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní techniky a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Jelikož si výrobní odvětví Unie v posuzovaném období další investice do článků a destiček nemohlo dovolit, byla v období šetření úroveň investic dosti nízká. Vzhledem k tomu, že investice byly financovány především peněžním tokem a vnitropodnikovými úvěry, mělo snížení peněžního toku okamžitý dopad na výši investovaných prostředků.
(151)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic u obdobného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření sledovala podobný negativní vývoj jako ostatní ukazatele finanční výkonnosti, a to pro všechny tři typy výrobku. U článků a destiček došlo v letech 2009 a 2010 k růstu, avšak v roce 2011 se návratnost investic značně zhoršila a dosáhla záporné úrovně. U modulů byla návratnost investic na záporné úrovni po celé období šetření kromě roku 2010, kdy dosáhla 19 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snižovala a v období šetření dosahovala u článků -17 %, tj. snížení o 1 %, avšak stále zůstávala na značně záporné úrovni -19 %. Pokud jde o destičky, sledovala návratnost investic trvale negativní vývoj a v období šetření dosáhla -7 %. Celkově se návratnost investic u obdobného výrobku během posuzovaného období vyvíjela negativně.
(152)
Schopnost získat kapitál byla analyzována v souvislosti s celkovým trhem a byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie přinášet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a následné zhoršování finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.3.5 Závěr ohledně újmy
(153)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající vývoj všech hlavních ukazatelů újmy. Kvůli celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období u modulů a článků vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena po celé posuzované období prudce klesala, což mělo negativní dopad na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(154)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodejů výrobního odvětví Unie však byl doprovázen obrovským snížením průměrné prodejní ceny.
(155)
Během posuzovaného období rostl dovoz zúčastněných stran z ČLR co do objemu i podílu na trhu. Zároveň trvale klesaly dovozní ceny, které byly výrazně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(156)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie, a zejména výrobci v Unii zařazení do vzorku, si vedou dobře. Vyskytlo se tvrzení, že vývoj určitých ukazatelů újmy, a sice objemu výroby, výrobní kapacity, prodeje a zaměstnanosti, ale i ziskovosti některých výrobců zařazených do vzorku byl vzrůstající a nepředstavoval by podstatnou újmu. Tato tvrzení nebyla potvrzena výsledky šetření, které ukázaly jasné sestupné vývojové tendence mnohých ukazatelů újmy významných pro vyvození závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.
(157)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny jsou nižší než výrobní náklady, a mají tak negativní účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, která během období šetření dosáhla záporné úrovně. Byl učiněn závěr, že pokud bude dumpingový dovoz na trh Unie pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření trvale rozsáhlejší výrobu obdobného výrobku v Unii. Jak se zdá, potvrdil tento závěr i vývoj během období šetření a po něm, tj. některé společnosti vyhlásily platební neschopnost a/nebo dočasně či trvale zastavily výrobu.
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly vedle dumpingového dovozu zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
(160)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně. Velikost trhu v členských státech do určité míry určují vnitrostátní režimy podpory. Šetřením však také bylo zjištěno, že poptávka nezávisí výlučně na režimech podpory. Jak se zdá dosáhly solární panely - v závislosti na zeměpisné poloze (míra slunečního záření) a ceně elektrické energie v daném místě - cenové parity nebo k ní mají blízko, což znamená, že k určitým investicím dochází nezávisle na režimech podpory. Proto nemohlo být prokázáno, že podmínky na trhu závisí výlučně na režimech podpory, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
2. Účinek dumpingového dovozu
(161)
Šetření prokázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období dramaticky zvýšil a jeho objem značně vzrostl, u modulů o více než 300 %, u článků o 482 % a u destiček o 648 %, a jeho podíl na trhu vzrostl u modulů o 17 procentních bodů, u článků o 17 procentních bodů a u destiček o 27 procentních bodů. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(162)
Šetření ukázalo, že ceny dumpingového dovozu během posuzovaného období klesly u modulů o 64 %, u článků o 42 % a u destiček o 40 % a vedly k nárůstu cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila, a v období šetření vykazovala ztráty.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že existence čínského dovozu a růst podílu dumpingového dovozu z Číny na trhu za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byly pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující, což se promítlo zejména do jeho špatné finanční situace a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(164)
Objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období vzrostl u modulů o 19 %, a podíl na trhu během posuzovaného období klesl z 18,4 % na 6,8 %. Druhým největším vývozcem po ČLR je Tchaj-wan.
(165)
Objem dovozu článků z jiných třetích zemí se v posuzovaném období zvýšil o 186 %, což se promítlo ve zvýšení podílu na trhu z přibližně 24 % v roce 2009 na přibližně 36 % v období šetření. V případě článků je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan, na který připadá mnohem větší dovezená množství a podíl na trhu oproti ostatním třetím zemí, ale stále zaostává za ČLR.
(166)
Objem dovozu destiček z jiných třetích zemí v posuzovaném období klesl o 19 % a podíl na trhu se snížil ze 13,4 % v roce 2009 na 8,5 % v období šetření. Stejně jako ve výše uvedeném případě, také u destiček je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan. Úroveň dovozu z Tchaj-wanu a jeho podíl na trhu však nezaznamenal významný růst a během posuzovaného období zůstávaly na nízké úrovni.
(167)
Dovozní ceny modulů, článků a destiček z třetích zemí byly v průměru vyšší než průměrná cena za jednotku dovozu z Číny. Dostupné informace o dovozu z Tchaj-wanu ukazují, že průměrná dovozní cena modulů a destiček byla vyšší než průměrná dovozní cena modulů a destiček z Číny, avšak průměrná dovozní cena článků byla ve stejném rozmezí jako průměrná čínská dovozní cena článků. Jelikož však nebyly dostupné podrobné informace o cenách podle typu výrobku, mohlo být porovnání cen na základě průměrných hodnot použito pouze orientačně, avšak nelze na tomto základě vyvozovat žádné spolehlivé závěry. Objem dovozu článků z Tchaj-wanu po celé posuzované období trvale rostl, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu přibližně o 14 procentních bodů. Avšak i přes zvýšení podílu na trhu byly u výrobku, který je předmětem šetření, celkově objemy nižší než v případě ČLR a úroveň jejich cen v období šetření byla, s výjimkou článků, obecně vyšší. Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z jiných třetích zemí a jejich podíly na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, které jsou v průměru podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobními odvětví Unie.
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí a jeho podíl na trhu
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Objem dovozu z USA (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Podíl dovozu z USA na trhu
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí Asie (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Podíl dovozu z ostatních zemí Asie na trhu
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Zdroj:
Europressedienst.
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Objem dovozu z USA (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Podíl dovozu z USA na trhu
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Objem dovozu z Japonska (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Zdroj:
Europressedienst.
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Objem dovozu z USA (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Podíl dovozu z USA na trhu
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Objem dovozu z Japonska (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Podíl dovozu z Japonska na trhu
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Zdroj:
Europressedienst.
(168)
Jak je uvedeno v 108. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii během posuzovaného období vzrostla u modulů o 221 %, u článků o 87 % a u destiček o 29 %. Svého vrcholu dosáhla spotřeba v roce 2011 a v období šetření klesala, avšak stále byla mnohem vyšší než na počátku posuzovaného období, v roce 2009. Výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby nemohlo profitovat, neboť jeho podíl na trhu ve stejném období klesl u modulů z 19 % na 13 %, u článků z 68 % na 38 % a u destiček z 81 % na 59 %. Současně prudce rostl podíl ČLR na trhu, a to až do roku 2011, a zůstával stabilní na značně vysoké úrovni i poté, v období šetření, kdy spotřeba klesala. Vzhledem ke skutečnosti, že i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si dumpingový dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články a destičky) na úkor výrobního odvětví Unie, nelze proto učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(169)
Na základě dostupných informací je obtížné stanovit, do jaké míry poptávka závisí na režimech podpory v členských státech. Ovšem, jak bylo uvedeno v 171. bodě odůvodnění výše, existují různé režimy podpory a interakce mezi nimi a poptávkou je velmi složitá, a jejich přesný dopad lze proto obtížně kvantifikovat. Dostupná fakta však také ukazují, že i při neexistenci režimů podpory bude poptávka po solární energii existovat i nadále a časem dále poroste, i když v menší míře než v podmínkách režimů podpory. V souvislosti s tím některé strany tvrdily, že v některých regionech Unie již bylo dosaženo nebo téměř dosaženo „cenové parity“ (tj. stavu, kdy se náklady na výrobu solární energie rovnají nákladům na výrobu z konvenčních zdrojů energie). Tato tvrzení dosud nebylo možné šetřením potvrdit a šetření v tomto směru bude pokračovat.
3.2 Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(170)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí se snižováním zaručených výkupních cen solární energie, jež členské státy zavedly. Toto snižování údajně vedlo k poklesu počtu solárních zařízení a snížilo poptávku po výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a tím způsobilo podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie.
(171)
Členské státy zavedly zaručené výkupní ceny, povinné plnění kvót s obchodovatelnými zelenými osvědčeními, investiční dotace a daňové pobídky, aby podpořily výrobu energie z obnovitelných zdrojů. V určitých členských státech je rovněž poskytována podpora ze strukturálních fondů EU. Nejčastěji používaným nástrojem na podporu solární energie byly zaručené výkupní ceny. Analýza Komise se v této fázi zaměřila na tento druh režimu podpory.
(172)
Zaručené výkupní ceny jsou nástrojem finanční podpory zaměřeným na dosažení závazných vnitrostátních cílů pro využívání energie z obnovitelných zdrojů, jak předepisuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (7) o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů. Úroveň podpory a způsob fungování zaručených výkupních cen jsou v jednotlivých členských státech různé. Díky zaručeným výkupním cenám jsou provozovatelé elektrických sítí povinni nakupovat solární energii za ceny, jež zajišťují, že se výrobcům solární energie (obvykle vlastníci solárních zařízení) vrátí náklady a že dosáhnou přiměřeného zisku. Zaručené výkupní ceny, stejně jako jiné režimy podpory, ve většině případů také podléhají kontrole státní podpory podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, což zajišťuje, že náhrady poskytované výrobcům elektrické energie nebudou neúměrně vysoké.
(173)
I přes rozdíly mezi členskými státy je třeba, pokud jde o vývoj zaručených výkupních cen v Unii, poukázat na tři jevy: i) snižování úrovně zaručených výkupních cen, ii) pozastavení režimu zaručených výkupních cen jako celku (Španělsko), iii) zavedení horních hranic kapacity pro zařízení způsobilá pro podporu a také celkových horních hranic pro novou kapacitu instalovanou v daném roce, na kterou je poskytována podpora na úrovni členských států. Pokud jde o horní hranice, zdá se, že byly zaváděny hlavně v roce 2012, a s největší pravděpodobnosti proto nemají žádný vliv na spotřebu v období šetření. Analýza se proto zaměřila na nedávné pozastavení zaručených výkupních cen ve Španělsku a na snižování úrovně zaručených výkupních cen ve většině členských států. Bylo analyzováno, zda měly dopad na poptávku na trhu Unie a zda to mohlo způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti se mělo za to, že dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku v oblasti modulů byl reprezentativní také pro situaci v oblasti článků a destiček. Vzhledem k tomu, že články a destičky jsou nezbytně nutné pro výrobu modulů a v jiných výrobních procesech se nepoužívají, pokles poptávky po modulech ovšem automaticky vyvolá pokles poptávky po článcích a destičkách.
(174)
Šetření potvrdilo souvislost mezi vývojem zaručené výkupní ceny a spotřebou, avšak ukázalo, že pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření nepřispěl k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je podrobně popsána v 163. bodě odůvodnění výše. Šetření totiž ukázalo, že ačkoliv se situace výrobního odvětví Unie zhoršovala, vyvážející výrobci si dokázali udržet vysoký podíl na trhu u modulů (80 %), a ještě mírně zvýšili svůj podíl na trhu u článků (z 22 % v roce 2011 na 25 % v období šetření) a destiček (z 32 % v roce 2011 na 33 % v období šetření). Navíc je třeba poznamenat, že průměrná cena modulů účtovaná výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období klesla o 53 %, zejména v důsledku značného růstu dumpingového dovozu a jeho výrazného tlaku na ceny na trhu Unie. Ztrátu ziskovosti, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, proto nelze přičítat hlavně snižování zaručených výkupních cen.
(175)
Uznává se tedy, že zaručené výkupní ceny vyvolaly poptávku po solární energii a že nedávné pozastavení zaručených výkupních cen (jako ve Španělsku) a jejich snižování v jiných členských státech v období šetření spotřebu šetřeného výrobku snížilo, a mohlo tak přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Avšak pokles spotřeby během období šetření nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(176)
Některé strany tvrdily, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být přitažlivé pro investory, a snížilo tak v Unii poptávku po dotčeném výrobku.
(177)
Šetření potvrdilo souvislost mezi úrovní zaručených výkupních cen a úrovní investic do odvětví výroby solárních zařízení, avšak ukázalo také, že v oblastech s vysokou mírou slunečního záření, kde je výroba solární energie účinnější, a v oblastech s vysokými cenami elektřiny jsou investice do solární energie na těchto cenách méně závislé. Šetření totiž ukázalo, že dochází (např. ve Španělsku) k stále novým investicím, a to nehledě na pozastavení režimu zaručených výkupních cen. Šetření dále ukázalo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie si zachovaly svou přitažlivost i při nižší úrovni zaručených výkupních cen.
(178)
Na základě výše uvedených skutečností nemohl být učiněn jednoznačný závěr, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a přispělo tak k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles zaručených výkupních cen donutil výrobce v Unii ke snižování cen, aby udrželi zájem investorů o investice do fotovoltaické energie a udrželi vzestupný trend poptávky a růstu.
(180)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své ceny hlavně kvůli tlaku ze strany dumpingového dovozu, a nikoli kvůli snižování zaručených výkupních cen. Nasvědčuje tomu skutečnost, že k nejvýraznějšímu poklesu cen výrobního odvětví Unie došlo v letech 2010 a 2011, tj. ještě před větším snižováním zaručených výkupních cen. Ve skutečnosti to byl růst dumpingového dovozu z ČLR za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, který donutil výrobní odvětví Unie stále více snižovat své ceny.
(181)
Na základě těchto skutečností bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(182)
Souhrnně řečeno, zaručené výkupní ceny byly důležitým činitelem ovlivňujícím vývoj na fotovoltaickém trhu Unie a vývoj spotřeby šetřeného výrobku byl existencí zaručených výkupních cen ovlivněn. Šetření však ukázalo, že i přes značné snižování zaručených výkupních cen nedošlo k výraznému poklesu spotřeby. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj zaručených výkupních cen nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.3 Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(183)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobilo snížení finanční podpory poskytované tomuto výrobnímu odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení byly předloženy informace založené na subvencích, jež byly jednomu z výrobců v Unii poskytnuty před posuzovaným obdobím (mezi lety 2003 a 2006).
(184)
Předložené důkazy neprokázaly žádnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a údajnou subvencí, kterou obdržel jeden z výrobců v Unii v období předcházejícím posuzovanému období. Ostatně tato informace se jeví jako irelevantní, neboť pochází z doby před posuzovaným obdobím. Proto nemohla být prokázána žádná souvislost mezi jakoukoli údajnou subvencí poskytnutou výrobnímu odvětví Unie a újmou, již toto odvětví utrpělo. Na základě toho bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
3.4 Nadbytečná kapacita
(185)
Bylo uváděno, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byla nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově. Bylo také uváděno, že nadbytečná kapacita na světovém trhu vedla k oživení výrobního odvětví Unie, ke kterému v současnosti dochází, a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení. Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví unie souvisela s přílišným zvyšováním kapacity výrobního odvětví Unie, kterou toto odvětví samo způsobilo. Některé strany naopak tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo to, že výrobní odvětví Unie neuskutečnilo nezbytné investice do zvýšení kapacity.
(186)
Výrobní odvětví Unie skutečně zvyšovalo svou výrobní kapacitu, avšak celkový objem jeho výroby během posuzovaného období nepokrýval rostoucí úroveň spotřeby na trhu Unie. Růst výrobní kapacity výrobního odvětví Unie proto byl odůvodněný a sledoval vývoj trhu, tj. zvýšenou spotřebu. Nelze jej tudíž považovat za příčinu způsobené újmy.
(187)
Podobně se na základě těchto skutečností během šetření nepotvrdilo ani tvrzení, že výrobní odvětví Unie neinvestovalo do rozšíření kapacity. Právě naopak, jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie v celém průběhu posuzovaného období postupně zvyšovalo kapacitu a v celém průběhu posuzovaného období mělo k dispozici nadbytečnou kapacitu, což nasvědčuje tomu, že bylo schopné uspokojit i další poptávku. Tento argument proto musel být zamítnut.
(188)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že v obtížné situaci vyvolané nadbytečnou kapacitou světového trhu a následnou změnou trhu se ocitly všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně subjektů působících v odvětvích navazujících na výrobní odvětví Unie a v odvětvích na počátku výrobního řetězce. V této souvislosti se uvádělo, že výrobek, který je předmětem šetření, se stal komoditou, kdy jednotliví výrobci již nejsou schopni stanovit ceny, ale kdy se ceny řídí celosvětovou poptávkou a nabídkou. Bylo uváděno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila právě tato situace, a nikoli dumpingový dovoz.
(189)
Šetření potvrdilo existenci nadbytečné kapacity na světovém trhu, která měla původ hlavně v ČLR. Pokud jde o změnu na trhu, která by údajně vedla k tomu, že se výrobek, který je předmětem šetření, stal komoditou, toto by neospravedlňovalo nekalé chování v oblasti cen a nekalé obchodní praktiky. V souvislosti s tím je třeba podotknout, že výrobní odvětví Unie vyrábí a prodává šetřený produkt již více než 20 let, zatímco odvětví vyrábějící dotčený výrobek v ČLR se rozvinulo teprve nedávno (přibližně v polovině posledního desetiletí), přitahováno hlavně zaručenými výkupními cenami a dalšími politickými pobídkami Unie a následným růstem poptávky.
(190)
Na základě těchto skutečností byly uvedené argumenty zamítnuty.
3.5 Dopad cen surovin
(191)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s vývojem cen polykrystalického křemíku, hlavní suroviny pro výrobu destiček. Bylo uváděno, že výrobní odvětví Unie uzavřelo dlouhodobé dodavatelské smlouvy s pevnými cenami, a proto nemohlo mít prospěch z poklesu cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období.
(192)
Šetření odhalilo, že ceny polykrystalického křemíku v roce 2008 vzrostly, avšak v roce 2009 opět klesly, s pouze mírně stoupající tendencí v roce 2010 a počátkem roku 2011. V období šetření ceny značně klesly.
(193)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má uzavřeny dlouhodobé smlouvy na dodávky polykrystalického křemíku, avšak na základě vývoje cen polykrystalického křemíku byly podmínky těchto smluv sjednány znovu a smluvní ceny se přiblížily cenám na okamžitém trhu, nebo byly ještě nižší.
(194)
Na základě těchto skutečností byl učiněn závěr, že i když někteří konkrétní výrobci v Unii mohli být ovlivněni dlouhodobými smlouvami na dodávky polykrystalického křemíku, výrobní odvětví Unie celkově těmito dlouhodobými smlouvami neutrpělo a bylo schopno plně využít poklesu cen polykrystalického křemíku. Nebylo proto zjištěno, že by tyto dlouhodobé smlouvy přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.6 Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost
(195)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl vysoký stupeň automatizace výrobního procesu. Bylo uváděno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, nelze přičítat dumpingovému dovozu. V této souvislosti bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie je v každém případě celkově malé, a proto nemohlo využívat úspor z rozsahu.
(196)
Šetření ukázalo, že i u malých výrobců na trhu Unie je výrobní proces vysoce automatizovaný, což se pozitivně promítá do jejich výrobních nákladů. Většina výrobců v Unii je specializována v jedné části výrobního procesu (destičky, články nebo moduly) a díky této specializaci se zvýšila jejich konkurenceschopnost v konkrétním jimi vyráběném typu výrobku. Tvrzení, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil dopad vysokého stupně automatizace, bylo proto zamítnuto.
(197)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tlak cen vedl ke konsolidaci výrobního odvětví Unie a že právě tato konsolidace je příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že tato konsolidace byla spíše důsledkem dumpingového dovozu. Navíc tato strana nedoložila žádnými důkazy, do jaké míry mohl být tento proces konsolidace příčinou způsobené újmy.
(198)
Dále bylo uváděno, že příčinou způsobené újmy je nedostatečná vertikální integrace výrobního odvětví Unie. Vertikálně integrovaní výrobci by za normálních tržních podmínek měli mít svůj dodavatelský řetězec celkově lépe zabezpečený. Šetření však ukázalo, že výhoda vyplývající z vertikální integrace té části výrobního odvětví Unie, která je vertikálně integrována, nemohla být plně využita, neboť tlak dumpingového dovozu na ceny byl mimořádně silný. Kromě toho výrobní odvětví Unie, a to i vertikálně integrovaní výrobci v Unii, nemohli v důsledku dumpingového dovozu plně využít vysoké míry využití kapacity k dosažení úspor z rozsahu. Šetření dále neprokázalo jakoukoli souvislost mezi vertikální integrací a vyšší mírou ziskovosti, neboť silný tlak na ceny tuto vzájemnou souvislost změnil.
(199)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie v dostatečné míře technicky neinovuje a neinvestuje do nových technologií. Šetření však nedospělo k žádným věcným důkazům, které by tato tvrzení potvrzovaly. Šetření naopak ukázalo, že většina investic uskutečněných výrobním odvětvím Unie směřovala do nových strojů a do výzkumu a vývoje a že celosvětově neexistují mezi těmito výrobky žádné významné rozdíly v technologii.
(200)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že příčinou podstatné způsobené újmy je slabá realizace projektů (neúspěšné projekty). V této souvislosti je třeba podotknout, že uvedené tvrzení nebylo ničím podložené. Každý neúspěšný projekt by navíc bylo možné považovat spíše za důsledek dumpingového dovozu. Uvedený argument proto musel být zamítnut.
(201)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno včas racionalizovat své náklady tak, aby dokázalo reagovat na vývoj na světovém trhu. Jiné strany tvrdily, že v Unii jsou vyšší náklady práce a režijní náklady než v ČLR.
(202)
Šetření ukázalo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie během posuzovaného období neustále klesaly s výjimkou výroby destiček, kde v roce 2010 došlo k poklesu nákladů, ale v roce 2011 a dále v období šetření k jejich růstu na úroveň poněkud vyšší než na počátku posuzovaného období (viz 138. bod odůvodnění výše). Produktivita u modulů a destiček vzrostla, ale u destiček se snížila. Jak bylo uvedeno výše, v důsledku prudkého růstu dumpingového dovozu z ČLR a následného silného tlaku na ceny na trhu Unie nemohlo výrobní odvětví Unie z tohoto snižování nákladů mít prospěch.
(203)
Je třeba poukázat na to, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny (polykrystalický křemík) a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Pokud jde o náklady práce a režijní náklady, tyto náklady v období šetření představovaly v průměru necelých 10 % celkových nákladů na výrobu modulů a jejich vliv není považován za významný.
(204)
Dále bylo uváděno, že někteří výrobci v Unii si pořizovali destičky, články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávali tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Šetření odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s výrobou v Unii, a proto nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(205)
Aby mohlo výrobní odvětví Unie čelit trendu klesajících cen dovozu z ČLR, muselo vyvíjet značné úsilí zaměřené na racionalizaci svých výrobních nákladů. Navzdory úsilí výrobního odvětví Unie se tato racionalizace nákladů nemohla promítnout do prodejní ceny kvůli značnému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu.
(206)
Na základě těchto skutečností musely být všechny uvedené argumenty zamítnuty.
3.7 Konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(207)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie jsou vzájemně zaměnitelné a mají stejné konečné použití.
(208)
Šetření ukázalo, že produkty z tenkého fotovoltaického filmu se vyrábějí z jiných surovin a nejsou v nich používány krystalické křemíkové destičky. Mají celkově nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Vzhledem k tomu nemohou být používány na omezených plochách, jako jsou střechy, tj. nejsou plně vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem. A proto, ačkoliv mezi produkty z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za okrajovou.
(209)
Šetření tedy neshledalo žádnou spojitost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a konkurencí produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií.
(210)
Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
3.8 Finanční krize a její důsledky
(211)
Bylo uváděno, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je finanční krize a hospodářská recese, jež nepříznivě ovlivnily jeho přístup k financím.
(212)
Schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál se během posuzovaného období značně snížila. Jelikož odvětví solární energie je kapitálově náročné, má schopnost získat kapitál klíčový význam. Hospodářská recese měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že i přes růst trhu Unie mezi lety 2009 a 2011 se v důsledku dumpingového dovozu z ČLR za výrazně nižší ceny, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie, situace výrobního odvětví Unie zhoršovala. Byl proto učiněn závěr, že možný vliv finanční krize se prohloubil vlivem růstu dumpingového dovozu z ČLR a že omezení přístupu k financím bylo z větší části způsobeno nepříznivým vývojem na trhu, nepříznivou situací a nepříznivými vyhlídkami výrobního odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. Ačkoliv tedy finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.9 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(213)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že prodej výrobního odvětví Unie na vývoz během posuzovaného období značně poklesl, v případě modulů zejména mezi lety 2009 a 2011 a v případě článků zejména mezi rokem 2009 a prvním čtvrtletím roku 2012, a že toto bylo příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(214)
Jak však ukazuje následující tabulka, objem vývozu modulů, i přes mírný pokles v období šetření, zůstával značný a průměrná úroveň cen v období šetření byla vyšší než průměrné náklady na výrobu modulů po celé posuzované období. Toto tedy nemohlo být příčinou, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. V případě článků objem vývozu představoval jen přibližně 12 % celkového objemu jejich výroby. Na situaci výrobního odvětví Unie to tedy, i přes nízké ceny během období šetření, mohlo mít jen omezený dopad. A konečně, pokud jde o destičky, jejich vývoz představoval přibližně 24 % celkového objemu výroby, a i přes nízké vývozní ceny dosahované během období šetření to mohlo i v tomto případě mít jen omezený dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
Tabulka 13-a
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu modulů v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-b
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu článků v MW
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-c
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu destiček v MW
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Zdroj:
Europressedienst.
(215)
Na základě těchto skutečností bylo shledáno, že dopad vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyl takový, aby přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
3.10 Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(216)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii a že vyhlídka na zvýšení výroby levného plynu z břidlic vedla ke snížení veřejných a soukromých investic do projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
(217)
Šetření zjistilo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období se podstatně zvýšila, jak bylo již uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše. Šetření mimoto nepřineslo žádné věcné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.11 Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(218)
Stejná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly nízké investice do výroby solární energie v důsledku nízkých tržních cen povolenek na emise CO2 v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi.
(219)
Nebyly však předloženy žádné důkazy a šetření nezjistilo žádné věcné okolnosti, které by tato tvrzení dokládaly. Šetření naopak ukázalo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období výrazně rostla. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
3.12 Rozhodnutí v oblasti řízení
(220)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tato tvrzení vycházela z účetní závěrky a z některých informací, jež byly obsaženy v dopise jednoho z akcionářů této společnosti adresovaném ostatním akcionářům.
(221)
Žádná z informací v uvedené složce nenasvědčovala tomu, že by jakékoli z rozhodnutí v oblasti řízení dotčené společnosti bylo neobvyklé nebo neopatrné nebo že by mělo dopad na celé výrobní odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.13 Jiné vládní politiky
(222)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly jiné vládní politiky, jako jsou politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie, politiky zaměřené na podporu inovací a na snižování byrokracie, politiky usnadňování obchodu a regulace přístupu do distribuční soustavy, neboť tyto politiky poskytují výhody vyvážejícím výrobcům. Avšak i kdyby bylo pravdou, že některé z těchto politik mohou usnadňovat dovoz z jiných třetích zemí a celkový růst odvětví solární energie, poskytovaly by tyto politiky výhody také výrobnímu odvětví Unie. Ostatně tyto politiky by neměly být chápány tak, že by se takový dovoz do Unie měl realizovat za dumpingové ceny působící újmu. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.14 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(223)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány i jiné možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, spotřeba, zaručené výkupní ceny, jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie, nadbytečná kapacita, dopad cen surovin, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu, finanční krize a její důsledky, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii, rozhodnutí v oblasti řízení, systémy obchodování s emisemi v Evropské unii a jiné vládní politiky, a bylo zjištěno, že žádná z nich nebyla taková, aby narušila prokázanou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(224)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, jež byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní poznámky
(225)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, společností působících na trzích, které odvětví výroby fotovoltaických zařízení předcházejí a které na ně navazují, dovozců, uživatelů a spotřebitelů dotčeného výrobku.
(226)
Po zahájení šetření se přihlásilo přibližně 150 hospodářských subjektů. Zvláštní dotazníky byly rozeslány dovozcům, kteří nejsou ve spojení, hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce (včetně jednoho výrobce surovin a dodavatelů výrobního zařízení na výrobu šetřeného výrobku), hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie (včetně společností připravujících projekty a montážních organizací) a BEUC - organizaci spotřebitelů. Informace předložila tři sdružení představující různé hospodářské subjekty (výrobní odvětví Unie, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie) v odvětví výroby fotovoltaických zařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(227)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 25 000 osob.
(228)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že řada ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace spolupracujících výrobců v Unii, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Výrobci modulů, článků a destiček v Unii byli v roce 2011 a v období šetření fakticky ztrátoví. V důsledku toho byli někteří výrobci v Unii již nuceni uzavřít svá výrobní zařízení, a ostatní se potýkali s platební neschopností. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(229)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, a zlepší tak jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobnímu odvětví Unie by rovněž měl být umožněn lepší přístup ke kapitálu a další investice do výzkumu, vývoje a inovací na fotovoltaickém trhu. A konečně, šetření také poukázalo na možné obnovení podnikatelské činnosti výrobců v Unii, kteří byli v důsledku tlaku ze strany čínského dovozu nuceni zastavit výrobu. Celkově by podle tohoto scénáře bylo zajištěno nejen stávajících 25 000 pracovních míst ve výrobním odvětví Unie (v období šetření), ale existovala by i reálná vyhlídka na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(230)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, jak je popsáno v 157. bodě odůvodnění výše, i další výrobci mohli být vystaveni platební neschopnosti, což by z krátkodobého a střednědobého hlediska vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(231)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(232)
Jak bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše, pouze u jednoho ze tří dovozců zařazených do vzorku spočívala hlavní podnikatelská činnost v obchodování s dotčeným produktem.
(233)
Bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Za druhé, i když lze očekávat, že uvalení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze z ČLR, vzhledem k pravděpodobnému růstu dovozu z jiných třetích zemí by dovozci, kteří čerpají ze zdrojů v různých zemích, měli být schopni své dodavatelské zdroje změnit.
(234)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(235)
Hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce působí hlavně v oblasti výroby surovin a výroby a montáže výrobních zařízení pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření. Od hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce bylo obdrženo osm odpovědí na dotazníky. Uskutečnily se dvě inspekce na místě, a to u jednoho výrobce surovin a jednoho výrobce výrobních zařízení.
(236)
Podíl činnosti těchto osmi spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jež souvisela s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti byl během období šetření celkově různý a pouze u jedné z těchto spolupracujících společností představoval 100 % její podnikatelské činnosti, zatímco u ostatních se pohyboval mezi 6 % a 80 %. V průměru činnost související s dotčeným výrobkem během období šetření představovala přibližně 41 % celkové činnosti spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce. Pokud jde o pracovní místa, zaměstnávalo těchto osm spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v období šetření přibližně 4 200 osob. Ziskovost byla různá podle segmentu a podle jednotlivých společností, od vysoké míry až po mírně zápornou míru ziskovosti. Šetření ukázalo, že tyto hospodářské subjekty se zápornou ziskovostí byly negativně dotčeny zhoršenou situací výrobního odvětví Unie, neboť někteří z odběratelů, které ztratily, byli výrobci výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a poklesem spotřeby.
(237)
Prodeje hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v Unii se uskutečňovaly v rámci Unie, do ČLR a jiných třetích zemí. Teritoriální rozdělení objemu prodeje v období šetření v průměru odpovídalo přibližně 20 % prodeje v rámci Unie, téměř 50 % směřovalo do Číny a přibližně 30 % do jiných třetích zemí.
(238)
Některé strany z odvětví na počátku výrobního řetězce tvrdily, že uložení antidumpingových opatření by negativně ovlivnilo jejich podnikatelské činnosti, neboť ČLR je jejich hlavním vývozním trhem. Bylo uváděno, že cla by výrazně omezila dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, a v důsledku toho by ČLR omezila dovoz polykrystalického křemíku a výrobního zařízení z Unie. V důsledku toho by hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie údajně musely omezit rozsah svých podnikatelských činností a snížit zaměstnanost.
(239)
Především je třeba podotknout, že cílem cla není vyloučit čínský dovoz dotčeného výrobku, ale obnovit spravedlivé podmínky na trhu. Čínský dovoz by tak měl i nadále v určité míře zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Ostatně šetření ukázalo, že hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie působí celosvětově na různých vnitrostátních trzích, a proto nejsou závislí výlučně na svém vývozu do ČLR. Lze tedy důvodně předpokládat, že na globálním fotovoltaickém trhu budou hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie pravděpodobně schopny případný pokles vývozu do ČLR nahradit vývozem na ostatní trhy, které v souladu s očekáváními veřejně dostupných studií o trzích mají růst. V každém případě se na čínském fotovoltaickém trhu již nyní projevuje značný nadbytek výrobní kapacity, a proto je sporné, zda by výrobci strojních zařízení v Unii z krátkodobého a střednědobého hlediska byli schopni prodávat mnohem více výrobního zařízení.
(240)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na výrobce strojního zařízení by nebyl významný, avšak dopad na dodavatele surovin, s ohledem na možné snížení jejich prodeje do Číny, z krátkodobého hlediska negativní být může.
5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(241)
Hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie působí hlavně v oblasti přípravy projektů, odbytu, komunikací a montáže fotovoltaických zařízení Od hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přišlo 13 odpovědí na dotazník pro hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, ale pouze sedm bylo dostatečně úplných a umožňovalo smysluplné posouzení. Byly provedeny dvě inspekce na místě, které se zaměřily na přípravu projektů v oblasti fotovoltaických zařízení a montáž tohoto zařízení. Při analýze odpovědí na dotazník obdržených od 36 spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že určitý počet z nich musí být ve skutečnosti zařazen do kategorie hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, neboť jejich hlavní činností je montáž. Tato otázka bude ještě zkoumána v dalším průběhu šetření.
(242)
Podíl činnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, která souvisí s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti je celkově různý. V průměru v šetřeném období představoval tento podíl 41 %. Ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření činila v průměru 11 %. Pokud jde o pracovní místa, v období šetření zaměstnávalo těchto sedm spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přibližně 550 osob.
(243)
Bylo vzneseno tvrzení, že antidumpingová opatření nejsou v zájmu Unie, neboť zvýší cenu modulů, což odradí konečné uživatele/spotřebitele od toho, aby si tato zařízení pořizovali. Vzhledem k tomu by hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie měly mnohem méně zakázek a musely by činnost svých podniků omezit. Toto hodnocení vycházelo ze studie zveřejněné výzkumným ústavem Prognos o možné ztrátě pracovních míst, jež byla předložena v průběhu šetření. Uvedená studie předpovídá, že v případě uložení cel bude ohrožena velká většina pracovních míst na fotovoltaickém trhu EU. Studie používá odhad Evropské asociace fotovoltaického průmyslu (EPIA), podle něhož celkový počet přímých pracovních míst existujících na všech úrovních fotovoltaického trhu Unie včetně výrobců v Unii, dovozců, hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie činí 265 000 pracovních míst. Studie ústavu Prognos, která jako výchozí bod používá odhad celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky z roku 2011, dochází k závěru, že v závislosti na výši cla bude během tří let ztraceno až 242 000 pracovních míst z celkového počtu 265 000 pracovních míst. K většině ztrát pracovních míst údajně dojde na navazujícím trhu, který podle údajů ústavu Prognos v roce 2011 zaměstnával přibližně 220 000 osob.
(244)
Šetření výše uvedený scénář nepotvrdilo a poukázalo na to, že na fotovoltaickém trhu Unie existoval v roce 2011, během období šetření a v roce 2012 mnohem menší počet přímých pracovních míst.
(245)
Šetření v první řadě vyvolalo pochybnosti o správnosti celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky odhadovaného evropskou fotovoltaickou asociací. Zejména při inspekci na místě provedené v EPIA se ukázalo, že podklady, jež vedly k závěru o 265 000 pracovních místech, byly nepřesné a takový závěr neumožňovaly. Informace získané při inspekci na místě ve skutečnosti ukazují, že počet přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaný pro rok 2011 by vykazoval statistickou odchylku až 20 %. Uvedený odhad navíc zahrnuje zaměstnanost v jiných evropských zemích mimo Evropskou unii a zaměstnanost související s produktem z tenkého filmu, na který se toto šetření nevztahuje.
(246)
Nehledě na tyto pochybnosti, i kdyby byl pro účely analýzy dopadu navržených opatření použit původní odhad, je nutno poznamenat toto: odhad se týká pracovních míst v oblasti evropské fotovoltaiky v roce 2011, kteréžto období odpovídalo velmi vysokému počtu fotovoltaických zařízení instalovaných v uvedeném roce v EU (přibližně 20 GW). Lze tedy předpokládat, že vzhledem ke snížení počtu instalovaných zařízení, který v období šetření dosáhl přibližně 17,5 GW a v roce 2012 dosáhl 15 GW, klesl odpovídajícím způsobem i počet pracovních míst, zejména v navazujících odvětvích, který je přímo úměrný úrovni instalací. Veřejně dostupný odborný tisk v této souvislosti poukázal na to, že v Německu, které je největším vnitrostátním trhem, zaměstnanost v odvětví fotovoltaiky mezi lety 2011 a 2012 klesla ze 128 000 na 100 000 osob, včetně pracovních míst u výrobců. Šetření dále vyvolalo vážné pochyby ohledně toho, zda tento počet zahrnoval pouze pracovní místa s plným úvazkem vyčleněná výlučně pro výrobu fotovoltaických zařízení. V této souvislosti šetření odhalilo, že zejména na navazujícím trhu (montáž) představuje činnost v oblasti fotovoltaiky zpravidla pouze část mnohem širší podnikatelské aktivity, přičemž hlavní činností bývá montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství atd.
(247)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že uložení opatření může vést ke zvýšení cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a z krátkodobého hlediska tak může vést ke snížení instalace fotovoltaických zařízení. Nicméně pracovní místa v této části trhu mohou být negativně ovlivněna jen v omezeném rozsahu, a to vzhledem k následujícím skutečnostem. Za prvé činnost související s fotovoltaikou přinejmenším v některých montážních organizacích představuje pouze část jejich podnikatelských činností a je také sezonní. Montážní organizace by proto za situace snížené poptávky po fovoltaických zařízeních měly být schopny vykonávat jiné činnosti. Jelikož cíle v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti stanovené na úrovni EU jsou pro členské státy právně závazné, je třeba očekávat, že snížená poptávka po solárních zařízeních bude mít za následek zvýšení poptávky po jiných formách elektrické energie z obnovitelných zdrojů a v oblasti energetické účinnosti. Mnozí zaměstnanci v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie pravděpodobně disponují potřebnými dovednostmi, aby zvýšení poptávky v těchto blízkých odvětvích dokázali využít. Za druhé vzhledem ke stávajícím ziskům na navazujícím trhu (viz 242. bod odůvodnění výše) by subjekty zabývající se montáží měly být schopny část růstu cen absorbovat, a omezit tak dopad na konečné ceny a na poptávku po fotovoltaických zařízeních.
(248)
Nezávisle na uložení cel veřejně dostupné prognózy poptávky po fotovoltaických zařízeních uvádějí, že v roce 2013 pravděpodobně dojde ke snížení poptávky, s výkonem instalovaným v roce 2013 mezi 9,8 GW a 16,5 GW, což by pravděpodobně mělo v každém případě negativní dopad na počet pracovních míst na navazujícím trhu.
(249)
A konečně je třeba podotknout, že k tomuto růstu cen fotovoltaických zařízení by pravděpodobně došlo v každém případě, neboť výroba v ČLR pro dodávky na trh Unie je, jak se zdá, do značné míry ztrátová, což je neudržitelná situace.
(250)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie by z krátkodobého hlediska byl omezeně negativní, s ohledem na vyšší počet smluvně zajištěných montáží než v opačném (kontrafaktuálním) scénáři, který předpovídají významná výzkumná střediska, a v míře, v jaké tato cla nemohou být hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie absorbována. I přes možné snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních by montážní organizace měly být schopny provádět jiné činnosti související buď s jinými obnovitelnými zdroji energie, nebo s primární podnikatelskou činností, jak je uvedeno výše.
6. Zájem konečných uživatelů (spotřebitelů)
(251)
Žádná strana přímo zastupující konečné uživatele, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky. V daném případě se odkazuje na dva druhy konečných uživatelů: spotřebitele (domácnosti) a další konečné uživatele (např. instituce, společnosti). Šetření zjistilo, že pouze přibližně jedna čtvrtina stávajících fotovoltaických zařízení v Unii (takzvaná střešní, menší zařízení) byla objednána spotřebiteli. Ostatní zařízení (montovaná na zemi, průmyslová a komerční zařízení, která jsou mnohem větší) byla objednána jinými konečnými spotřebiteli.
(252)
Některé strany tvrdily, že v případě uložení antidumpingových cel by spotřebitele postihlo zvýšení cen fotovoltaických modulů. Lze očekávat, že v důsledku cel by ceny fotovoltaických modulů na trhu EU poněkud vzrostly, avšak je pravděpodobné, že spotřebitelů a jiných konečných uživatelů by se to dotklo jen v omezené míře, protože šetření ukázalo, že cena modulu představuje nanejvýš 50 % z celkových nákladů na pořízení fotovoltaického zařízení. Vzhledem k ziskovým rozpětím společností připravujících projekty a montážních organizací lze důvodně předpokládat, že případný růst cen modulů pro uživatele může být přinejmenším zčásti absorbován, a tedy zmírněn. Na základě dostupných údajů se vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec přinejmenším zčásti absorbuje opatření s navrhovanou výší cla, a opatření tudíž nemusí mít nutně za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(253)
Dále je třeba podotknout, že pokud by cla nebyla uložena, pravděpodobný zánik výrobního odvětví Unie by mohl vést k tomu, že spotřebitelé budou mít do budoucna k dispozici pouze jeden zdroj dodávek modulů. V rámci tohoto scénáře by čínští vyvážející výrobci byli schopni dále posilovat svou, již tak velmi silnou, pozici na trhu a to by také v krátkodobém výhledu mohlo vést ke zvýšeným cenám ke škodě spotřebitelů/konečných uživatelů. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že výroba v ČLR je ztrátová, by ke zvýšení cen, jak je uvedeno výše, pravděpodobně došlo v každém případě.
(254)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově by uložení opatření mělo omezený dopad na spotřebitele a konečné uživatele. A to bez ohledu na vliv vnitrostátních režimů podpory k povzbuzení poptávky po fotovoltaických zařízeních, jak je uvedeno v 182. bodě odůvodnění výše. Budou-li vnitrostátní režimy podpory přizpůsobeny vyšším cenám solárních panelů (prostřednictvím vyšších zaručených výkupních cen), může byt dopad na spotřebitele nulový.
7. Jiná tvrzení
(255)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno zásobovat trh EU v požadovaném množství, a budou-li uložena antidumpingová cla, existuje vážné riziko nedostatku v EU, což může vést k dalšímu růstu cen dotčeného výrobku.
(256)
Šetření shledalo, že toto tvrzení není opodstatněné. Výrobní odvětví Unie má od roku 2009 nedostatečně využívané výrobní kapacity. V období šetření činila míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu modulů 41 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 5,7 GW; míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu článků činila 63 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,2 GW, a míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu destiček činila 55 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,6 GW. Díky této rezervní kapacitě by proto výrobní odvětví Unie z krátkodobého hlediska bylo schopno soutěžit o další část trhu. Také ze střednědobého hlediska lze důvodně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude rozšiřovat svou výrobní kapacitu, aby mohlo dosáhnout větších úspor z rozsahu a zajistit další snižování cen. Ostatně ve světě existují i další zdroje dodávek, které působí na trhu Unie a které v případě poklesu dovozu čínských výrobků budou schopny soutěžit o trh Unie. Šetření odhalilo, že stávající rezervní kapacita jiné než čínské výroby mimo EU činila v období šetření u modulů 5,6 GW, u článků 6 GW a u destiček 6 GW. Lze proto dospět k závěru, že vzhledem k prognózám poptávky po fotovoltaických zařízeních v EU v roce 2013 (mezi 9,8 GW a 16,5 GW) a v roce 2014 (mezi 9 GW a 17,1 GW) zveřejněným významnými výzkumnými středisky, jako EPIA, je celková rezervní kapacita EU a třetích výrobců mimo EU dostačující, aby v krátkodobém výhledu nahradila případný výpadek čínských dovozů.
(257)
Některé strany rovněž tvrdily, že uložení antidumpingových cel na dotčený výrobek poškodí rozvoj fotovoltaického trhu v Evropě, a že tudíž nebudou dosaženy cíle strategie Evropa 2020 týkající se obnovitelných zdrojů energie a snížení emisí skleníkových plynů v EU.
(258)
Především je třeba uvést, že splnění cílů stanovených pro rok 2020 nezávisí výlučně na solární energii. Stejně důležité jsou i další ekologické zdroje energie, jako např.: energie získávaná pomocí větru, biomasy, vodní energie atd. Jelikož cíle pro rok 2020 nestanoví žádný konkrétní podíl solární energie, nepředpokládá se, že poněkud nižší počet fotovoltaických zařízení zvýší celkové náklady spojené s realizací strategie Evropa 2020. Kromě toho je cena solárních panelů pouze jedním z mnoha činitelů, které jsou podstatné pro rozvoj evropského odvětví výroby fotovoltaických zařízení. Stejně důležité jsou: příznivé právní a finanční podmínky na evropské úrovni a na úrovni členských států, lepší přístup k financování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a investice do výzkumu a vývoje. Pokud jde o financování investic do solárních energií, dojde díky uložení cla ke zlepšení situace výrobního odvětví Unie i odvětví fotovoltaiky jako celku. Ve svém důsledku to pravděpodobně podpoří přístup výrobního odvětví Unie a investorů v odvětví fotovoltaiky ke kapitálu. A konečně je třeba znovu připomenout, že cílem tohoto cla není vyloučit čínský dovoz, ale obnovit korektní hospodářskou soutěž. Pokud by se cena dotčeného výrobku zvýšila, údaje o zisku dosahovaném na navazujícím trhu umožňují předpokládat, že tento růst cen by byl zčásti absorbován hospodářskými subjekty působícími na navazujícím trhu. Cena modulů pro konečné uživatele/spotřebitele by se proto neměla výrazně zvýšit, a poptávka po solárních zařízeních by mohla zůstat v předpovězeném rozmezí.
(259)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo výrazný nepříznivý dopad na jiné politiky EU.
8. Závěr ohledně zájmu Unie
(260)
Celkové pozitivní důsledky pro výrobní odvětví Unie převažují nad pravděpodobným negativním dopadem na jiné subjekty na fotovoltaickém trhu, včetně spotřebitelů/jiných konečných uživatelů.
(261)
Vzhledem k výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(262)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(263)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobcům v Unii, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(264)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 10 % z obratu lze na základě informací uvedených v podnětu chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(265)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 10 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(266)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(267)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by se měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(268)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(269)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(270)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(272)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(273)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(274)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(275)
Jak je uvedeno v oddíle 5 oznámení o zahájení řízení, Komise nyní zjišťuje, zda lze veškerý dovoz dotčeného výrobku z ČLR považovat za pocházející z ČLR. To je zvlášť důležité v případě modulů, které mohou obsahovat komponenty a části z různých zemí. Podle čl. 1 odst. 3 základního antidumpingového nařízení může být země vývozu dumpingového výrobku zemí jednající jako prostředník. Je třeba rovněž poznamenat, že podnět se týká dovozu z Číny, aniž by byl blíže určen původ takových zásilek. A konečně v rámci antidumpingových šetření a šetření o vyrovnávacích clech, která provedly USA a která se týkala téhož výrobku dováženého z ČLR, byla zdůrazněna složitost výrobních a montážních operací, které mohou či nemusí být dostačující pro určení původu (9). S ohledem na tyto úvahy, a aniž je dotčen závěr, který bude v této záležitosti s definitivní platností učiněn, se považuje za vhodné, aby výrobek, který je předmětem šetření, pocházející nebo odesílaný z Číny podléhal prozatímním opatřením, pokud se nejedná o výrobek v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT.
(276)
Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla nařízením (EU) č. 182/2013 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR. Cílem bylo umožnit zpětné uplatnění antidumpingových opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a vyrovnávacích opatření podle čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) (10).
(277)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(278)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, jež v souladu s článkem 10 základního antisubvenčního nařízení zahájila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 8. listopadu 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (11), měla by celní evidence dovozu podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení pokračovat.
(279)
V této fázi řízení nelze přijmout žádné rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(280)
Vzhledem k výjimečným okolnostem stávajícího řízení, zvláště tedy proto, že se vztahuje na výrobek určený pro trh, jenž vyžaduje stabilitu dodávek v krátkodobém horizontu, považuje se za vhodné zavést prozatímní antidumpingová opatření postupně. Jelikož zvláště výrobní odvětví Unie utrpělo újmu v důsledku nekalých obchodních praktik dotčené země v období šetření, výrobci v Unii nemohou okamžitě dodat nezbytná množství, pokud v důsledku zavedení opatření dojde ke snížení úrovně dovozu. Postupné zavedení antidumpingového cla umožní výrobnímu odvětví Unie v krátkodobém horizontu zvýšit nabídku. Kromě toho tím, že se výrobnímu odvětví Unie poskytne dostatečná doba ke zvýšení úrovně výroby, dostupnost dotčeného výrobku zůstane na přiměřené úrovni, aby mohla uspokojit poptávku. Proto se považuje za vhodné zavést clo ve dvou krocích.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(281)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní dumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků a destiček typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
i)
od vstupu tohoto nařízení v platnost do 5. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Všechny společnosti
11,8 %
ii)
od 6. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Společnosti uvedené v příloze
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
67,9 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Nařízení (EU) č. 182/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový nadpis G a nový 22. bod odůvodnění, které znějí:
„G. UKONČENÍ CELNÍ EVIDENCE PRO ÚČELY OCHRANY PŘED DUMPINGOVÝM DOVOZEM
(22)
Od 6. června 2013 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná.“
2)
V článku 1 se zrušují slova „čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 a“.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. června 2013.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 513/2013
(2013. gada 4. jūnijs),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un groza Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīts imports
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu un 14. panta 5. punktu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija 2012. gada 6. septembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importu Eiropas Savienībā (“Savienība”).
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad ES uzņēmums ProSun (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 25. jūlijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no kristāliskā silīcija fotoelektrisko (FE) moduļu un to galveno sastāvdaļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekami pamatotiem, lai sāktu izmeklēšanu.
2. Reģistrācija
(3)
Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas tika pamatots ar prasītajiem pierādījumiem, Komisija 2013. gada 1. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 182/2013 (3), ar ko nosaka, ka no 2013. gada 6. marta jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) imports.
3. Procedūrā iesaistītās personas
(4)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes un zināmos importētājus. Komisija informēja arī ražotājus ASV, kas tika paredzētas kā iespējamā analogā valsts.
(5)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(6)
Ņemot vērā, ka izmeklēšanā ir iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajos termiņos, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka tā ir nolēmusi ierobežot līdz saprātīgam skaitam izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”).
a) Savienības ražotāju atlase
(7)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski atlasījusi Savienības ražotājus. Visi zināmie Savienības ražotāji un zināmā ražotāju apvienība tika informēti par Savienības ražotāju pagaidu izlases veidošanu. Pagaidu izlasē bija iekļauti deviņi no aptuveni 220 Savienības ražotājiem, par kuriem pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu (sk. 26. apsvērumu), un kuri tika atlasīti pēc vislielākā reprezentatīvā ražošanas apjoma, ņemot vērā pārdošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu, ko var pienācīgi izmeklēt pieejamā termiņā. Tika nodrošināts, ka izlasē ir iekļauti gan vertikāli integrēti, gan neintegrēti Savienības ražotāji. Arī ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Vairākas ieinteresētās personas izteica piezīmes par pagaidu izlasi, un viena persona pieprasīja, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona.
(8)
Vairākas ieinteresētās personas izteica turpmāk izklāstītos iebildumus par Savienības ražotāju provizorisko izlasi:
i)
dažas personas apgalvoja, ka ierobežotā informācija, kas sniegta saistībā ar provizoriski izveidoto izlasi, ir nepietiekama, tāpēc tās nevar izteikt jēgpilnas piezīmes par ierosināto izlasi. Tās īpaši kritizēja to, ka Savienības ražotāju identitāte ir konfidenciāla, un prasīja, lai tiktu izpausts, kurās dalībvalstīs atrodas atlasītie Savienības ražotāji un kāds ir atlasīto Savienības ražotāju produkcijas īpatsvars no kopējā FE moduļu, elementu un plāksnīšu produkcijas un pārdošanas apjoma un procentuālā daļa, ko nodrošina katrs izlasē iekļautais uzņēmums atsevišķi un visi izlasē iekļautie uzņēmumi kopā;
ii)
izlases veidošanai izmantotā metode tika apstrīdēta, pamatojoties uz to, ka tajā “tiek jaukti trīs dažādi posmi”, proti, atbalsts izmeklēšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definīcija un izlases veidošana. Tika apgalvots, ka tāpēc nav skaidrs, vai Savienības ražošanas nozare jau bija definēta laikā, kad tika veidota izlase, un tādejādi - vai izlasi var uzskatīt par reprezentatīvu. Ja Savienības ražošanas nozare netiek definēta izlases veidošanas posmā, tad ieinteresētajām personām nav iespējams pārliecināties, vai pagaidu izlase ir reprezentatīva un tādējādi - vai, pamatojoties uz izlasi, var pareizi novērtēt Savienības ražošanas nozares stāvokli 19. apsvērumā noteiktajā izmeklēšanas periodā. Turklāt tika apgalvots, ka ir neatbilstīgi pagaidu izlasi veidot, pamatojoties uz Savienības ražotāju sniegtajām atbildēm saistībā ar izmeklēšanas sākšanas atbalsta izvērtēšanu;
iii)
tika arī apgalvots, ka pagaidu izlase ir veidota, ņemot vērā tikai tos uzņēmumus, kas izteikuši atbalstu pašreizējai izmeklēšanai;
iv)
viena persona apgalvoja, ka, tā kā pagaidu izlasē ir iekļauti vertikāli integrēti uzņēmumi, plāksnīšu un elementu ražošanas apjoms var būt divtik vai trīstik liels un tas liek apšaubīt izlases vispārējo reprezentativitāti. Tika prasīts attiecībā uz vertikāli integrētiem ražotājiem skaitīt tikai moduļu produkcijas apjomu, bet ne elementu vai plāksnīšu apjomu;
v)
tā pati persona arī apgalvoja, ka dati, uz kuru pamata veidota izlase, ir vismaz daļēji neuzticami un tas varētu ietekmēt visas pagaidu izlases reprezentativitāti kopumā;
vi)
viena persona iesniedza sarakstu, norādot, ka tajā ir iekļauti vēl aptuveni 150 citi līdzīgā ražojuma ražotāji Savienībā, un apgalvojot, ka tos būtu vajadzējis ņemt vērā, veidojot Savienības ražotāju izlasi.
(9)
Uz personu izteiktajiem argumentiem tika atbildēts šādi:
i)
pretpasākumu riska dēļ Savienības ražotāji pieprasīja, lai to nosaukumi būtu konfidenciāli. Patiesībā patiešām pastāvēja draudi, ka tiks kaitēts Savienības ražotāju uzņēmējdarbībai gan Savienībā, gan ārpus tās. Komisija uzskatīja, ka minētās prasības ir pietiekami pamatotas, lai tās izpildītu. Ja tiktu izpausta individuālu izlasē iekļautu Savienības ražotāju atrašanās vieta vai ražošanas un pārdošanas apjoma īpatsvars, tad varētu viegli noskaidrot attiecīgā ražotāja identitāti, un šajā sakarā izteiktās prasības bija jānoraida;
ii)
Komisija nav “sajaukusi” atbalsta noteikšanu izmeklēšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares noteikšanu un pagaidu izlases veidošanu, jo šie posmi joprojām bija neatkarīgi cits no cita un lēmumi par tiem tika pieņemti atsevišķi. Netika pierādīts, ciktāl to ražošanas un pārdošanas datu izmantošana, kurus iesniedza Savienības ražotāji saistībā ar izmeklēšanas sākšanai piešķirtā atbalsta izvērtēšanu, ir ietekmējuši izlases reprezentativitāti. Sākot izmeklēšanu, Savienības ražošanas nozare patiešām bija definēta provizoriski. Lai provizoriski noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, kas definēts 19. apsvērumā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā ietvertā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem un citām personām pirms izmeklēšanas sākšanas;
iii)
veidojot izlasi, tika ņemti vērā visi Savienības ražotāji, kas atbildēja uz jautājumiem par atbalstu izmeklēšanas sākšanai, neatkarīgi no tā, vai tie atbalstīja izmeklēšanu, iebilda pret to vai vispār neizteica viedokli par to; tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;
iv)
jautājums par divkāršu/trīskāršu saskaitīšanu tika izvērtēts, kad veidoja pagaidu izlasi. Tika konstatēts, ka, izslēdzot Savienības vertikāli integrēto ražotāju plāksnīšu un elementu ražošanas un pārdošanas apjomu, netiktu ņemta vērā brīvajā tirgū pārdotā plāksnīšu un elementu produkcijas daļa. Tāpēc tika uzskatīts, ka, izslēdzot plāksnīšu un elementu pārdošanas apjomu no kopējā ražošanas apjoma, izlase nebūt nekļūtu reprezentatīvāka. Turklāt izlases reprezentativitāte tika noteikta, pamatojoties ne tikai uz ražošanas apjomu, bet arī uz ģeogrāfisko izkliedi un vertikāli integrēto un neintegrēto ražotāju līdzsvarotu pārstāvību. Ražošanas apjoma relatīvā reprezentativitāte tika aprēķināta katra līdzīgā ražojuma veida līmenī. Līdz ar to tika uzskatīts, ka pagaidu izlases veidošanas metode ir pamatota un tāpēc izlase tiek uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz izmeklējamā Savienības attiecīgā ražojuma ražošanas nozari kopumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;
v)
attiecībā uz datu ticamību jānorāda, ka izlase tika veidota, pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama izlases veidošanas laikā, kā paredzēts pamatregulas 17. panta 1. punktā. Attiecībā uz to datu ticamību, kas izmantoti, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, jānorāda, ka izmeklēšanā netika konstatēti pierādījumi, ka pirms izmeklēšanas sākšanas savāktie dati ir būtiski nepilnīgi. Tāpēc var pamatoti pieņemt, ka pamats, kas izmantots provizoriskās izlases veidošanai, ir pietiekami ticams. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;
vi)
attiecībā aptuveni uz 150 papildu Savienības ražotāju sarakstu jānorāda, ka šī informācija tika iesniegta ilgi pēc termiņa, kas noteikts ieinteresētajām personām piezīmju iesniegšanai par pagaidu izlasi un Savienības ražotājiem, lai tie pieteiktos un prasītu iekļaušanu izlasē. Turklāt aptuveni 30 no sarakstā iekļautajiem Savienības ražotājiem faktiski bija zināmi Komisijai izlases veidošanas laikā. Turklāt, veidojot izlasi, tika ņemti vērā visi Savienības ražotāji, kas pieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Līdz ar to izlases reprezentativitāte nav ietekmēta. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(10)
Pēc piezīmju saņemšanas izlases sastāvs tika pārskatīts, jo bija norādes, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem nebūtu bijis spējīgs pilnīgi sadarboties. Lai saglabātu izlases reprezentativitātes līmeni, tika atlasīts vēl viens Savienības ražotājs. Tādējādi pārskatītajā izlasē bija iekļauti desmit uzņēmumi, kas atlasīti, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo apjomu par katru ražošanas līmeni, ņemot vērā pārdošanas apjomu ES tirgū un ģeogrāfisko atrašanās vietu, ko var pienācīgi izmeklēt pieejamā termiņā. Tādējādi pārskatītajā Savienības ražotāju izlasē, rēķinot procentos no kopējā ražošanas apjoma Savienībā, bija pārstāvēti 18-21 % moduļu, 17-24 % elementu un 28-35 % plāksnīšu produkcijas un bija iekļauti vertikāli integrēti un neintegrēti ražotāji. Ņemot vērā, ka precīzas procentuālās daļas norādīšana ļautu aprēķināt minētā papildu Savienības ražotāja ražošanas apjomu un tādējādi arī noskaidrot tā identitāti, šādas precīzas procentuālās daļas nevarēja izpaust.
b) Nesaistīto importētāju atlase
(11)
Ņemot vērā nesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veidošana. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savām darbībām, kas veiktas saistībā ar izmeklējamo ražojumu 19. apsvērumā definētajā izmeklēšanas periodā.
(12)
Aptuveni no 250 nesaistītajiem sūdzības iesniedzēja minētajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās Komisija, 36 atbildēja uz paziņojumam par procedūras sākšanu pievienotās atlases anketas jautājumiem - 35 sniedza atbildes par moduļiem, viens sniedza atbildes par elementiem, bet par plāksnītēm netika saņemta neviena atbilde. Atlase tika veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, aptverot vislielāko reprezentatīvo importa apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi izmeklēt. Tāpēc Komisija atlasīja trīs nesaistītus moduļu importētājus un vienu elementu importētāju. Turklāt, ņemot vērā saņemtās piezīmes, Komisija nolēma iekļaut izlasē vēl vienu nesaistītu moduļu importētāju. Minētais uzņēmums pieteicās un apgalvoja, ka, ņemot vērā tā darbības līmeni, būtu pamatoti to iekļaut izlasē. Tāpēc tā sākotnējais apgalvojums tika izvērtēts atkārtoti, un tika noskaidrots, ka ir pieļauta pārrakstīšanās kļūda attiecībā uz konkrētā importētāja paziņoto importa apjomu. Tāpēc attiecīgais uzņēmums tika iekļauts nesaistīto importētāju izlasē. Turklāt divi uzņēmumi, kas sākotnēji bija iekļauti izlasē, neatbildēja uz anketu jautājumiem un tāpēc tika uzskatīti par tādiem, kas nesadarbojas izmeklēšanā, un izslēgti no nesaistīto importētāju izlases. Tādējādi nesaistīto importētāju izlasē bija iekļauti divi moduļu importētāji un viens elementu importētājs, kuru importa apjoms bija aptuveni 2-5 % no kopējā apjoma, kas importēts no attiecīgās valsts. Tomēr pēc tam, kad bija saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, tika noskaidrots, ka diviem no trim importētājiem pamatdarbība faktiski ir saules energoiekārtu uzstādīšana, nevis attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa attiecīgā ražojuma Savienībā tiek ievesta ar tādu uzņēmumu starpniecību, kuri saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ĶTR, vai ar iekārtu uzstādītāju vai projektu izstrādātāju starpniecību. Ņemot vērā šos apstākļus, izlase tika provizoriski uzskatīta par reprezentatīvu. Tomēr Komisija izmeklēšanas turpmākajā gaitā sazināsies vēl ar citiem nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojās, lai pārliecinātos, vai tos var uzskatīt par importētājiem, un noskaidrotu, vai izlasi var palielināt.
c) Ražotāju eksportētāju atlase
(13)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta atlase dempinga noteikšanai. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savām darbībām, kas veiktas saistībā ar izmeklējamo ražojumu 19. apsvērumā definētajā izmeklēšanas periodā. Tika informētas arī attiecīgās valsts iestādes.
(14)
Izlases veidošanas laikā pieteicās 135 Ķīnas ražotāji eksportētāji (bieži tās bija vairāku uzņēmumu grupas). Uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāv aptuveni 80 % no kopējās Ķīnas eksporta vērtības. Izveidotajā septiņu uzņēmumu grupu izlasē ir iekļauti trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais moduļu eksporta apjoms, abi eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais elementu eksporta apjoms, un abi eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais plāksnīšu eksporta apjoms.
d) Atbildes uz anketu jautājumiem un pārbaudes
(15)
Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kā arī izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un augšupējiem un lejupējiem ekonomikas dalībniekiem un to apvienībām, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Komisija sazinājās arī ar patērētājus pārstāvošu apvienību.
(16)
Atbildes uz anketu jautājumiem tika saņemtas no visiem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, trim izlasē iekļautiem savstarpēji nesaistītiem Savienības importētājiem, kā arī 21 augšupējā un lejupējā ekonomikas dalībnieka un trim šādu dalībnieku apvienībām.
(17)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos (to grupās):
a)
ražotāji Savienībā:
-
pārbaudes apmeklējumi tika veikti 10 izlasē iekļautu Savienības ražotāju uzņēmumos;
b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, ĶTR,
-
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, ĶTR,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd, ĶTR,
-
JingAo Group, ĶTR,
-
Jinzhou Yangguang Energy, ĶTR,
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, ĶTR,
-
Yingli Green Energy Holding Company, ĶTR;
c)
saistītie importētāji Savienībā:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, Vācija,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itālija,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rome, Itālija,
-
Sunways AG, Konstanz, Vācija,
-
JA Solar GmbH, Munich, Vācija;
d)
saistītie tirgotāji/importētāji ārpus Savienības:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taivāna,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals,
-
Wealthy Rise International Ltd, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Šveice,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Šveice;
e)
nesaistītais importētājs Savienībā:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Vācija;
f)
augšupējie ekonomikas dalībnieki:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Vācija,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Vācija;
g)
lejupējie ekonomikas dalībnieki:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Vācija,
-
ValSolar SL, Badajoz, Spānija;
h)
apvienības:
-
EPIA, Brussels, Beļģija.
(18)
Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem ĶTR gadījumā, ja tiem netiek piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), tika veikta pārbaude šādos uzņēmumos, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz datiem no Indijas kā analogās valsts:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija.
4. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(19)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(20)
Attiecīgais ražojums ir kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi un elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos un kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kas nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas. Elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus. Uz šo ražojumu pašlaik attiecas KN kodi ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (“attiecīgais ražojums”).
(21)
Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:
-
ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,
-
plānkārtiņu FE ražojumi,
-
kristāliskā silīcija FE ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija FE elements(-i).
(22)
FE moduļi, elementi un plāksnītes pārveido saules gaismu elektroenerģijā. Šādu pārveidošanu nodrošina elementi, kas absorbē gaismu un pārveido to elektroenerģijā ar kristāliskā silīcija starpniecību.
(23)
Plāksnītes ir ražošanas procesa pirmais posms. Tās ir izgatavotas no kristāliskā silīcija un ir galvenā sastāvdaļa elementu ražošanā.
(24)
Vispirms kristāliskais silīcijs ir jāizkausē, lai iegūtu kristāliskā silīcija lietņus, ko sazāģē plāksnītēs. Plāksnītēm veic secīgu apstrādi ar augstas tehnoloģijas pusvadītāju, lai izveidotu darboties spējīgus saules enerģijas elementus. Elementi ir ražošanas procesa otrais posms. Tiem ir p-n pāreja, lai savāktu un pārnestu elementa saražoto elektroenerģiju.
(25)
Moduļi ir ražošanas procesa trešais posms. Lai samontētu moduļus, elementus sakausē kopā ar plakanām stieplēm vai metāla lentēm, lai izveidotu elementu virkni. Tās ielaminē starp loksnēm. Augšpusē izmanto pārsvarā stiklu, bet apakšpusē - polimēra atbalsta loksni. Lai veiktu montāžu uz vietas (piemēram, uz jumtiem), parasti izveido rāmjus. Modulis var būt un var nebūt aprīkots ar invertoru.
2. Līdzīgais ražojums
(26)
Izmeklēšanā ir pierādīts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo Indijā - valstī, kas tika izmantota kā analogā valsts normālās vērtības noteikšanai, - un pārdod tās iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tiem ir viens un tas pats galvenais galīgais izmantojums. Tāpēc tos provizoriski uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.
3. Apgalvojumi par ražojumu klāstu
i) Fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums
(27)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmeklēšanu nevar attiecināt uz trim ražojumiem ar atšķirīgām fizikālajām, ķīmiskajām un tehniskajām īpašībām un ka tāpēc attiecībā uz moduļiem, elementiem un plāksnītēm jāveic trīs atsevišķas izmeklēšanas. Turklāt minētās personas apgalvoja, ka nav skaidrs, vai izmeklēšana attiecas uz vienu vienotu ražojumu vai trim atsevišķiem ražojumiem, un ka tāpēc tās nevar pilnīgi aizstāvēt savas intereses. Tika arī prasīts alternatīvi no izmeklēšanas izslēgt plāksnītes gadījumā, ja no tās netiek izslēgtas monoplāksnītes (sk. 42.-44. apsvērumu).
(28)
Plāksnīšu, elementu un moduļu ražošana ir viens vienots ražošanas process ar atšķirīgiem ražošanas posmiem. No moduļiem, elementiem un plāksnītēm kopā ir atkarīgas gatavā ražojuma (t. i., moduļu) īpašības. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka plāksnīšu un elementu ražošana ir tieši paredzēta vienīgi moduļu izgatavošanai; moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības (kas ir atkarīgas no izmantotā izejmateriāla) un vienāds galvenais galīgais izmantojums, proti, tos pārdod iebūvēšanai saules FE sistēmās. Moduļu veiktspēja ir tieši saistīta ar plāksnīšu un elementu veiktspēju.
(29)
Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu bija skaidri noteikts, ka moduļi, elementi un plāksnītes ir izmeklējamais ražojums. Tāpēc ieinteresētās personas varēja pilnīgi aizstāvēt savas intereses, pamatojoties uz attiecīgi definēto ražojumu. Tāpēc argumenti tika noraidīti.
ii) Atšķirīga nomenklatūra
(30)
Tika arī apgalvots, ka moduļus, elementus un plāksnītes nevar uzskatīt par vienotu ražojumu, jo tiem ir vairāki atšķirīgi astoņu ciparu KN kodi, sešu ciparu apakšpozīcija, četru ciparu HS pozīcija un divu ciparu nodaļu līmeņi, un tie ir arī iekļauti atšķirīgās HS nomenklatūras sadaļās. Šis arguments kā tāds nav būtisks, lai noteiktu ražojumu klāstu antidempinga izmeklēšanā, kas ir pamatota ar attiecīgā ražojuma fizikālajām īpašībām.
iii) Elementu pievienotā vērtība
(31)
Vairākas personas apgalvoja, ka elementu pārveidošanas procesā radītā pievienotā vērtība veido lielāko daļu no moduļa vērtības un ka tāpēc elementi jāuzskata par atsevišķu ražojumu.
(32)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka elementu ražošana ir ražošanas procesa tehnoloģiski vissarežģītākā daļa. Tomēr tajā tika arī pierādīts, ka minētie trīs apstrādes posmi ir savstarpēji saistīti un ka pievienotā vērtība nav koncentrēta konkrētā ražošanas procesa posmā, bet ir sadalīta pa visu ražošanas procesu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
iv) Atsevišķi tirdzniecības tirgi
(33)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir atsevišķi tirdzniecības tirgi un ka tāpēc minētie ražojumi jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem; to pierādot arī fakts, ka liels skaits ražotāju nav vertikāli integrēti.
(34)
Moduļus, elementus un plāksnītes nevar uzskatīt par atsevišķiem ražojumiem, kuru cenu svārstības ir atkarīgas tikai no tirgus faktoriem. Faktiski to cenas ir cieši savstarpēji saistītas, un tās ietekmē polisilīcija cena. Līdzīgi, kā paskaidrots 23.-25. apsvērumā, attiecīgais ražojums tiek izgatavots vienotā ražošanas procesā, kam ir dažādi posmi. Tas, ka daži ražotāji nav vertikāli integrēti, ir tikai darījumu lēmumu un apjomradītu ietaupījumu dēļ un nemaina šo secinājumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.
v) Galīgais izmantojums un savstarpējā aizstājamība
(35)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka moduļi, elementi un plāksnītes jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem, ņemot vērā to, ka tiem ir atšķirīgs galīgais izmantojums un ka tie nav savstarpēji aizstājami.
(36)
Kā norādīts iepriekš, izmeklēšanā tika pierādīts, ka plāksnīšu, elementu un moduļu ražošanas process ir vienots ražošanas process un ka tāpēc jautājums par vienota ražošanas procesa dažādu posmu savstarpējo aizstājamību nav aktuāls. Turklāt moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir viens un tas pats galīgais izmantojums, proti, saules gaismas pārveidošana elektroenerģijā, un tāpēc tos nevar izmantot citiem mērķiem.
vi) Izplatīšanas kanāli
(37)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka moduļiem, elementiem un plāksnītēm nav vieni un tie paši izplatīšanas kanāli un ka tāpēc tos nevar uzskatīt par vienotu ražojumu. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka moduļus, elementus un plāksnītes var izplatīt atšķirīgos vai līdzīgos izplatīšanas kanālos. Tomēr galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.-29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirīgi izplatīšanas kanāli nav uzskatāmi par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.
vii) Patērētāju uztvere
(38)
Tika apgalvots, ka moduļi, elementi un plāksnītes būtiski atšķiras no patērētāju uztveres viedokļa un ka tāpēc tos nevajadzētu uzskatīt par vienotu ražojumu.
(39)
Līdzīgi kā norādīts iepriekš, galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.-29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirīga patērētāju uztvere nav uzskatāma par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.
viii) Plānkārtiņu ražojumi
(40)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj plānkārtiņu FE ražojumi, norādot, ka tiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats galvenais galīgais izmantojums.
(41)
Plānkārtiņu FE ražojumi ir skaidri izslēgti no ražojuma definīcijas; sk. 21. apsvērumu. Plānkārtiņu FE ražojumiem patiešām ir atšķirīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu. Tos izgatavo atšķirīgā ražošanas procesā un ne no kristāliskā silīcija, kas ir galvenā izejviela moduļu, elementu un plāksnīšu ražošanā. Tiem ir mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos, un tāpēc tie nav piemēroti tādiem pašiem lietojumiem kā attiecīgais ražojums. Tāpēc argumenti bija jānoraida.
ix) Monoplāksnīšu izslēgšana
(42)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka monoplāksnītes būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, jo to fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības atšķiras no multiplāksnīšu īpašībām. Tika apgalvots, ka tām atšķiras kristālu struktūra, forma un ārējais izskats. Tika arī apgalvots, ka Savienībā monoplāksnītes netiek ražotas.
(43)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka monoplāksnītēm ir augstāka kvalitāte nekā multiplāksnītēm, kaut arī tās iegūst līdzīgos ražošanas procesos, izmantojot to pašu galveno izejvielu (polisilīciju). Tāpēc tiek secināts, ka monoplāksnītēm un multiplāksnītēm ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības.
(44)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka galvenais galīgais izmantojums ir viens un tas pats, jo gan monoplāksnītes, gan multiplāksnītes ir paredzētas vienīgi saules enerģijas elementu (attiecīgi monoelementu un multielementu) ražošanai, lai galu galā izgatavotu saules enerģijas moduļus (attiecīgi monomoduļus un multimoduļus). Nav būtisku atšķirību starp abiem plāksnīšu veidiem, tie ir savstarpēji aizstājami, un tos var izmantot elementu ražošanai. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienībā monoplāksnītes netiek ražotas, izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienībā ražo gan monoplāksnītes, gan multiplāksnītes. Tāpēc šis arguments ir jānoraida.
x) Pusfabrikāti
(45)
Tika arī apgalvots, ka plāksnītes un elementus var uzskatīt par diviem atsevišķiem pusfabrikātiem, savukārt moduļi ir gatavie ražojumi un tāpēc tie nebūtu uzskatāmi par vienu vienotu ražojumu.
(46)
Kā norādīts iepriekš, galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.-29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirība starp pusfabrikātiem vai gataviem ražojumiem nav uzskatāma par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.
xi) Ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces
(47)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai no ražojuma definīcijas tiktu izslēgti saules enerģijas paneļi, kas paredzēti tikai 12 V akumulatoru lādēšanai, pamatojoties uz to, ka to galīgais izmantojums atšķiras no pieslēgšanai tīklam paredzēto moduļu galīgā izmantojuma, jo šādiem saules enerģijas paneļiem ir daudz zemāka jauda vatos un tāpēc tie nav piemēroti pieslēgšanai tīklam.
(48)
Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklējamais ražojums neietver ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus. Moduļiem, kas sastāv vairāk nekā no sešiem elementiem un kas paredzēti tikai akumulatoru uzlādēšanai, ir tādas pašas pamatīpašības un veiktspēja kā pieslēgšanai tīklam paredzētiem moduļiem. Tiem izmanto tukšgaitas spriegumu, kas ir mazāks nekā tas, kuru izmanto pieslēgšanai tīklam paredzētiem moduļiem. Neraugoties uz šo atšķirību, izmeklēšanā tika atklāts, ka šā veida moduļus var pieslēgt tīklam. Zemāku spriegumu var vienkārši kompensēt, palielinot elementu izmērus un/vai skaitu. Tāpēc moduļi, kas paredzēti akumulatoru uzlādēšanai un kas sastāv vairāk nekā no sešiem elementiem, ir iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā.
xii) Secinājums
(49)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi, kā arī tādi elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos, kā aprakstīts iepriekš, ir vienots ražojums. Tomēr Komisija turpinās izvērtēt, vai moduļi, elementi un plāksnītes ir viens vienots ražojums vai divi vai trīs atsevišķi ražojumi. Tāpēc tā aicina visas ieinteresētās personas izteikt savu viedokli par šo jautājumu, ņemot vērā Komisijas secinājumu, kas izdarīts šajā procesa posmā. Katrā ziņā, pat ja galu galā tiktu secināts, ka tie ir divi vai trīs atšķirīgi ražojumi, pašreizējā izmeklēšana tāpat tiktu attiecināta uz visiem šiem atšķirīgajiem ražojumiem un galīgos pasākumus moduļiem, elementiem un plāksnītēm varētu noteikt neatkarīgi no tā, vai tie ir viens ražojums vai vairāki ražojumi.
C. DEMPINGS
1. Ķīnas Tautas Republika
1.1. Tirgus ekonomikas režīms
(50)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam, veicot antidempinga izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību tiem ražotājiem, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar 2. panta 1.-6. punktu.
(51)
Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk ir sniegts šo kritēriju izklāsts:
1)
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;
2)
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem;
3)
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
4)
tiesību akti par bankrotu un īpašuma tiesībām paredz juridisku noteiktību un stabilitāti; un
5)
valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.
(52)
Pašreizējā izmeklēšanā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapā iekļautajiem jautājumiem norādītajos termiņos.
(53)
Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieprasījumos ietverto informāciju, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus.
(54)
Pārbaudē tika konstatēts, ka neviens no septiņiem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumu grupām), kas pieprasīja TER, neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju prasībām.
(55)
Visas septiņas uzņēmumu grupas izmantoja preferenciālo nodokļu režīmu(-us) un dotācijas, un attiecīgi tās nav pierādījušas, ka uz tām neattiecas būtiski izkropļojumi, kas pārnesti no ārpustirgus ekonomikas sistēmas, un tāpēc tās neatbilda TER novērtējuma 3. kritērija prasībām.
(56)
Sešas uzņēmumu grupas nevarēja pierādīt, ka to kontus revidē neatkarīgs revidents atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tāpēc tās neatbilda TER novērtējuma 2. kritērija prasībām.
(57)
Viena uzņēmumu grupa nevarēja pierādīt, ka visiem tās uzņēmumiem ir piemērojami tiesību akti par bankrotu, un tāpēc neatbilda TER novērtējuma 4. kritērija prasībām.
(58)
Turklāt trīs uzņēmumu grupas nav varējušas pierādīt, ka to darbībā nenotiek nozīmīga valsts iejaukšanās, un tāpēc neatbilda TER novērtējuma 1. kritērija prasībām.
(59)
Pēc tam, kad bija darīti zināmi secinājumi par TER, tika saņemtas piezīmes no visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.
(60)
Divas uzņēmumu grupas iesniedza procesuālu piezīmi un apgalvoja, ka lēmumi par TER pieņemti novēloti, t. i., pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu termiņa, un ka tāpēc izmeklēšana būtu nekavējoties jāizbeidz. Lai pamatotu savu apgalvojumu, tās atsaucās uz Tiesas spriedumiem Brosmann (4) un Aokang (5)“kurpju” lietās.
(61)
Vispirms jāatgādina, ka Brosmann un Aokang lietas nav būtiskas TER analīzes likumības novērtēšanai šajā izmeklēšanā, jo atšķirībā no šīs izmeklēšanas minētās lietas attiecas uz situācijām, kad TER novērtējumi netika veikti vispār.
(62)
Turklāt Brosmann un Aokang lietas nav būtiskas šīs izmeklēšanas likumības novērtēšanai arī tāpēc, ka pamatregula kopš tā laika ir grozīta. Grozītās pamatregulas 2. panta 7. punkts paredz, ka Komisija pieņem lēmumus par TER tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas iekļauti izlasē atbilstoši pamatregulas 17. pantam, un ka šādu lēmumu pieņem septiņu mēnešu laikā, tomēr jebkurā gadījumā ne ilgāk kā astoņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas. Minētais grozītais pants ir piemērojams jebkādai jaunajai un notiekošajai izmeklēšanai, sākot no 2012. gada 15. decembra, tātad arī pašreizējai.
(63)
Jebkurā gadījumā pastāvošās judikatūras interpretācija, saskaņā ar kuru tiesības uz lēmumu pieņemšanu par TER nav pārkāptas per se neatkarīgi no tā, ka nebija ievērots trīs mēnešu termiņš, ir jāpatur spēkā.
(64)
Saņemtās galvenās būtiskās piezīmes attiecās uz preferenciālo nodokļu režīmu un dotācijām. Eksportētāji nepastrīdēja konstatētos faktus, bet apšaubīja to būtiskumu attiecībā uz TER 3. kritērija izpildi. Proti, tie apgalvoja, ka valsts pabalsti neveido to attiecīgā apgrozījuma būtisku īpatsvaru.
(65)
Šajā saistībā jānorāda, ka tāda ienākuma nodokļa sistēma, kas ir labvēlīga atsevišķiem uzņēmumiem, kurus valdība uzskata par stratēģiskiem, acīmredzami nav tirgus ekonomikai raksturīga. Šādu sistēmu joprojām būtiski ietekmē valsts īstenota plānošana. Jānorāda arī, ka dažu ienākuma nodokļa samazinājumu radītie izkropļojumi ir būtiski, jo tie pilnīgi maina to peļņas summu pirms nodokļu samaksas, kas uzņēmumam jāsasniedz, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem. Izkropļojumi ir arī pastāvīgi, un, ņemot vērā priekšrocības būtību, absolūtajam izmeklēšanas laikā saņemtajam ieguvumam nav nozīmes, novērtējot, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tā vietā būtiskuma novērtējums jāveic, pamatojoties uz pasākuma vispārējo ietekmi uz uzņēmuma finansiālo un saimniecisko stāvokli.
(66)
Attiecībā uz 2. kritēriju trīs uzņēmumu grupas apgalvoja, ka tās ir ievērojušas attiecīgos starptautisko grāmatvedības standartu noteikumus, jo to ASV konsolidētie konti pilnīgi atbilst minētajiem standartiem. Daži uzņēmumi arī apgalvoja, ka to konti kopumā atbilst Ķīnas grāmatvedības standartiem, kurus tie uzskata par tādiem, kas ir līdzvērtīgi starptautiskajiem standartiem. Tomēr jautājums nav par to, vai Ķīnas grāmatvedības standarti atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Jautājums ir par to, vai konti atbilst piemērojamiem grāmatvedības standartiem. Minētajos apgalvojumos jo īpaši nav ņemts vērā tas, ka attiecībā uz individuāliem attiecīgo Ķīnas uzņēmumu finanšu pārskatiem tika konstatēts, ka vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti (un tiem atbilstīgie Ķīnas grāmatvedības standarti), tostarp standarti attiecībā uz inventāra nolietojumu un saistīto personu darījumu izpaušanu, ir pārkāpti.
(67)
Attiecībā uz 1. kritēriju, ņemot vērā no personām saņemtās piezīmes un spriedumu lietā C-337/09 P (6), tiek secināts, ka to ir izpildījuši visi uzņēmumi. Tomēr vispārējais lēmums par TER attiecībā uz visiem izlasē iekļautajiem eksportētājiem nemainās, jo tie joprojām neatbilst 2. un 3. kritērija prasībām.
(68)
Attiecībā uz 4. kritēriju 57. apsvērumā minētā uzņēmumu grupa varēja pierādīt, ka pa to laiku ir ierosināta bankrota procedūra pret galveno Ķīnas grupas uzņēmumu. Tāpēc tiek secināts, ka attiecīgā uzņēmumu grupa atbilst šim kritērijam. Tomēr vispārējais lēmums par TER attiecībā uz šo uzņēmumu grupu nemainās, jo tie neatbilst 2. un 3. kritērija prasībām.
(69)
Tātad jāsecina, ka nav pierādīts, ka jebkurš no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atbilst TER 2. un/vai 3. kritērijam. Tāpēc nevienam no minētajiem uzņēmumiem nevar piešķirt TER.
1.2. Atsevišķa pārbaude
(70)
Astoņpadsmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās un nav iekļautas izlasē, iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi atbilstoši pamatregulas 17. panta 3. punktam.
(71)
Ņemot vērā saņemto pieprasījumu lielo skaitu, Komisija ir provizoriski secinājusi, ka atsevišķas pārbaudes būtu nepamatoti apgrūtinošas un liegtu pabeigt izmeklēšanu savlaicīgi. Attiecīgi tika provizoriski nolemts nepieņemt atsevišķas pārbaudes pieprasījumus.
1.3. Analogā valsts
(72)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtība tiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, izmantojot cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).
(73)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot ASV un aicināja visas ieinteresētās personas izteikt piezīmes par to.
(74)
Vairāki eksportētāji un importētāji ir iesnieguši piezīmes par analogās valsts izvēli, norādot, ka ASV nebūtu piemērota kā analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka daļā IP laika ASV tirgus tika aizsargāts no Ķīnas importa ar antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem.
(75)
Ieinteresētās personas ierosināja, ka piemērotākas analogās valstis būtu Taivāna, Indija un Dienvidkoreja. Pēc minēto piezīmju saņemšanas tika nolemts paplašināt analīzi attiecībā uz piemērotas analogās valsts noteikšanu. Tāpēc tika uzrunāti visi lielākie saules enerģijas paneļu ražotāji. Kopumā notika sazināšanās ar 34 uzņēmumiem Indijā, 9 uzņēmumiem Japānā, 15 uzņēmumiem Malaizijā, 2 uzņēmumiem Meksikā, 34 uzņēmumiem Korejā, 9 uzņēmumiem Singapūrā, 43 uzņēmumiem Taivānā un 21 uzņēmumu ASV.
(76)
Atbildes tika saņemtas no diviem uzņēmumiem Indijā, diviem uzņēmumiem Taivānā un diviem uzņēmumiem ASV. Tā kā Taivānas uzņēmumi ražoja gandrīz tikai FE elementus, bet no Ķīnas tiek eksportēti galvenokārt moduļi un tā kā tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstošas, lai tās izmantotu par analogo valsti, ņemot vērā saņemtās piezīmes, tika provizoriski nolemts par analogo valsti izmantot Indiju. Jānorāda, ka Komisija var izskatīt šo jautājumu vēlreiz tad, ja turpmākajā izmeklēšanā tiek atklāts, ka moduļi, elementi un plāksnītes ir divi vai trīs atšķirīgi ražojumi. Turklāt Indija neražo plāksnītes, tāpēc ir iespējams, ka attiecībā uz plāksnītēm būs jāizvēlas cita analogā valsts.
(77)
Viens Indijas ražotājs sniedza nepilnīgu atbildi. Tāpēc minētā uzņēmuma sniegto informāciju normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot. Tomēr tā sniegto un pārbaudīto informāciju varēja izmantot, lai apstiprinātu, ka informācija, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kurš pilnīgi sadarbojās, patiešām ir reprezentatīva attiecībā uz Indijas tirgu.
1.4. Normālā vērtība
(78)
Tā kā nevienam no izlasē iekļautajiem Ķīnas eksportētājiem netika piešķirts TER, normālo vērtību noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, par analogo trešo valsti ar tirgus ekonomiku izmantojot Indiju.
(79)
Vispirms tika apzināti ražojumu veidi, ko iekšzemes tirgū pārdod analogās valsts ražotājs un kas bija identiski vai tieši pielīdzināmi ražojumu veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.
(80)
Tad Komisija pārbaudīja, vai attiecībā uz analogās valsts ražotāju katru līdzīgā ražojuma veidu, ko pārdod iekšzemes tirgū, var uzskatīt par tādu, ko pārdod parastajā tirdzniecības apritē. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū IP laikā.
(81)
Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no attiecīgā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū IP laikā.
(82)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no attiecīgā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu.
(83)
Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē.
(84)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību.
(85)
Lai noteiktu salikto normālo vērtību, vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, guva vienīgais analogās valsts ražotājs, kurš pilnīgi sadarbojās, pieskaitīja pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms to izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.
(86)
Saules enerģijas plāksnītēm normālo vērtību nevarēja noteikt, izmantojot 79.-85. apsvērumā aprakstīto metodi, jo neviens no Indijas ražotājiem, kas sadarbojās, neražoja saules enerģijas plāksnītes. Tika pārbaudīts, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz ļoti līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā piemērojot korekcijas attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām. Saules enerģijas plāksnītēm vislīdzīgākais ražojums būtu saules enerģijas elements. Tomēr plāksnītēm ir nepieciešama būtiska apstrāde, lai tās pārveidotu par elementiem. Turklāt, lai izmantotu šo metodi, vajadzētu veikt būtiskas korekcijas, kuru apjomu nevar ticami noteikt. Tāpēc elementa normālo vērtību nevar izmantot par pamatu plāksnītes normālās vērtības noteikšanai. Tika apsvērta alternatīva iespēja izmantot to plāksnīšu cenas, ko Indijas tirgū pārdod ražotāji no tirgus ekonomikas valstīm, jo šādas cenas ir reprezentatīvas attiecībā uz tirgus apstākļiem, kas dominē plāksnīšu tirgū Indijā. Tā kā Dienvidkoreja ir vislielākā tirgus ekonomikas valsts, kas piegādā plāksnītes analogās valsts ražotājiem, normālā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz Dienvidkorejas plāksnīšu cenu Indijas tirgū.
1.5. Eksporta cena
(87)
Ražotāji eksportētāji veica eksporta preču pārdevumus uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā.
(88)
Attiecībā uz gadījumiem, kad eksporta preču pārdevumus uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.
(89)
Attiecībā uz gadījumiem, kad eksporta preču pārdevumus uz Savienību veica, izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz attiecīgo saistīto uzņēmumu tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā. Tika veiktas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas, vispārējiem un administratīviem izdevumiem un peļņu. Attiecībā uz peļņas procentu tika izmantota peļņa, ko guva attiecīgā ražojuma nesaistītais importētājs, kurš sadarbojās, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu, ņemot vērā saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju.
1.6. Salīdzinājums
(90)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(91)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(92)
Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, pareizu un pamatotu ar pārbaudītiem pierādījumiem, izdarīja atbilstošas korekcijas attiecībā uz fizikālajām īpašībām, netiešajiem nodokļiem, transportēšanas, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām un maksām par banku pakalpojumiem.
1.7. Dempinga starpības
(93)
Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra veida līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(94)
Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība no starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(95)
Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tāpēc vispirms noteica sadarbības līmeni, to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, salīdzinot ar kopējo Ķīnas importa apjomu Savienībā.
(96)
Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nodrošināja vairāk nekā 80 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās, īstenojuši dempingu zemākā līmenī un šādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti.
(97)
Tādējādi pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
96,2 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums)
88,5 %
Visi pārējie uzņēmumi
112,6 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīcija
(98)
Līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 220 ražotāji. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un turpmāk tekstā ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(99)
Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu IP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā ietvertā informācija, makroekonomiskie dati, ko sniedzis neatkarīgs konsultāciju uzņēmums Europressedienst (“konsultants”), un pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketu jautājumiem, jo pilnīgas publiski pieejamas informācijas par produkciju nebija. Tā kā Savienībā importētajiem moduļiem, elementiem un plāksnītēm piemēro muitas pozīcijas, kas attiecas uz ražojumiem, kurus neskar pašreizējā izmeklēšana, importa apjomu un vērtības noteikšanai nevarēja izmantot Eurostat datus. Importa apjomi un vērtība tika noteikti, pamatojoties uz konsultanta sniegtajiem datiem. Ja bija iespējams, no konsultanta saņemtos datus salīdzināja ar publiski pieejamo avotu datiem un ar pārbaudītajām atbildēm uz anketu jautājumiem.
(100)
Tādējādi tika aprēķināts, ka kopējais produkcijas apjoms Savienībā IP laikā bija aptuveni 4 GW moduļiem, 2 GW elementiem un 2 GW plāksnītēm.
(101)
Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauti 10 Savienības ražotāji, kuru saražotās produkcijas īpatsvars bija 18-21 % no kopējās moduļu produkcijas Savienībā, 17-24 % no kopējās elementu produkcijas Savienībā un 28-35 % no kopējās plāksnīšu produkcijas Savienībā.
2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(102)
Daļa Savienības ražošanas nozares ir vertikāli integrēta, un ievērojama daļa Savienības ražošanas nozares produkcijas, jo īpaši elementu un plāksnīšu, bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām.
(103)
Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un citus ekonomiskos rādītājus, tika izvērtēts, vai un ciktāl ir jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma (izmantošanai pašu vajadzībām) turpmākais lietojums.
(104)
Lai radītu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, tika analizēti dati par visām ar līdzīgo ražojumu saistītām darbībām, pēc tam nosakot, vai saražotā produkcija bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām vai brīvajam tirgum.
(105)
Tika konstatēts, ka būtu jāpārbauda šādi ar Savienības ražošanas nozari saistītie ekonomiskie rādītāji attiecībā uz visām darbībām (tostarp ražošanas nozares produkcijas izmantošanu pašu vajadzībām): patēriņš, pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, izaugsme, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un dempinga starpības lielums. Tas ir tādēļ, ka izmeklēšanā tika pierādīts, minētos rādītājus var pamatoti pārbaudīt attiecībā uz visu darbību, jo izmantošanai pašu vajadzībām paredzēto produkciju vienlīdz ietekmēja arī konkurence, ko radīja imports no attiecīgās valsts. Turpmāk tekstā izmantošana pašu vajadzībām un brīvais tirgus kopā saukti par “kopējo tirgu”.
(106)
Attiecībā uz rentabilitāti analīze bija vērsta uz brīvo tirgu, jo tika konstatēts, ka cenas pašu patēriņam paredzētās produkcijas tirgū ne vienmēr atspoguļoja tirgus cenas un ka tās ir ietekmējušas šo rādītāju.
3. Patēriņš Savienībā
(107)
Patēriņš Savienībā veidoja attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu un līdzīgā ražojuma kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, ieskaitot izmantošanai pašu vajadzībām paredzētos ražojumus. Nebija pieejami pilnīgi dati par Savienības ražošanas nozares produkcijas kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Turklāt imports uz Savienību bija reģistrēts ar muitas pozīcijām, kas attiecas uz citiem ražojumiem, kurus neskar pašreizējā izmeklēšana. Attiecīgi importa apjomu un vērtības noteikšanai nevarēja izmantot Eurostat datus. Tāpēc patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz 99. apsvērumā minētā konsultanta sniegtajiem datiem, ko salīdzināja ar publiski pieejamiem avotiem, piemēram, tirgus pētījumiem, publiski pieejamiem pētījumiem un ar pārbaudītajām atbildēm uz anketu jautājumiem.
(108)
Patēriņa Savienībā dinamika bija šāda:
1.a tabula
Moduļu patēriņš Savienībā (MW)
2009
2010
2011
IP
Kopējais tirgus
5 465
12 198
19 878
17 538
Indekss (2009. gads = 100)
100
223
364
321
Avots:
Europressedienst.
1.b tabula
Elementu patēriņš Savienībā (MW)
2009
2010
2011
IP
Kopējais tirgus
2 155
3 327
4 315
4 021
Indekss (2009. gads = 100)
100
154
200
187
Avots:
Europressedienst.
1.c tabula
Plāksnīšu patēriņš Savienībā (MW)
2009
2010
2011
IP
Kopējais tirgus
1 683
2 376
2 723
2 163
Indekss (2009. gads = 100)
100
141
162
129
Avots:
Europressedienst.
(109)
Attiecīgajā periodā kopējais moduļu patēriņš Savienībā palielinājās par 221 %, elementu patēriņš - par 87 %, un plāksnīšu patēriņš - par 29 % laikposmā no 2009. gada līdz IP, bet IP laikā tas samazinājās salīdzinājumā ar 2011. gadu. Kopumā izmeklējamā ražojuma patēriņš Savienībā būtiski palielinājās, salīdzinot ar 2009. gadu.
4. Imports no attiecīgās valsts
4.1. Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa
(110)
Importa dinamika no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda:
2.a tabula
Moduļu imports no ĶTR (MW)
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no ĶTR
3 425
8 606
15 810
13 986
Indekss (2009. gads = 100)
100
251
462
408
Tirgus daļa kopējā tirgū
63 %
71 %
80 %
80 %
Avots:
Europressedienst.
2.b tabula
Elementu imports no ĶTR (MW)
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no ĶTR
175
530
970
1 019
Indekss (2009. gads = 100)
100
303
554
582
Tirgus daļa kopējā tirgū
8 %
16 %
22 %
25 %
Avots:
Europressedienst.
2.c tabula
Plāksnīšu imports no ĶTR (MW)
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no ĶTR
95
523
880
711
Indekss (2009. gads = 100)
100
551
926
748
Tirgus daļa kopējā tirgū
6 %
22 %
32 %
33 %
Avots:
Europressedienst.
(111)
Attiecīgajā periodā importa apjoms uz Savienību no attiecīgās valsts būtiski palielinājās, proti, moduļiem par 308 %, elementiem par 482 % un plāksnītēm par 648 %. Tāpēc būtiski palielinājās arī tirgus daļa importam no attiecīgās valsts uz Savienību. Konkrētāk, tirgus daļa moduļu importam no attiecīgās valsts palielinājās no 63 % līdz 80 %, elementu importa tirgus daļa palielinājās no 8 % līdz 25 %, un plāksnīšu importa tirgus daļa palielinājās no 6 % līdz 33 %. Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma imports no ĶTR būtiski palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē.
(112)
Jānorāda, ka importa no attiecīgās valsts palielinājums bija daudz lielāks nekā attiecīgā ražojuma patēriņa palielinājums Savienībā. Attiecīgi ražotāji eksportētāji varēja gūt labumu no patēriņa palielinājuma Savienībā, un, palielinoties tirgus daļām, to stāvoklis tirgū kļuva stabilāks.
4.2. Importa cenas un cenu samazinājums
(113)
Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:
3.a tabula
Moduļu importa no ĶTR cena (EUR/kW)
2009
2010
2011
IP
Importa cenas
2 100
1 660
1 350
764
Indekss (2009. gads = 100)
100
79
64
36
Avots:
Europressedienst un pārbaudītās izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketu jautājumiem.
3.b tabula
Elementu importa no ĶTR cena (EUR/kW)
2009
2010
2011
IP
Importa cenas
890
650
620
516
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
70
58
Avots:
Europressedienst un pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
3.c tabula
Plāksnīšu importa no ĶTR cena (EUR/kW)
2009
2010
2011
IP
Importa cenas
550
400
400
333
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
73
60
Avots:
Europressedienst un pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(114)
Importa no ĶTR vidējā cena gan moduļiem, gan elementiem, gan plāksnītēm attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Moduļiem vidējā importa cena samazinājās par 64 %, no 2 100 EUR/kW 2009. gadā līdz 764 EUR/kW IP laikā. Līdzīgi arī vidējā importa cena elementiem no ĶTR samazinājās par 42 %, no 890 EUR/kW līdz 516 EUR/kW. Attiecīgajā periodā vidējā plāksnīšu importa cena samazinājās par 40 %, no 550 EUR/kW līdz 333 EUR/kW.
(115)
Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma cena būtiski samazinājās.
(116)
Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbilstošajām importa vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, koriģētām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām, t. i., muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām. Tika izmantotas divu izlasē iekļautu moduļu importētāju vidējās pēcimportēšanas izmaksas. Tas, ka to galvenā darbība bija nevis imports, bet moduļu uzstādīšana, nebija iemesls, lai datus uzskatītu par nereprezentatīviem.
(117)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, iegūtā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija diapazonā no 17,5 % līdz 30,7 % attiecībā uz moduļiem, no 4 % līdz 24,2 % attiecībā uz elementiem, no 16,6 % līdz 21,6 % attiecībā uz plāksnītēm un no 11,2 % līdz 27,5 % attiecīgajam ražojumam kopumā.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.1. Vispārīgi
(118)
Atbilstoši pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(119)
Kā minēts 7.-10. apsvērumā, lai pārbaudītu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.
(120)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus par attiecīgo periodu Komisija analizēja, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no 99. apsvērumā minētā neatkarīgā konsultanta un attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija analizēja, pamatojoties uz pārbaudītajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketu jautājumiem.
(121)
Šīs izmeklēšanas nolūkā, pamatojoties uz informāciju par visiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā, tika novērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.
(122)
Pamatojoties uz informāciju par izlasē iekļautajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā, tika novērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.
(123)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma tirgus apstākļi dalībvalstīs atšķiras un ka tāpēc kaitējuma analīze būtu jāveic katras atsevišķas dalībvalsts līmenī. Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā netika atklāti konkrēti apstākļi, kuru dēļ būtu pamatoti veikt kaitējuma analīzi atsevišķu dalībvalstu līmenī. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
5.2. Makroekonomiskie rādītāji
5.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(124)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:
4.a tabula
Moduļi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)
2009
2010
2011
IP
Ražošanas apjoms
2 155
3 327
4 315
4 021
Indekss (2009. gads = 100)
100
154
200
187
Ražošanas jauda
4 739
6 983
9 500
9 740
Indekss (2009. gads = 100)
100
147
200
206
Jaudas izmantojums
45 %
48 %
45 %
41 %
Avots:
Europressedienst.
4.b tabula
Elementi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)
2009
2010
2011
IP
Ražošanas apjoms
1 683
2 376
2 723
2 024
Indekss (2009. gads = 100)
100
141
162
120
Ražošanas jauda
2 324
3 264
3 498
3 231
Indekss (2009. gads = 100)
100
140
151
139
Jaudas izmantojums
72 %
73 %
78 %
63 %
Avots:
Europressedienst.
4.c tabula
Plāksnītes: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)
2009
2010
2011
IP
Ražošanas apjoms
1 600
2 677
2 553
2 017
Indekss (2009. gads = 100)
100
167
160
126
Ražošanas jauda
2 600
3 410
3 945
3 636
Indekss (2009. gads = 100)
100
131
152
140
Jaudas izmantojums
62 %
79 %
65 %
55 %
Avots:
Europressedienst.
(125)
Kopējais moduļu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 87 %. Ražošanas apjoms sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad IP laikā samazinājās. Moduļu ražošanas apjoms Savienībā palielinājās daudz lēnāk nekā to patēriņš, kas tajā pašā periodā palielinājās vairāk nekā trīs reizes. Kad patēriņš būtiski palielinājās, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā divkāršoja savu moduļu ražošanas jaudu. Tomēr, lai gan ražošanas apjomi bija augstāki, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums samazinājās par četriem procentu punktiem, IP laikā sasniedzot tikai 41 %.
(126)
Elementu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 20 %. Tas sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un pēc tam IP laikā samazinājās. Elementu ražošanas apjoma dinamika Savienībā bija līdzīga patēriņa dinamikai Savienībā - tas palielinājās lēnāk līdz 2011. gadam un pēc tam straujāk samazinājās IP laikā. Atbilstīgi patēriņa dinamikai Savienībā Savienības ražošanas nozare līdz 2011. gadam vispirms palielināja jaudu par 51 %, bet tad IP laikā ražošanas jauda samazinājās. Jauda attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 39 %. Jaudas izmantojums palielinājās līdz 2011. gadam, sasniedzot maksimālo līmeni 78 %, un tad IP laikā atkal samazinājās par 15 procentu punktiem. Savienības elementu ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā kopumā samazinājās, IP laikā sasniedzot 63 %.
(127)
Plāksnīšu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 26 %. Ražošanas apjoms Savienībā sasniedza maksimālo līmeni 2010. gadā, tad 2011. gadā tas nepārtraukti samazinājās, un IP laikā tas samazinājās līdz vēl zemākam līmenim. Reaģējot uz patēriņa palielināšanos Savienībā, līdz 2011. gadam plāksnīšu ražotāji Savienībā palielināja ražošanas jaudu par 52 %, bet tad IP laikā tā samazinājās. Tomēr Savienības ražošanas nozares plāksnīšu ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 40 %. Kaut arī ražošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares plāksnīšu ražošanas jaudas izmantojums palielinājās līdz 2010. gadam un pēc tam nepārtraukti samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā samazinoties par septiņiem procentu punktiem un IP laikā sasniedzot 55 %.
(128)
Tāpēc Savienības ražošanas nozare, reaģējot uz patēriņa palielinājumu, palielināja savu ražošanas jaudu. Tomēr Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās daudz lēnāk nekā patēriņš, kā rezultātā attiecīgā ražojuma ražošanas jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās.
5.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(129)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
5.a tabula
Moduļi: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū
1 037
1 890
2 683
2 357
Indekss (2009. gads = 100)
100
182
259
227
Tirgus daļa
19 %
15 %
13 %
13 %
Avots:
Europressedienst.
5.b tabula
Elementi: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms kopējā tirgū
1 470
1 913
2 245
1 545
Indekss (2009. gads = 100)
100
130
153
105
Tirgus daļa
68 %
57 %
52 %
38 %
Avots:
Europressedienst.
5.c tabula
Plāksnītes: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)
2009
2010
2011
IP
Pārdošanas apjoms kopējā tirgū
1 363
1 520
1 608
1 269
Indekss (2009. gads = 100)
100
112
118
93
Tirgus daļa
81 %
64 %
59 %
59 %
Avots:
Europressedienst.
(130)
Moduļu pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 127 %. Tomēr, kaut arī patēriņš palielinājās par 221 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 19 % 2009. gadā līdz 13 % IP laikā. Attiecībā uz elementiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz par 5 %, savukārt patēriņš palielinājās par 87 %, rezultātā tirgus daļa samazinājās no 68 % 2009. gadā līdz 38 % IP laikā. Kopējais plāksnīšu pārdošanas apjoms samazinājās par 7 %, kaut arī to patēriņš palielinājās, rezultātā plāksnīšu tirgus daļa samazinājās no 81 % 2009. gadā līdz 59 % IP laikā.
(131)
Reaģējot uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares saražoto moduļu un elementu pārdošanas apjoms palielinājās daudz mazāk nekā importa apjoms no attiecīgās valsts, savukārt plāksnīšu pārdošanas apjoms samazinājās. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. Sekas bija tādas, ka visu trīs segmentu tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās.
5.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
(132)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
6.a tabula
Moduļi: nodarbinātība un ražīgums
2009
2010
2011
IP
Nodarbināto skaits
11 779
15 792
17 505
16 419
Indekss (2009. gads = 100)
100
134
149
139
Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)
183
211
247
245
Indekss (2009. gads = 100)
100
115
135
134
Avots:
Europressedienst.
6.b tabula
Elementi: nodarbinātība un ražīgums
2009
2010
2011
IP
Nodarbināto skaits
5 281
5 937
5 641
4 782
Indekss (2009. gads = 100)
100
112
107
91
Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)
319
400
483
423
Indekss (2009. gads = 100)
100
126
151
133
Avots:
Europressedienst.
6.c tabula
Plāksnītes: nodarbinātība un ražīgums
2009
2010
2011
IP
Nodarbināto skaits
1 944
3 853
4 291
3 920
Indekss (2009. gads = 100)
100
198
221
202
Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)
823
695
595
515
Indekss (2009. gads = 100)
100
84
72
63
Avots:
Europressedienst.
(133)
Nodarbinātība laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm palielinājās attiecīgi par 39 % un 102 %, bet attiecībā uz elementiem tā samazinājās par 9 %. Tomēr jānorāda, ka nodarbinātība palielinājās līdz 2011. gadam un tad IP laikā samazinājās attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm. Elementu ražošanā līdz 2010. gadam nodarbinātība palielinājās, un tad 2011. gadā un IP laikā tā samazinājās. Kopējās ražīguma tendences moduļu un plāksnīšu jomā bija pozitīvas: tas palielinājās attiecīgi par 34 % un 33 %. Tas notika daļēji tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare centās reaģēt uz spiedienu, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Tomēr kopējais ražīgums plāksnīšu jomā attiecīgajā periodā samazinājās par 37 %.
(134)
Tāpēc, samazinoties moduļu un plāksnīšu ražošanas apjomam laikposmā no 2011. gada līdz IP, tajā pašā laikā samazinājās arī nodarbinātība attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm. Attiecībā uz elementiem nodarbinātība palielinājās līdz 2010. gadam un tad samazinājās 2011. gadā un IP laikā, savukārt elementu ražošanas apjoms Savienībā nepārtraukti palielinājās 2011. gadā un tad sāka samazināties.
5.2.3.1. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(135)
Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgās valsts apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par būtisku.
(136)
Tā kā šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu, atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav attiecināma.
5.3. Mikroekonomiskie rādītāji
5.3.1. Cenas un faktori, kas tās ietekmē
(137)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:
7.a tabula
Moduļi: vidējās pārdošanas cenas Savienībā
2009
2010
2011
IP
Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
Indekss (2009. gads = 100)
100
81
62
47
Ražošanas izmaksas (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
Indekss (2009. gads = 100)
100
74
65
52
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
7.b tabula
Elementi: vidējās pārdošanas cenas Savienībā
2009
2010
2011
IP
Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
Indekss (2009. gads = 100)
100
76
51
31
Ražošanas izmaksas (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
Indekss (2009. gads = 100)
100
62
64
45
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
7.c tabula
Plāksnītes: vidējās pārdošanas cenas Savienībā
2009
2010
2011
IP
Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)
709
564
515
426
Indekss (2009. gads = 100)
100
80
73
60
Ražošanas izmaksas (EUR/kW)
631
496
520
648
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
82
103
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(138)
Pārdošanas cenas attiecīgajā periodā strauji samazinājās, proti, moduļiem par 53 %, elementiem par 69 % un plāksnītēm par 40 %. Pārdošanas cenas turpināja samazināties visā attiecīgajā periodā, bet īpaši straujš cenu samazinājums notika IP laikā, kad tās samazinājās līdz neilgtspējīgam līmenim. Ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā moduļiem samazinājās par 48 % un elementiem - par 55 %. Salīdzinājumā ar 2009. gadu plāksnīšu ražošanas izmaksas samazinājās 2010. gadā, bet palielinājās 2011. gadā, tomēr tās joprojām ir zemākas par 2009. gada līmeni. IP laikā izmaksas palielinājās vēl vairāk un sasniedza nedaudz augstāku līmeni nekā 2009. gadā - to var izskaidrot galvenokārt ar ražošanas pārtraukšanu IP laikā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu nedz no saviem nepārtrauktajiem centieniem palielināt izmaksu efektivitāti, nedz no ietekmes, ko radīja galvenās izejvielas, proti, polisilīcija, cenu samazinājums. Tā iemesls bija galvenokārt tāds, ka palielinājās importa par dempinga cenām pieaugošais spiediens uz cenām, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas samazinājās vēl vairāk, nekā spēja atsvērt efektivitātes radītie ieguvumi. Par to liecina negatīvā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendence, kas aprakstīta 144. apsvērumā. Kopumā būtiski samazinājās līdzīgā ražojuma (izņemot plāksnītes) vidējā pārdošanas cena un ražošanas izmaksas, kas graujoši ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
5.3.2. Darbaspēka izmaksas
(139)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
8.a tabula
Moduļi: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto
2009
2010
2011
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
Indekss (2009. gads = 100)
100
107
110
113
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
8.b tabula
Elementi: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto
2009
2010
2011
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
Indekss (2009. gads = 100)
100
99
99
99
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
8.c tabula
Plāksnītes: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto
2009
2010
2011
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
Indekss (2009. gads = 100)
100
104
100
117
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(140)
No 2009. gada līdz IP darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecībā uz moduļiem nepārtraukti palielinājās kopumā par 13 %. Attiecībā uz elementiem vidējās darbaspēka izmaksas saglabājās nemainīgas visā attiecīgajā periodā un nedaudz, par 1 %, samazinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, bet pēc tam līdz IP tās saglabājās nemainīgas. Attiecībā uz plāksnītēm vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto svārstījās - tās palielinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, samazinājās 2011. gadā, bet attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 17 %. Darbaspēka izmaksu vispārējo palielinājumu var daļēji izskaidrot ar to, ka vienlaicīgi palielinājās ražīgums (moduļi), pieauga inflācija un palielinājās dažu Savienības ražotāju (plāksnītes) sociālās izmaksas, kas saistītas ar ražošanas nozares samazināšanu no 2011. gada līdz IP.
5.3.3. Krājumi
(141)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
9.a tabula
Moduļi: krājumi
2009
2010
2011
IP
Krājumi perioda beigās (kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
Indekss (2009. gads = 100)
100
141
260
229
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
9.b tabula
Elementi: krājumi
2009
2010
2011
IP
Krājumi perioda beigās (kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
Indekss (2009. gads = 100)
100
140
452
402
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
9.c tabula
Plāksnītes: krājumi
2009
2010
2011
IP
Krājumi perioda beigās (kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
Indekss (2009. gads = 100)
100
16
105
170
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(142)
Krājumi attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, proti, moduļiem par 129 %, elementiem par 302 % un plāksnītēm par 70 %. Moduļu krājumi palielinājās nepārtraukti, 2011. gadā sasniedzot ļoti augstu līmeni (palielinājums par 160 %), bet samazinājās IP, tomēr tie joprojām saglabājās ļoti augstā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu. Attiecībā uz elementiem krājumu dinamika bija vēl izteiktāka - no 2009. gada līdz 2011. gadam tie palielinājās vairāk nekā par 350 %. Krājumi samazinājās arī IP laikā, tomēr tie saglabājās ļoti augstā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu. Attiecībā uz plāksnītēm, lai gan no 2009. gada līdz 2010. gadam to krājumi Savienības ražošanas nozarē samazinājās vairāk nekā par 80 %, jo palielinājās to pārdošanas apjomi, krājumi perioda beigās strauji palielinājās, pārsniedzot 2009. gada līmeni, un tad IP laikā atkal palielinājās par 65 procentu punktiem.
(143)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, ņemot vērā nelabvēlīgo attiecīgā brīža situāciju, Savienības ražotājiem bija tendence turēt ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus, ražošanu veicot atkarībā no pasūtījumiem. Tāpēc līdzīgā ražojuma krājumu palielināšanās attiecīgajā periodā ir būtisks faktors, nosakot, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.
5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu
(144)
Rentabilitātes un naudas plūsmas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
10.a tabula
Moduļi: rentabilitāte un naudas plūsma
2009
2010
2011
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Naudas plūsma
13 %
10 %
12 %
3 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
10.b tabula
Elementi: rentabilitāte un naudas plūsma
2009
2010
2011
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Naudas plūsma
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
10.c tabula
Plāksnītes: rentabilitāte un naudas plūsma
2009
2010
2011
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Naudas plūsma
39 %
47 %
32 %
-19 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(145)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.
(146)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāte attiecīgajā periodā strauji samazinājās un izraisīja zaudējumus. Moduļu rentabilitāte samazinājās par 11 procentu punktiem, elementu rentabilitāte - par 49 procentu punktiem, un plāksnīšu rentabilitāte - par 63 procentu punktiem.
(147)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāte palielinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, bet tad būtiski samazinājās 2011. gadā, kad Savienības ražošanas nozarei radās zaudējumi, un turpināja būtiski samazināties arī IP laikā. Zaudējumi bija īpaši lieli attiecībā uz elementiem un plāksnītēm.
(148)
Līdzīgi arī naudas plūsma, kas ir izlasē iekļauto Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, laikposmā no 2009. gada līdz IP pakāpeniski ieguva negatīvu tendenci. Tādējādi naudas plūsma, kas samazinājās par 10 procentu punktiem attiecībā uz moduļiem, tikai nedaudz palielinoties 2011. gadā, visvairāk samazinājās laikposmā no 2011. gada līdz IP. Naudas plūsmas samazināšanās attiecībā uz elementiem un plāksnītēm bija izteiktāka nekā attiecībā uz moduļiem un sasniedza īpaši negatīvu līmeni IP laikā. Tāpēc naudas plūsma attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā samazinājās.
(149)
Turpmāk tabulā norādītie skaitļi parāda izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamiku attiecībā pret kopējo tirgu attiecīgajā periodā.
11.a tabula
Moduļi: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2009
2010
2011
IP
Ieguldījumi (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
Indekss (2009. gads = 100)
100
415
535
271
Ienākums no ieguldījumiem
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
11.b tabula
Elementi: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2009
2010
2011
IP
Ieguldījumi (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
Indekss (2009. gads = 100)
100
110
33
22
Ienākums no ieguldījumiem
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
11.c tabula
Plāksnītes: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2009
2010
2011
IP
Ieguldījumi (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
Indekss (2009. gads = 100)
100
42
37
20
Ienākums no ieguldījumiem
10 %
8 %
0 %
-7 %
Avots:
pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.
(150)
Tabulā ir redzams, ka Savienības ražošanas nozare laikposmā no 2009. gada līdz IP palielināja savus ieguldījumus moduļu ražošanā par 171 %. Tas bija saistīts galvenokārt ar ievērojamiem jaudas palielinājumiem. Tomēr tajā pašā laikposmā Savienības ražošanas nozare savus ieguldījumus elementu ražošanā samazināja par 78 % un plāksnīšu ražošanā par 80 %; veiktie ieguldījumi bija saistīti pārsvarā ar pētniecību un izstrādi, kā arī ar ražošanas tehnoloģijas un procesa uzlabošanu un saglabāšanu, lai uzlabotu efektivitāti. Tā kā Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevarēja atļauties veikt papildu ieguldījumus elementu un plāksnīšu ražošanā, ieguldījumu līmenis IP laikā bija salīdzinoši zems. Ieguldījumi tika finansēti galvenokārt no naudas plūsmas un starpuzņēmumu aizdevumiem, tāpēc naudas plūsmas samazinājumam bija tūlītēja ietekme uz veikto ieguldījumu līmeni.
(151)
Ienākums no ieguldījumiem tika izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Līdzīgi arī ienākumam no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā bija raksturīga negatīva tendence - tāpat kā pārējiem finanšu stāvokļa rādītāji laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecībā uz visiem trīs ražojuma veidiem. Ienākums no ieguldījumiem elementu un plāksnīšu ražošanā 2011. gadā būtiski samazinājās, sasniedzot negatīvu līmeni, kaut gan 2009. un 2010. gadā tas palielinājās. Attiecībā uz moduļiem ienākums no ieguldījumiem bija negatīvs visā attiecīgajā periodā, izņemot 2010. gadu, kad tas sasniedza 19 %. Kopumā tas attiecīgajā periodā samazinājās, IP laikā attiecībā uz elementiem sasniedzot -17 %, t. i., par 1 %, tomēr joprojām saglabājoties ievērojami negatīvā līmenī, t. i., -19 %. Ienākumam no ieguldījumiem plāksnīšu ražošanā pastāvīgi bija negatīva tendence, un IP laikā tas sasniedza -7 %. Kopējam ienākumam no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā bija raksturīgas negatīvas tendences.
(152)
Spēja piesaistīt kapitālu tika analizēta attiecībā pret kopējo tirgu, un ir konstatēts, ka pastāvīgi pasliktinājās Savienības ražošanas nozares spēja nodrošināt naudas ieņēmumus attiecībā uz līdzīgo ražojumu, attiecīgi pavājinoties arī Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklim.
5.3.5. Secinājums par kaitējumu
(153)
Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzē tika pierādīta acīmredzama visu galveno kaitējuma rādītāju lejupejoša tendence. Laikā, kad patēriņš pārsvarā palielinājās, kopējie moduļu un elementu ražošanas apjomi attiecīgajā periodā palielinājās. Lai gan pārdošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās, jo bija vērojams lielāks patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā. Vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā strauji samazinājās, nelabvēlīgi ietekmējot visus finanšu stāvokļa rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu.
(154)
Kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Tomēr līdz ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielināšanos ļoti ievērojami samazinājās arī vidējā pārdošanas cena.
(155)
Attiecīgajā periodā ieinteresēto personu imports no ĶTR palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē. Tajā pašā laikā, importa cenām nepārtraukti samazinoties, tās kļuva būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena Savienības tirgū.
(156)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, darbības rādītāji bija labi. Tika apgalvots, ka konkrēti kaitējuma rādītāji, proti, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms un nodarbinātība, un - dažiem izlasē iekļautajiem ražotājiem - arī rentabilitāte, uzlabojās un neliecināja par būtisku kaitējumu. Izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja minētos apgalvojumus; tie acīmredzami liecina, ka daudzi kaitējuma rādītāji, kas ir būtiski secinājuma izdarīšanā, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, samazinājās.
(157)
Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika konkrēti apstiprināts, ka pārdošanas cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām un tādējādi nelabvēlīgi ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas IP laikā kļuva negatīva. Tiek secināts, ka tad, ja turpinātos imports par dempinga cenām uz Savienību, Savienības ražošanas nozares zaudējumu rezultātā līdzīgā ražojuma ražošana lielākā apjomā Savienībā tiktu izbeigta pavisam. To apliecina arī norises IP laikā un pēc tam, proti, tas, ka daži uzņēmumi ir pasludinājuši savu maksātnespēju un/vai uz laiku vai pastāvīgi izbeiguši ražošanu.
(158)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(159)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt, lai nodrošinātu, ka šo faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē importam par dempinga cenām, tika pārbaudīti citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(160)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma tirgus apstākļi dalībvalstīs atšķiras un ka tāpēc cēloņsakarības analīze būtu jāveic katras atsevišķas dalībvalsts līmenī. Dalībvalstu tirgu lielums zināmā mērā ir atkarīgs no valstu atbalsta shēmām. Tomēr izmeklēšanā ir arī atklāts, ka pieprasījums nav atkarīgs vienīgi no atbalsta shēmām. Atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas (saules iedarbība) un elektroenerģijas cenas konkrētā vietā, saules enerģijas paneļi bija sasnieguši vai vismaz sasnieguši tīkla paritāti, kas nozīmē, ka konkrēti ieguldījumi tiek veikti neatkarīgi no atbalsta shēmām. Attiecīgi nevarēja secināt, ka tirgus apstākļi ir atkarīgi vienīgi no atbalsta shēmām, un tāpēc šis arguments tika noraidīts.
2. Importa par dempinga cenām ietekmēm
(161)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā krasi palielinājās, moduļu importam būtiski palielinoties vairāk nekā par 300 %, elementu importam palielinoties par 482 % un plāksnīšu importam palielinoties par 648 %, savukārt moduļu tirgus daļai palielinoties par 17 procentu punktiem, elementu tirgus daļai - par 17 procentu punktiem, un plāksnīšu tirgus daļai - par 27 procentu punktiem. Tāpēc tiek apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā krasi palielinājās. Ir pilnīgi skaidrs, ka importa par dempinga cenām palielinājums un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana notika vienlaicīgi. Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka IP laikā, kā minēts 117. apsvērumā, par dempinga cenām veiktā importa cenas bija zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
(162)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka attiecībā uz importu par dempinga cenām attiecīgajā periodā moduļu cenas samazinājās par 64 %, elementu cenas samazinājās par 42 %, un plāksnīšu cenas samazinājās par 40 %, rezultātā cenu samazinājumu kļuva vēl izteiktāks. Izjūtot šo cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare īstenoja ievērojamus centienus samazināt savas ražošanas izmaksas. Tomēr par spīti šiem centieniem ārkārtīgi zemā Ķīnas importa cenu līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta vēl vairāk samazināt savu pārdošanas cenu līdz nerentablam līmenim. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā krasi samazinājās, un IP laikā jau radās zaudējumi.
(163)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas importa esamībai un tās tirgus daļas palielinājumam, ko veidoja imports no Ķīnas par dempinga cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir bijusi svarīga nozīme būtiskā kaitējuma nodarīšanā Savienības ražošanas nozarei, par ko īpaši liecina tās neapmierinošais finanšu stāvoklis un lielākās kaitējuma rādītāju daļas pasliktināšanās.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no citām trešām valstīm
(164)
Moduļu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, savukārt tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 18,4 % līdz 6,8 %. Taivāna ir otrā lielākā eksportētājvalsts pēc ĶTR.
(165)
Elementu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 186 %, rezultātā tirgus daļa palielinājās no aptuveni 24 % 2009. gadā līdz aptuveni 36 % IP laikā. Taivāna ir otrā lielākā elementu eksportētājvalsts pēc ĶTR un daudzkārt pārsniedz no pārējām trešām valstīm importētos daudzumus un tirgus daļas, tomēr atpaliek no ĶTR importa rādītājiem.
(166)
Plāksnīšu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %, un tirgus daļa samazinājās no 13,4 % 2009. gadā līdz 8,5 % IP laikā. Taivāna ir arī otrā lielākā plāksnīšu eksportētājvalsts pēc ĶTR. Tomēr Taivānas importa līmenis un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski nepalielinājās un saglabājās zemi.
(167)
Cenas moduļu, elementu un plāksnīšu importam no trešām valstīm kopumā bija augstākas nekā vidējā Ķīnas importa vienības cena. Pieejamā informācija par importu no Taivānas liecina, ka moduļu un plāksnīšu importa vidējā cena bija augstāka nekā Ķīnas moduļu un plāksnīšu importa vidējā cena, bet vidējā elementu importa cena bija tādā pašā diapazonā kā Ķīnas elementu importa vidējā cena. Tomēr sīkāka cenu informācija par katru ražojuma veidu nebija pieejama, tāpēc vidējo cenu salīdzinājumu var izmantot tikai kā norādi, bet ne lai izdarītu pārliecinošus secinājumus. Visā attiecīgajā periodā elementu importa apjoms no Taivānas nepārtraukti palielinājās, palielinot tirgus daļu aptuveni par 14 procentu punktiem. Tomēr kopumā attiecībā uz izmeklējamo ražojumu, lai gan tā tirgus daļa palielinājās, tā apjoms bija zemāks nekā ĶTR importa apjoms, un tā cenas pārsvarā bija augstākas, izņemot elementu cenas IP laikā. Pamatojoties uz minēto, jo īpaši ņemot vērā no pārējām trešām valstīm ievesto ražojumu apjomu un tirgus daļas, kā arī to cenu līmeni, kas kopumā ir līdzīgs Savienības ražošanas nozares importa cenu līmenim vai augstāks par to, var provizoriski secināt, ka imports no trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
12. tabula
Imports no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa
Moduļi
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
Indekss (2009. gads = 100)
100
169
138
119
Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
60
51
Importa apjoms no Taivānas (MW)
49
144
140
135
Indekss (2009. gads = 100)
100
294
286
276
Importa no Taivānas tirgus daļa
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
Indekss (2009. gads = 100)
100
79
64
54
Importa apjoms no ASV (MW)
140
180
51
60
Indekss (2009. gads = 100)
100
129
36
43
Importa no ASV tirgus daļa
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
60
51
Importa apjoms no pārējām Āzijas valstīm (MW)
720
1 140
1 029
879
Indekss (2009. gads = 100)
100
158
143
122
Importa no pārējām Āzijas valstīm tirgus daļa
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
60
51
Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)
94
238
165
121
Indekss (2009. gads = 100)
100
253
176
129
Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Importa vidējā cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
60
51
Avots:
Europressedienst.
Elementi
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)
510
884
1 100
1 457
Indekss (2009. gads = 100)
100
173
216
286
Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Importa vidējā cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
Indekss (2009. gads = 100)
100
92
64
47
Importa apjoms no Taivānas (MW)
235
400
540
997
Indekss (2009. gads = 100)
100
170
230
424
Importa no Taivānas tirgus daļa
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Importa vidējā cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
Indekss (2009. gads = 100)
100
116
71
54
Importa apjoms no ASV (MW)
40
40
40
33
Indekss (2009. gads = 100)
100
100
100
83
Importa no ASV tirgus daļa
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Importa vidējā cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
61
47
Importa apjoms no Japānas (MW)
60
154
170
145
Indekss (2009. gads = 100)
100
257
283
242
Importa no Japānas tirgus daļa
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Importa vidējā cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
61
48
Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)
175
290
350
282
Indekss (2009. gads = 100)
100
166
200
161
Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Importa vidējā cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
62
47
Avots:
Europressedienst.
Plāksnītes
2009
2010
2011
IP
Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)
225
333
235
183
Indekss (2009. gads = 100)
100
148
104
81
Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
Indekss (2009. gads = 100)
100
74
55
52
Importa apjoms no Taivānas (MW)
20
50
50
36
Indekss (2009. gads = 100)
100
250
250
180
Importa no Taivānas tirgus daļa
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
55
52
Importa apjoms no ASV (MW)
50
55
40
28
Indekss (2009. gads = 100)
100
110
80
56
Importa no ASV tirgus daļa
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
56
54
Importa apjoms no Japānas (MW)
55
50
30
26
Indekss (2009. gads = 100)
100
91
55
47
Importa no Japānas tirgus daļa
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
Indekss (2009. gads = 100)
100
73
54
53
Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)
100
178
115
93
Indekss (2009. gads = 100)
100
178
115
93
Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Importa vidējā cena EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
Indekss (2009. gads = 100)
100
74
54
52
Avots:
Europressedienst.
(168)
Kā norādīts 108. apsvērumā, attiecīgajā periodā moduļu patēriņš Savienībā palielinājās par 221 %, elementu patēriņš palielinājās par 87 %, un plāksnīšu patēriņš palielinājās par 29 %. Patēriņš sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad samazinājās IP laikā, joprojām saglabājoties daudz augstākā līmenī nekā attiecīgā perioda sākumā 2009. gadā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šā patēriņa palielinājuma, jo tās moduļu tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās no 19 % līdz 13 %, elementu tirgus daļa samazinājās no 68 % līdz 38 %, un plāksnīšu tirgus daļa samazinājās no 81 % līdz 59 %. Tajā pašā laikā ĶTR tirgus daļa strauji palielinājās līdz 2011. gadam un tad saglabājās nemainīga ievērojami augstā līmenī IP laikā, kad patēriņš samazinājās. Tāpēc, ņemot vērā to, ka, lai gan IP laikā Savienībā samazinājās patēriņš, imports par dempinga cenām no ĶTR saglabāja savu tirgus daļu (moduļi) vai palielināja to (elementi un plāksnītes), tādējādi kaitējot Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā, nevar secināt, ka minētais patēriņa samazinājums varēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(169)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir grūti noteikt, ciktāl pieprasījums ir atkarīgs no dalībvalstu atbalsta shēmām. Patiešām, kā norādīts 171. apsvērumā, pastāv dažādas atbalsta shēmas, un mijiedarbība starp tām un pieprasījumu ir ļoti sarežģīta, un tāpēc to precīzu ietekmi skaitliskā izteiksmē ir grūti noteikt. Tomēr arī pieejamie pierādījumi liecina, ka pat tad, ja nebūtu atbalsta shēmu, pieprasījums pēc saules enerģijas joprojām pastāvētu un laika gaitā pat palielinātos, lai gan zemākā līmenī nekā tad, ja būtu atbalsta shēmas. Šajā sakarā vairākas personas apgalvoja, ka “tīkla paritāte” (t. i., stāvoklis, kad saules enerģijas ražošanas izmaksas ir vienādas ar tradicionālās enerģijas ražošanas izmaksām) jau bija sasniegta vai gandrīz sasniegta dažos Savienības reģionos. Līdz šim izmeklēšanā šos apgalvojumus nevarēja apstiprināt, un tie tiks izvērtēti turpmāk.
3.2. Iepirkuma tarifi (“IT”) - galvenais atbalsta shēmu piemērs
(170)
Vairākas ieinteresētās personas ir apgalvojušas, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir saistīts ar dalībvalstu īstenotajiem iepirkuma tarifu samazinājumiem. Tika apgalvots, ka minēto samazinājumu dēļ ir samazinājusies saules energoiekārtu uzstādīšana un pieprasījums pēc izmeklējamā ražojuma Savienības tirgū, tādējādi izraisot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(171)
Lai atbalstītu enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis ieviesa IT, kvotu saistības un nodokļu iniciatīvas. Atsevišķās dalībvalstīs atbalsts tiek piešķirts arī no ES struktūrfondiem. Visbiežāk īstenotais atbalsta instruments attiecībā uz saules enerģiju bija IT. Šajā procesa posmā Komisijas analīze tika vērsta uz šā veida atbalsta shēmu.
(172)
IT ir finanšu atbalsta instruments, kura mērķis ir sasniegt obligātos valsts mērķus attiecībā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (7) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu. Atbalsta līmenis un IT darbības veids dalībvalstīs atšķiras. Izmantojot IT, tīkla operatoriem ir saistošs pienākums iepirkt saules enerģiju par cenām, kas nodrošina, ka saules enerģijas ražotāji (parasti saules energoiekārtu īpašnieki) atgūst savas izmaksas un gūst pamatotu peļņu. IT tāpat kā citām atbalsta shēmām vairākumā gadījumu piemēro arī valsts atbalsta kontroli atbilstoši LESD 107. un 108. pantam, tādējādi nodrošinot, ka nenotiek kompensāciju pārmaksa elektroenerģijas ražotājiem.
(173)
Neraugoties uz atšķirībām starp valstīm, attiecībā uz IT Savienībā varēja novērot trīs parādības: i) IT likmju samazināšanos, ii) visas IT shēmas apturēšanu (Spānija) un iii) jaudas robežvērtību (“maksimālo ierobežojumu”) ieviešanu iekārtām, par kurām var saņemt finansējumu, kā arī kopējo maksimālo ierobežojumu ieviešanu ikgadējai no jauna uzstādīto un atbalstīto iekārtu jaudai dalībvalsts līmenī. Attiecībā uz maksimālajiem ierobežojumiem jānorāda, ka tie tika ieviesti galvenokārt 2012. gadā un tāpēc, visticamāk, nav ietekmējuši patēriņu IP laikā. Attiecīgi analīze tika vērsta uz neseno IT apturēšanu Spānijā un IT likmju samazināšanu lielākajā daļā dalībvalstu. Tika analizēts, vai tas ir ietekmējis pieprasījumu Savienības tirgū un varētu būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šajā saistībā tika uzskatīts, ka IT attīstības ietekme uz moduļu pieprasījumu ir reprezentatīva arī attiecībā uz stāvokli elementu un plāksnīšu jomā. Tā kā elementi un plāksnītes ir vajadzīgas moduļu ražošanā un tos neizmanto citos ražošanas procesos, moduļu pieprasījuma samazinājums patiešām automātiski izraisa arī elementu un plāksnīšu pieprasījuma samazinājumu.
(174)
Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta saistība starp IT attīstību un patēriņu, tajā tika arī konstatēts, ka patēriņa samazinājums no 2011. gada līdz IP nav bijis veicinošs faktors, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, kā aprakstīts sīkāk 163. apsvērumā. Izmeklēšanā patiešām tika pierādīts, ka ražotāji eksportētāji spēja saglabāt savas moduļu tirgus daļas (80 %) un pat nedaudz palielināt elementu tirgus daļas (no 22 % 2011. gadā līdz 25 % IP laikā) un plāksnīšu tirgus daļas (no 32 % 2011. gadā līdz 33 % IP laikā), kaut arī stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās. Turklāt jāņem vērā, ka vidējā moduļu cena, ko noteica Savienības ražošanas nozare, attiecīgajā periodā samazinājās par 53 %, galvenokārt tāpēc, ka būtiski palielinājās imports par dempinga cenām, kas izraisīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Tāpēc Savienības ražošanas nozares rentabilitātes zaudēšanu nevar piedēvēt galvenokārt IT samazinājumiem.
(175)
Līdz ar to tiek atzīts, ka IT radīja pieprasījumu pēc saules enerģijas un ka nesenā IT apturēšana (piemēram, Spānijā), un samazināšana citās dalībvalstīs ir samazinājusi izmeklējamā ražojuma patēriņu IP laikā, tādējādi, iespējams, veicinot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr patēriņa samazinājums IP laikā nebija tāds, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(176)
Vairākas personas apgalvoja, ka IT samazinājumu dēļ iespējas ieguldīt saules enerģijā kļuva nepievilcīgas ieguldītājiem un tādējādi samazināja pieprasījumu pēc attiecīgā ražojuma Savienībā.
(177)
Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta saistība starp IT likmēm un ieguldījumu līmeni saules enerģijas ražošanas nozarē, tajā tika arī pierādīts, ka ieguldījumi saules enerģijas ražošanā ir mazāk atkarīgi reģionos, kuros ir daudz saules gaismas un kuros saules enerģijas ražošana ir efektīvāka, un reģionos, kuros ir augstas elektroenerģijas cenas. Izmeklēšanā patiešām tika pierādīts, ka ieguldījumi joprojām tiek veikti (piemēram, Spānijā), kaut arī IT shēma ir apturēta. Turklāt izmeklēšanā tika arī pierādīts, ka iespējas ieguldīt saules enerģijas ražošanā joprojām bija pievilcīgas pat ar zemākām IT likmēm.
(178)
Pamatojoties uz minēto, nevarēja nepārprotami secināt, ka IT samazinājumu dēļ iespējas ieguldīt saules enerģijas ražošanā kļuva nepievilcīgas ieguldītājiem, tādējādi veicinot kaitējuma nodarīšanu Savienības ražošanas nozarei.
(179)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IT samazinājuma dēļ Savienības ražotāji bija spiesti samazināt cenas, lai saglabātu ieguldītāju interesi par FE enerģiju un lai saglabātu pieprasījumu un izaugsmi.
(180)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas cenas galvenokārt importa par dempinga cenām radītā spiediena dēļ, nevis IT dēļ. Par to liecina fakts, ka visievērojamākais Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums notika 2010. un 2011. gadā, pirms notika lielākie IT samazinājumi. Faktiski, palielinoties ĶTR importam par dempinga cenām, kuras bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības ražošanas nozarei vajadzēja arvien vairāk samazināt savas cenas.
(181)
Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(182)
Tāpēc, pamatojoties uz minēto, šis apgalvojums tika noraidīts. Kopumā IT ir bijuši būtisks faktors FE tirgus attīstībā Savienībā, un IT esamība ietekmēja izmeklējamā ražojuma patēriņa pieaugumu. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka patēriņš būtiski nepalielinājās, kaut arī notika nozīmīgi IT samazinājumi. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka ar IT saistītās norises nebija tādas, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
3.3. Cits finansiāls atbalsts, kas piešķirts Savienības ražošanas nozarei
(183)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies tāpēc, ka tika samazināts Savienības ražošanas nozarei piešķirtais finansiālais atbalsts. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tika iesniegta informācija par subsīdijām, kas piešķirtas vienam no Savienības ražotājiem pirms attiecīgā perioda (laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam).
(184)
Iesniegtie pierādījumi neliecināja par jebkādu saistību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsīdijām, ko, kā tika apgalvots, saņēma viens no Savienības ražotājiem pirms attiecīgā perioda. Turklāt minētā informācija attiecas uz laikposmu pirms attiecīgā perioda, tāpēc tai šajā gadījumā nav nozīmes. Tāpēc nebija iespējams konstatēt jebkādu saistību starp iespējamo subsīdiju, ko saņēma Savienības ražošanas nozare, un nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc attiecīgais arguments tika noraidīts.
3.4. Jaudas pārpalikums
(185)
Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis jaudas pārpalikums Savienības tirgū un globālajā tirgū kopumā. Tika arī iebilsts, ka jaudas pārpalikums globālajā tirgū ir novedis pie pašlaik notiekošās Savienības ražošanas nozares konsolidācijas un ka viss nodarītais kaitējums ir radies tāpēc, ka nozarē ir pārāk daudz ražotņu. Turklāt vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir saistīts ar ES ražošanas nozares pašas izraisīto pārmērīgo jaudas palielinājumu. Savukārt citas ieinteresētās personas, gluži pretēji, apgalvoja, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare nav varējusi veikt vajadzīgos ieguldījumus jaudas palielināšanā.
(186)
Lai gan Savienības ražošanas nozare patiešām palielināja savu ražošanas jaudu, ar tās kopējo ražošanas apjomu nevarēja segt pieaugošo patēriņa līmeni Savienības tirgū attiecīgajā periodā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas palielinājums bija pamatots un notika atbilstīgi norisēm tirgū, t. i., patēriņa palielinājumam. Tāpēc to nevar uzskatīt par nodarītā kaitējuma cēloni.
(187)
Līdzīgi arī arguments, ka Savienības ražošanas nozare neieguldīja jaudas palielināšanā, izmeklēšanas laikā neapstiprinājās. Gluži pretēji - kā norādīts iepriekš, visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare pakāpeniski palielināja jaudu un tai bija pieejams jaudas pārpalikums visā attiecīgajā periodā, un tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare spēja apmierināt papildu pieprasījumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.
(188)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka visi ekonomikas dalībnieki tirgū, tostarp tie, kas darbojās lejupējās un augšupējās nozarēs, bija sarežģītā situācijā globālajā tirgū vērojamā jaudas pārpalikuma un izrietošo tirgus pārmaiņu dēļ. Šajā saistībā tika apgalvots, ka izmeklējamais ražojums ir kļuvis par preci, kuras cenas vairs nevar noteikt individuāli ražotāji, jo tās ir kļuvušas atkarīgas no pieprasījuma un piedāvājuma pasaulē. Minētās personas norādīja, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījusi tieši šī situācija, nevis imports par dempinga cenām.
(189)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka globālajā tirgū pastāvēja - galvenokārt ĶTR izcelsmes - jaudas pārpalikums. Attiecībā uz tirgus pārmaiņām, kuru dēļ, kā apgalvots, izmeklējamais ražojums kļuvis par preci, jānorāda, ka ar tām nevarētu pamatot netaisnīgu cenu režīmu un netaisnīgas tirdzniecības praksi. Šajā saistībā jānorāda arī, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod izmeklējamo ražojumu jau vairāk nekā 20 gadus, savukārt attiecīgā ražojuma nozare ĶTR izveidojusies tikai nesen (aptuveni desmitgades vidū), un tās interesi piesaistījuši galvenokārt iepirkuma tarifi un citas Savienībā notiekošas politikas iniciatīvas un vēlākais pieprasījuma palielinājums.
(190)
Tāpēc argumenti tika noraidīti.
3.5. Izejvielas cenu ietekme
(191)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums ir saistīts ar plāksnīšu ražošanā izmantotās galvenās izejvielas, proti, polisilīcija, cenas pārmaiņām. Tās norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir noslēgusi ilgtermiņa līgumus, kas paredz piegādes par nemainīgām cenām, un tāpēc tā nevarēja gūt labumu no polisilīcija cenu samazinājuma attiecīgajā periodā.
(192)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka polisilīcija cenas palielinājās 2008. gadā, bet tad atkal samazinājās 2009. gadā, pēc tam tikai nedaudz palielinoties 2010. gadā un 2011. gada sākumā. Cenas būtiski samazinājās IP laikā.
(193)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, lai gan Savienības ražošanas nozare bija noslēgusi ilgtermiņa līgumus par polisilīcija piegādi, minēto līgumu nosacījumi lielākoties tika apspriesti atkārtoti, pamatojoties uz polisilīcija cenu izmaiņām, un līgumcenas sasniedza līmeni, kas bija līdzīgs cenu līmenim aktuāltirgū vai dažkārt pat zemāks par to.
(194)
Pamatojoties uz minēto, tiek secināts, ka pat tad, ja dažus konkrētus Savienības ražotājus var būt ietekmējuši ilgtermiņa līgumi par polisilīcija piegādi, Savienības ražošanas nozare kopumā necieta no minētajiem ilgtermiņa līgumiem un spēja gūt maksimālu labumu no polisilīcija cenu samazinājuma. Tāpēc tika secināts, ka minētie ilgtermiņa līgumi nav veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
3.6. Pašizraisīts kaitējums: automatizācijas, lieluma, apjomradītu ietaupījumu, konsolidācijas, inovācijas un izmaksu efektivitātes ietekme
(195)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies ražošanas procesa augstā automatizācijas līmeņa dēļ. Tika norādīts, ka mazie ražotāji bija neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar lielākiem, vertikāli integrētiem ražotājiem un ka tāpēc kaitējumu, kas radīts šādiem ražotājiem, nevar piedēvēt importam par dempinga cenām. Šajā saistībā tika arī apgalvots, ka jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozare kopumā bija neliela un tāpēc nespēja gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem.
(196)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka arī mazajiem ražotājiem, kas darbojās Savienības tirgū, bija augsts to ražošanas procesa automatizācijas līmenis, un tas labvēlīgi ietekmēja to ražošanas izmaksas. Lielākā daļa Savienības ražotāju ir specializējušies vienā ražošanas procesa daļā (plāksnīšu, elementu vai moduļu ražošanā), tāpēc to specializācija nodrošināja tiem lielāku konkurētspēju attiecībā uz konkrēto ražojuma veidu, ko tie ražoja. Tāpēc arguments, ka augstā automatizācijas līmeņa ietekme ir izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bija jānoraida.
(197)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenu spiediens ir izraisījis Savienības ražošanas nozares konsolidāciju, kas savukārt ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka konsolidācija drīzāk ir importa par dempinga cenām sekas. Turklāt attiecīgā persona neiesniedza nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ciktāl konsolidācijas process varētu būt bijis nodarītā kaitējuma cēlonis.
(198)
Tāpat tika arī apgalvots, ka nodarītā kaitējuma cēlonis ir Savienības ražošanas nozares vertikālās integrācijas trūkums. Vertikāli integrētiem ražotājiem normālos tirgus apstākļos parasti vajadzētu būt lielākai drošībai par to piegādes ķēdi. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka priekšrocības, ko radīja vertikālā integrācija Savienības ražošanas nozares daļā, kura bija vertikāli integrēta, nebija iespējams pilnīgi izmantot, jo cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, bija ļoti augsts. Turklāt Savienības ražošanas nozare, pat vertikāli integrētie Savienības ražotāji, importa par dempinga cenām dēļ nevarēja gūt maksimālu labumu no augstā jaudas izmantojuma līmeņa, lai sasniegtu apjomradītus ietaupījumus. Papildus tam izmeklēšanā netika atklāta nekāda savstarpēja saikne starp vertikālo integrāciju un augstākiem rentabilitātes rādītājiem, jo šādu saikni ir mainījis augstais cenu spiediens.
(199)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē trūkst tehniskas inovācijas, kā arī ieguldījumu jaunā tehnoloģijā. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēti nekādi faktiski pierādījumi, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji - izmeklēšanā tika pierādīts, ka lielākā daļa Savienības ražošanas nozares veikto ieguldījumu bija paredzēta jaunām iekārtām un pētniecībai un izstrādei un ka pasaules mērogā starp ražojumiem nepastāv būtiskas tehnoloģijas atšķirības.
(200)
Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis ir neapmierinoša projektu izpilde (neīstenoti projekti). Šajā saistībā jānorāda, ka šis arguments netika pamatots. Turklāt jebkuru neīstenotu projektu drīzāk varētu uzskatīt par sekām, ko radījis imports par dempinga cenām. Tāpēc konkrētais arguments bija jānoraida.
(201)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēja savlaicīgi racionalizēt savas izmaksas, lai reaģētu uz norisēm pasaules tirgū. Citas personas apgalvoja, ka darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas Savienībā ir augstākas nekā ĶTR.
(202)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, izņemot attiecībā uz plāksnītēm - to ražošanas izmaksas samazinājās 2010. gadā, bet palielinājās 2011. gadā un vēl vairāk IP laikā līdz nedaudz augstākam līmenim nekā attiecīgā perioda sākumā (sk. 138. apsvērumu). Ražīgums moduļu un elementu jomā palielinājās, bet plāksnīšu jomā tas samazinājās. Kā minēts iepriekš, ĶTR importa par dempinga cenām pieplūduma dēļ un izrietošā būtiskā cenu spiediena dēļ Savienības tirgū Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no izmaksu samazinājuma.
(203)
Jāņem vērā, ka ražotājiem eksportētājiem ĶTR nav salīdzinošu priekšrocību attiecībā uz izejvielām (polisilīciju) un izmantotajām iekārtām, jo gan vienu, gan otru pārsvarā ieved no Savienības. Savukārt darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas IP laikā bija vidēji mazāk nekā 10 % no kopējām viena moduļa ražošanas izmaksām, un uzskata, ka tām nav bijusi būtiska loma.
(204)
Papildus tika apgalvots, ka daži Savienības ražotāji iepirka plāksnītes, elementus un/vai moduļus no attiecīgās valsts un pārdeva tos tālāk Savienības tirgū kā paši savus. Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgā ražojuma imports no Savienības ražošanas nozares pēc būtības bija papildinošs, kā arī apjoma ziņā ierobežots, salīdzinot ar Savienības ražošanas apjomu, un tāpēc tas nebūtu uzskatāms par tādu, kas pārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(205)
Tāpēc, lai pielāgotos ĶTR importa cenu samazinājuma tendencei, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojami jāpapūlas, lai racionalizētu savas ražošanas izmaksas. Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares pūliņiem, minēto izmaksu racionalizāciju nevarēja atspoguļot pārdošanas cenās importa par dempinga cenām radītā ievērojamā cenu samazinājuma dēļ.
(206)
Pamatojoties uz minēto, visi minētie argumenti bija jānoraida.
3.7. Plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence
(207)
Vairākas ieinteresētās persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence, jo minētās tehnoloģijas bija savstarpēji aizstājamas un tām bija viens un tas pats galīgais izmantojums.
(208)
Izmeklēšanā tika pierādīts, ka plānkārtiņu FE ražojumus izgatavo no citām izejvielām un ka to izgatavošanā neizmanto kristāliskā silīcija plāksnītes. Kopumā tiem ir daudz mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos nekā kristāliskā silīcija moduļiem. Tādējādi tos nevar izmantot ierobežotās vietās, piemēram, uz jumtiem, t. i., tie nav pilnīgi savstarpēji aizstājami ar attiecīgo ražojumu. Tāpēc, kaut arī varētu būt zināma konkurence starp plānkārtiņu ražojumiem un attiecīgo ražojumu, to tomēr izskata par nenozīmīgu.
(209)
Tāpēc izmeklēšanā netika konstatēta saistība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radīto konkurenci.
(210)
Tāpēc šis arguments bija jānoraida.
3.8. Finanšu krīze un tās ietekme
(211)
Tika apgalvots, ka finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde nelabvēlīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares piekļuvi finansējumam un tādējādi izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(212)
Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās. Tā kā saules enerģijas ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, spējai piesaistīt kapitālu ir izšķiroša nozīme. Ekonomikas lejupslīdei bija noteikta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tomēr izmeklēšanā tika parādīts, ka, lai gan laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam Savienības tirgū bija izaugsme, tomēr Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās ĶTR importa par dempinga cenām dēļ, jo tā cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tāpēc tika secināts, ka finanšu krīzes iespējamo ietekmi vēl vairāk palielināja Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājums un ka ierobežotā piekļuve finansējumam lielā mērā bija sekas, ko radīja nelabvēlīgie tirgus apstākļi un Savienības ražošanas nozares stāvoklis un izredzes importa par dempinga cenām dēļ. Tāpēc, kaut arī finanšu krīzei bija noteikta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tā nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
3.9. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(213)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms būtiski samazinājās attiecīgajā periodā, jo īpaši laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam, attiecībā uz moduļiem un no 2009. gada līdz 2012. gada pirmajam ceturksnim attiecībā uz elementiem un ka tas ir izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(214)
Tomēr, kā redzams turpmāk tabulā, moduļu eksporta apjomi joprojām ir ievērojami, lai gan tie nedaudz samazinājās IP laikā un vidējās cenas IP laikā bija augstākas nekā moduļu vidējās cenas visā attiecīgajā periodā. Tāpēc tas nebūtu varējis izraisīt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Savukārt elementu eksporta apjoma īpatsvars bija tikai aptuveni 12 % no kopējā elementu ražošanas apjoma. Tāpēc neatkarīgi no tā, ka IP laikā cenas bija zemas, tam varētu būt bijusi tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Visbeidzot, plāksnīšu eksporta īpatsvars bija aptuveni 24 % no kopējā ražošanas apjoma, un arī šajā ziņā neatkarīgi no tā, ka IP laikā eksporta cenas bija zemas, tam varētu būt bijusi tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tāpēc argumenti šajā sakarā bija jānoraida.
13.a tabula
Moduļi
2009
2010
2011
IP
Moduļu eksporta apjoms (MW)
989
1 279
1 157
1 148
Indekss (2009. gads = 100)
100
129
117
116
Eksporta vidējā cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
Indekss (2009. gads = 100)
100
76
59
49
Avots:
Europressedienst.
13.b tabula
Elementi
2009
2010
2011
IP
Elementu eksporta apjoms (MW)
62
320
315
238
Indekss (2009. gads = 100)
100
516
508
384
Eksporta vidējā cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
Indekss (2009. gads = 100)
100
78
61
47
Avots:
Europressedienst.
13.c tabula
Plāksnītes
2009
2010
2011
IP
Plāksnīšu eksporta apjoms (MW)
93
916
750
486
Indekss (2009. gads = 100)
100
985
806
523
Eksporta vidējā cena (EUR/kW)
850
590
530
480
Indekss (2009. gads = 100)
100
70
63
57
Avots:
Europressedienst.
(215)
Pamatojoties uz minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekme nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc personu argumenti šajā sakarā bija jānoraida.
3.10. Slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā
(216)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja slānekļa gāzes atradņu atklāšana Savienībā un ka izredzes palielināt lētas slānekļa gāzes ražošanu ir mazinājušas publiskos un privātos ieguldījumus atjaunojamas enerģijas projektos.
(217)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklējamā ražojuma patēriņš būtiski palielinājās visā attiecīgajā periodā, kā jau norādīts 108. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā netika atklāti faktiski pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
3.11. Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS)
(218)
Tā pati persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja nepietiekamie ieguldījumi saules enerģijas ražošanā Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas CO2 emisijas kredītu zemo tirgus cenu dēļ.
(219)
Tomēr netika iesniegti nekādi pierādījumi, un izmeklēšanā netika konstatēti nekādi faktiski apstākļi, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji - izmeklēšanā tika pierādīts, ka izmeklējamā ražojuma patēriņš attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
3.12. Vadības lēmumi
(220)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtisko kaitējumu, kas nodarīts vismaz vienam no Savienības ražotājiem, izraisīja kļūdaini vadības lēmumi. Šie apgalvojumi tika pamatoti ar gada pārskatiem un konkrētu informāciju, kas ietverta vēstulē, kuru kāds uzņēmuma akcionārs nosūtījis pārējiem akcionāriem.
(221)
Tomēr lietā iekļautā informācija neliecināja, ka kāds no attiecīgā uzņēmuma vadības lēmumiem būtu bijis neparasts vai pārsteidzīgs vai ir ietekmējis visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc argumenti šajā ziņā tika noraidīti.
3.13. Cita valdību politika
(222)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja cita valdību politika, piemēram, politika attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, politika, kuras mērķis bija veicināt inovāciju, birokrātijas apkarošanas politika, tirdzniecības veicināšanas politika un tīkla piekļuves noteikumi, jo šie politikas veidi ir izdevīgi ražotājiem eksportētājiem. Pat ja ir taisnība, ka daži no minētajiem politikas veidiem varēja veicināt importu no trešām valstīm un saules enerģijas ražošanas nozares vispārējo izaugsmi, tie tomēr arī nodrošināja ieguvumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt minētie politikas veidi nebūtu jāsaprot tā, ka šāds imports Savienībā jāveic par kaitējošām dempinga cenām. Tāpēc argumenti šajā ziņā tika noraidīti.
3.14. Secinājums par cēloņsakarību
(223)
Izmeklēšanā ir konstatēta cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Tik analizēti citi iespējami kaitējuma cēloņi, tādi kā imports no citām trešām valstīm, patēriņš, iepirkuma tarifi, cits Savienības ražošanas nozarei piešķirts finansiāls atbalsts, jaudas pārpalikums, izejvielas cenu ietekme, pašizraisīts kaitējums, plānkārtiņu ražojumu radītā konkurence, finanšu krīze un tās ietekme, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā, vadības lēmumi, Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, cita valdību politika, un tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(224)
Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tika provizoriski secināts, pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP laikā.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(225)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu pasākumu piemērošana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, FE enerģijas nozares augšupējos un lejupējos tirgos darbojošos uzņēmumu, attiecīgā ražojuma importētāju, lietotāju un patērētāju intereses.
(226)
Pēc izmeklēšanas sākšanas pieteicās aptuveni 150 ekonomikas dalībnieki. Tika nosūtītas īpašas anketas nesaistītiem importētājiem, augšupējiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp izejvielas ražotājam un izmeklējamā ražojuma ražošanas aprīkojuma piegādātājiem), lejupējiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp projektu izstrādātājiem un iekārtu uzstādītājiem) un patērētāju organizācijai BEUC. Informāciju iesniedza trīs apvienības, kas pārstāvēja dažādus ekonomikas dalībniekus (Savienības ražošanas nozari, augšupējos un lejupējos ekonomikas dalībniekus) FE enerģijas nozarē.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(227)
Savienības ražošanas nozare IP laikā līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja aptuveni 25 000 cilvēku.
(228)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Jāatgādina, ka vairākiem kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā bija raksturīga negatīva tendence. Īpaši pasliktinājās tādi ar Savienības ražotāju, kas sadarbojās, finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Savienības moduļu, elementu un plāksnīšu ražotāji faktiski darbojās ar zaudējumiem 2011. gadā un IP laikā. Attiecīgi daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt savas ražotnes, bet daži citi kļuva maksātnespējīgi. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.
(229)
Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām, lai tā tādējādi uzlabotu savu rentabilitāti. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt būtu jānodrošina Savienības ražošanas nozarei labāka piekļuve kapitālam un iespējas ieguldīt vairāk līdzekļu pētniecībā un izstrādē un inovāciju veicināšanā FE tirgū. Visbeidzot, izmeklēšanā tika arī konstatētas norādes, kas liecina par iespēju atsākt to Savienības ražotāju uzņēmējdarbību, kuri bija spiesti apturēt ražošanu Ķīnas importa radītā spiediena dēļ. Kopumā, īstenojot šo scenāriju, ne tikai tiktu saglabāti esošie 25 000 darba vietu Savienības ražošanas nozarē (IP laikā), bet arī būtu pamatotas izredzes vēl vairāk paplašināt ražošanu un palielināt nodarbinātību.
(230)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties īstermiņā un vidēji īsā termiņā. Līdz ar to papildus tiem daudzajiem Savienības ražotājiem, kas jau bija izspiesti no tirgus, kā aprakstīts 157. apsvērumā, arī citi ražotāji varētu kļūt maksātnespējīgi, un tas īstermiņā un vidējā termiņā varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares iespējamu izzušanu, tādējādi būtiski ietekmējot esošās darba vietas.
(231)
Tāpēc provizoriski tika secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Nesaistīto importētāju intereses
(232)
Kā minēts 12. apsvērumā, tikai vienam no trim izlasē iekļautajiem importētājiem galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība.
(233)
Tika izteikts arguments, ka pasākumu noteikšana attiecībā uz attiecīgo ražojumu nelabvēlīgi ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību. Pirmkārt, maksājumu noteikšanai nevajadzētu izraisīt visa ĶTR importa likvidēšanu. Otrkārt, lai gan ir gaidāms, ka pasākumu noteikšanai var būt nelabvēlīga ietekme uz to importētāju finansiālo stāvokli, kuri importē tikai no ĶTR, ņemot vērā to, ka, visticamāk, palielināsies imports no pārējām trešām valstīm, importētājiem, kas iepērk no dažādām valstīm, vajadzētu būt spējīgiem novirzīt savus piegādes avotus.
(234)
Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana ierosinātajā līmenī var būt zināma nelabvēlīga ietekme uz nesaistīto attiecīgā ražojuma importētāju stāvokli.
4. Augšupējo ekonomikas dalībnieku intereses
(235)
Augšupējie ekonomikas dalībnieki aktīvi darbojas galvenokārt izmeklējamā ražojuma izejvielu ražošanas un tā izgatavošanas aprīkojuma ražošanas un inženiertehniskās izstrādes jomā. No augšupējiem ekonomikas dalībniekiem tika saņemtas astoņas atbildes uz anketu jautājumiem. Tika veikti divi pārbaudes apmeklējumi izejvielu ražotāja un ražošanas aprīkojuma izgatavotāja uzņēmumā.
(236)
Kopumā IP laikā astoņiem augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, kas sadarbojās, ar izmeklējamo ražojumu saistītās darbības īpatsvars pret to kopējo darbību bija dažāds, un tikai vienam uzņēmumam, kas sadarbojās, darbība bija simtprocentīgi saistīta ar attiecīgo ražojumu, savukārt citiem šis īpatsvars bija no 6 % līdz 80 %. Vidēji IP laikā augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, kas sadarbojās, ar attiecīgo ražojumu saistītās darbības īpatsvars bija aptuveni 41 % no to kopējās darbības. Darba vietu izteiksmē astoņi augšupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, IP laikā nodarbināja aptuveni 4 200 cilvēku. Rentabilitāte bija dažāda atkarībā no segmenta un konkrētā uzņēmuma - no augstas līdz nedaudz negatīvai. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka ekonomikas dalībniekus, kuru rentabilitāte bija negatīva, arī nelabvēlīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās, jo daži no to zaudētajiem klientiem bija izmeklējamā ražojuma ražotāji Savienībā, kā arī patēriņa samazinājums.
(237)
Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki pārdošanu veica Savienībā, ĶTR un citās trešās valstīs. IP laikā pārdevumu īpatsvars bija vidēji aptuveni 20 % no pārdevumu apjoma Savienībā, gandrīz 50 % no pārdevumu apjoma ĶTR un aptuveni 30 % no pārdevumu apjoma citās trešās valstīs.
(238)
Dažas augšupējo nozari pārstāvošas personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nelabvēlīgi ietekmēs to uzņēmējdarbību, jo ĶTR ir to galvenais eksporta tirgus. Tika apgalvots, ka maksājumi būtiski ierobežos attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienību, kā rezultātā ĶTR ierobežos polisilīcija un ražošanas aprīkojuma importu un Savienību. Galu galā Savienības augšupējiem ekonomikas dalībniekiem Savienībā nāksies samazināt savas uzņēmējdarbības apjomus un darba vietu skaitu.
(239)
Vispirms jānorāda, ka maksājuma mērķis ir nevis likvidēt attiecīgā ražojuma importu no Ķīnas, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tādējādi Ķīnas importam būtu joprojām jānodrošina piedāvājums Savienības tirgū līdz noteiktam apjomam, bet par taisnīgām cenām. Turklāt izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki darbojas globālā mērogā dažādos valstu tirgos un tāpēc nav atkarīgi tikai no to eksporta uz ĶTR. Tāpēc ir pamatoti pieņemt, ka globālajā FE tirgū Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki, visticamāk, varētu kompensēt eksporta uz ĶTR samazinājumu ar eksportu uz pārējiem tirgiem, kas, kā liecina publiski pieejamie tirgus pētījumi, vēl paplašināsies. Jebkurā gadījumā Ķīnas FE tirgū jau tagad ir vērojams būtisks ražošanas jaudas pārpalikums, un tāpēc diezin vai Savienības iekārtu ražotāji varētu pārdot daudz vairāk ražošanas aprīkojuma īstermiņā un vidējā termiņā.
(240)
Ņemot vērā minēto, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz iekārtu ražotājiem nebūtu būtiska, savukārt ietekme uz izejvielas piegādātāju varētu būt nelabvēlīga īstermiņā, ņemot vērā, ka varētu samazināties tā pārdošanas apjomi uz Ķīnu.
5. Lejupējo ekonomikas dalībnieku intereses
(241)
Lejupējie ekonomikas dalībnieki aktīvi darbojas galvenokārt projektu izstrādes, tirgvedības un saziņas, kā arī FE iekārtu jomā. No lejupējiem ekonomikas dalībniekiem tika saņemtas 13 atbildes uz lejupējo aptaujas anketu jautājumiem, bet tikai septiņas no tām bija pietiekami pilnīgas, lai varētu veikt jēgpilnu novērtējumu. Tika veikti divi pārbaudes apmeklējumi, kas attiecās uz FE iekārtu projektu izstrādi un uzstādīšanu. Analizējot atbildes uz anketu jautājumiem, kas saņemtas no 36 nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās, tika konstatēts, ka vairāki no tiem faktiski varētu būt uzskatāmi par lejupējiem ekonomikas dalībniekiem, jo to darbības galvenais virziens ir iekārtu uzstādīšana. Šis jautājums tiks sīkāk izvērtēts turpmākajā izmeklēšanas gaitā.
(242)
Kopumā ar izmeklējamo ražojumu saistītās lejupējo ekonomikas dalībnieku darbības īpatsvars attiecībā pret to kopējo darbību ir atšķirīgs. IP laikā tas bija vidēji 41 %. Ekonomikas dalībnieku, kas sadarbojās, rentabilitāte saistībā ar izmeklējamo ražojumu IP laikā bija vidēji aptuveni 11 %. Darba vietu izteiksmē septiņi lejupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, IP laikā nodarbināja aptuveni 550 cilvēku.
(243)
Tika izteikts arguments, ka antidempinga pasākumi nav Savienības interesēs, jo tie paaugstinās moduļu cenu, tādējādi atturot galalietotājus/patērētājus no iekārtu uzstādīšanas. Attiecīgi lejupējiem ekonomikas dalībniekiem būs daudz mazāk pasūtījumu un nāksies samazināt savu uzņēmējdarbību. Šis novērtējums tika veikts, pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā iesniegtu Prognos veiktu pētījumu par darba vietu iespējamu zaudēšanu. Pētījumā ir prognozēts, ka tad, ja maksājumi tiktu noteikti, vairākums darba vietu Savienības FE tirgū būtu apdraudētas. Pētījumā ir izmantota Eiropas Fotoelektriskās enerģijas nozares asociācijas (EPIA) aplēse, saskaņā ar kuru kopējais tiešo darba vietu skaits 2011. gadā visos Savienības FE tirgus posmos, ieskaitot Savienības ražotājus, importētājus un augšupējos un lejupējos ekonomikas dalībniekus, bija 265 000. Kā atskaites punktu izmantojot 2011. gada aplēsi par kopējām tiešajām darba vietām FE ražojumu tirgū, Prognos pētījumā bija secināts, ka trīs gados no 265 000 darba vietu tiks zaudēts līdz 242 000 darba vietu atkarībā no maksājumu līmeņa. Lielākā daļa minēto darba vietu tiktu zaudētas lejupējā tirgū, kurā, kā norādīja Prognos, 2011. gadā bija nodarbināti aptuveni 220 000 cilvēku.
(244)
Izmeklēšanā minētais scenārijs netika apstiprināts, un tā liecināja par daudz mazāku tiešo darba vietu skaitu Savienības FE tirgū 2011. gadā, IP laikā un 2012. gadā.
(245)
Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanā radās šaubas, vai minētās Eiropas asociācijas aplēse par tiešo darba vietu kopējo skaitu FE ražojumu tirgū ir precīza. Proti, pārbaudes apmeklējumā EPIA uz vietas izrādījās, ka dati, pamatojoties uz kuriem izdarīts secinājums par 265 000 darba vietu, ir neprecīzi un ka tāpēc nav iemesla šādam secinājumam. Faktiski pārbaudes apmeklējuma laikā iegūtā informācija liecina, ka par 2011. gadu aprēķinātā FE ražojumu tirgus tiešo darba vietu skaita kļūdas robeža varētu būt līdz 20 %. Turklāt minētajā aplēsē ir ņemta vērā nodarbinātība citās Eiropas valstīs ārpus Eiropas Savienības, kā arī nodarbinātība saistībā ar plānkārtiņu ražojumiem, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana.
(246)
Par spīti šīm šaubām, pat ja ietekmes uz pasākumiem analīzei izmanto sākotnējo aplēsi par darba vietām, ir jānorāda šādas piezīmes. Aplēse attiecas uz darba vietu skaitu FE ražojumu nozarē 2011. gadā, proti, gadā, kad FE iekārtu skaits ES bija ļoti liels (aptuveni 20 GW). Ir pamatoti pieņemt, ka, ņemot vērā iekārtu samazinājumu līdz aptuveni 17,5 GW IP laikā un 15 GW 2012. gadā, attiecīgi samazinājās arī lejupējo darba vietu skaits, kas ir tieši saistīts ar iekārtu skaitu. Šajā saistībā publiski pieejamā specializētā prese liecināja, ka Vācijā, kas ir vislielākais valsts tirgus, no 2011. gada līdz 2012. gadam darba vietu skaits FE enerģijas nozarē samazinājās no 128 000 līdz 100 000, ieskaitot ražotāju nodrošinātās darba vietas. Turklāt izmeklēšanā radās nopietnas šaubas par to, vai attiecīgajā skaitā ir ietvertas tikai pilnlaika darba vietas, kas izveidotas tikai FE enerģijas nozares vajadzībām. Šajā sakarā izmeklēšanā tika atklāts, ka jo īpaši lejupējā tirgū (iekārtas) ar FE ražošanu saistītā darbība pārsvarā ir tikai daļa no plašākas uzņēmējdarbības un ka galvenais uzņēmējdarbības virziens ir apkures iekārtas un elektroiekārtas, santehnikas iekārtas u. c.
(247)
Ņemot vērā iepriekšminēto, lai ir iespējams, ka pasākumu noteikšana varētu izraisīt izmeklējamā ražojuma cenu paaugstināšanos Savienībā, tādējādi, iespējams, īstermiņā samazinot FE iekārtu skaitu. Tomēr, ņemot vērā turpmāk izklāstīto, darba vietas šajā tirgus daļā var tikt nelabvēlīgi ietekmētas tikai ierobežotā apjomā. Pirmkārt, vismaz dažiem no iekārtu uzstādītājiem ar FE ražojumiem saistītā darbība ir tikai daļa no to uzņēmējdarbības un ir arī sezonāla. Tāpēc uzstādītājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt citas darbības gadījumā, ja samazinās pieprasījums pēc FE iekārtām. Tā kā mērķi attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, kas saskaņoti ES līmenī, ir juridiski saistoši dalībvalstīm, paredzams, ka samazināts pieprasījums pēc saules energoiekārtām palielinās pieprasījumu pēc citu veidu atjaunojamiem elektroenerģijas avotiem un energoefektivitātes. Daudziem no darba devējiem, kas darbojas lejupējā tirgū, visticamāk, būtu prasmes, kas nepieciešamas, lai tie varētu savā labā izmantot pieprasījuma palielināšanos šajās blakusnozarēs. Otrkārt, ņemot vērā esošo peļņu lejupējā tirgū (sk. 242. apsvērumu), iekārtu uzstādītājiem vajadzētu spēt segt daļu no cenu palielinājuma, tādējādi ierobežojot ietekmi uz galīgajām cenām un uz pieprasījumu pēc FE iekārtām.
(248)
Neatkarīgi no maksājumu noteikšanas publiski pieejamās prognozes par pieprasījumu pēc FE iekārtām liecina par iespējamu pieprasījuma samazināšanos 2013. gadā, kad iekārtu jauda varētu būt no 9,8 GW līdz 16,5 GW, kas katrā ziņā, visticamāk, nelabvēlīgi ietekmētu darba vietu skaitu lejupējā tirgū.
(249)
Visbeidzot jānorāda, ka šāds FE ražojumu cenu palielinājums, visticamāk, rastos jebkurā gadījumā, jo ĶTR ražojumi, ar ko apgādā Savienības tirgu, lielā mērā nes zaudējumus, un šāda situācija nav ilgtspējīga.
(250)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz lejupējiem ekonomikas dalībniekiem būtu ierobežoti nelabvēlīga īstermiņā, ņemot vērā, ka iekārtu skaits samazinātos vairāk nekā hipotētiskajā scenārijā bez maksājumiem, ko prognozē lielākie pētījumu centri, un ciktāl šo maksājumu nevar uzņemties lejupējie ekonomikas dalībnieki. Neraugoties uz pieprasījuma pēc FE iekārtām iespējamo samazināšanos, iekārtu uzstādītājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt citas darbības neatkarīgi no tā, vai tās ir saistītas ar citiem videi nekaitīgiem enerģijas avotiem vai ar uzstādītāju darbības pamatveidu, kas minēts iepriekš.
6. Galalietotāju (patērētāju) intereses
(251)
Neviena no personām, kas tieši pārstāv galalietotāju intereses, piemēram, patērētāju apvienības, neiesniedza savus apsvērumus. Šajā gadījumā runa ir par divu veidu galalietotājiem, proti, patērētājiem (mājsaimniecībām) un citiem tiešajiem lietotājiem (piemēram, iestādēm, uzņēmumiem). Izmeklēšanā tika atklāts, ka tikai aptuveni ceturto daļu esošo FE iekārtu Savienībā (tā dēvētās jumta jeb mazākās iekārtas) ir pasūtījuši patērētāji. Pārējās iekārtas (uz zemes montējamās, rūpnieciskās un komerciālās iekārtas, kas ir daudz lielākas) pasūtījuši citi galalietotāji.
(252)
Vairākas personas apgalvoja, ka tad, ja tiktu noteikti antidempinga maksājumi, patērētājus ietekmētu FE moduļu cenu paaugstinājums. Kaut arī varētu gaidīt, ka maksājumu dēļ FE moduļu cenas ES tirgū nedaudz palielināsies, patērētāji un citi galalietotāji, visticamāk, tiktu ietekmēti tikai nedaudz, jo izmeklēšanā tika atklāts, ka viena moduļa cena veido līdz 50 % no vienas FE iekārtas kopējām izmaksām. Ņemot vērā projektu izstrādātāju un iekārtu uzstādītāju gūto peļņas procentu, ir pamatoti pieņemt, ka no patērētāja iekasētās moduļu galīgās cenas pieaugums var vismaz daļēji tikt kompensēts un tādējādi samazināts. Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, tiek provizoriski secināts, ka pasākumus ierosinātajā maksājuma līmenī vismaz daļēji pārņems piegādes ķēde un ka tāpēc tie ne vienmēr izraisīs augstākas cenas patērētājiem mazumtirdzniecības līmenī.
(253)
Turklāt jānorāda, ka tad, ja maksājumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares iespējamās izzušanas dēļ patērētājiem nākotnē varētu būt pieejams vairs tikai viens moduļu piegādes avots. Šāda scenārija gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu vēl vairāk nostiprināt savu jau tā ļoti spēcīgo stāvokli tirgū, un tas varētu arī izraisīt cenu palielinājumu īstermiņā un vidējā termiņā, tādējādi kaitējot patērētājiem/galalietotājiem. Kā norādīts iepriekš, cenu palielinājums, visticamāk, notiks jebkurā gadījumā, ņemot vērā, ka ražošana ĶTR notiek ar zaudējumiem.
(254)
Pamatojoties uz minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai kopumā būs ierobežota ietekme uz patērētājiem un citiem galalietotājiem. Šajā ziņā nav svarīgi, kāda ir valsts atbalsta shēmu nozīme pieprasījuma pēc FE iekārtām veicināšanā, kā minēts 182. apsvērumā. Ja valstu atbalsta shēmas pielāgotu augstākām saules enerģijas paneļu cenām (paaugstinot IT), tad ietekmes uz patērētājiem varētu nebūt.
7. Citi argumenti
(255)
Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēj piegādāt ES tirgum vajadzīgos daudzumus un tāpēc, ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, pastāv būtisks deficīta risks ES, kas varētu vēl vairāk paaugstināt attiecīgā ražojuma cenas.
(256)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šis arguments ir nepamatots. Savienības ražošanas nozare jau kopš 2009. gada savu ražošanas jaudu neizmanto pilnībā. IP laikā Savienības moduļu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 41 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 5,7 GW; Savienības elementu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 63 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 1,2 GW, un Savienības plāksnīšu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 55 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 1,6 GW. Tāpēc, ņemot vērā neizmantoto jaudu, Savienības ražošanas nozare varēs konkurēt, lai īstermiņā iegūtu papildu daļu no tirgus. Tāpat ir pamatoti pieņemt, ka arī vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare palielinās savu ražošanas jaudu, lai gūtu lielākus apjomradītus ietaupījumus un varētu vēl vairāk samazināt cenas. Turklāt pasaulē ir arī citi piegādes avoti, kas atrodas Savienības tirgū un kas varēs konkurēt Savienības tirgū gadījumā, ja samazināsies Ķīnas ražojumu imports. Izmeklēšanā tika atklāts, ka ražošanā, kas nenotiek Ķīnā, neizmantotā jauda ārpus ES IP laikā moduļiem bija 5,6 GW, elementiem 6 GW un arī plāksnītēm 6 GW. Tāpēc tiek secināts, ka ES un trešo valstu ražotāju kopējā neizmantotā jauda ir pietiekama, lai īstermiņā kompensētu iespējamo Ķīnas importa samazinājumu, ņemot vērā pieprasījumu pēc FE iekārtām ES, ko lielākie pētījumu centri, piemēram, EPIA, prognozē 2013. gadam (no 9,8 GW līdz 16,5 GW) un 2014. gadam (no 9 GW līdz 17,1 GW).
(257)
Dažas personas arī apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecība uz attiecīgo ražojumu kaitēs FE tirgus attīstībai Eiropā, un tādējādi netiks sasniegti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi attiecībā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES.
(258)
Vispirms jānorāda, ka stratēģijā 2020. gadam izvirzītie mērķi nav atkarīgi tikai no saules enerģijas. Vienlīdz svarīga nozīme ir arī citiem videi draudzīgiem enerģijas veidiem, piemēram, vēja, biomasas enerģijai, hiodroenerģijai u. c. Tā kā saules enerģijai attiecībā uz 2020. gada mērķiem nav noteikts konkrēts īpatsvars, paredzams, ka nedaudz mazāks FE iekārtu skaits nepaaugstinās 2020. gada stratēģijas kopējās izmaksas. Turklāt saules enerģijas paneļu cena ir tikai viens no daudziem faktoriem, kas ir svarīgi FE enerģijas nozares attīstībai Eiropā. Tikpat svarīga nozīme ir arī labvēlīgam tiesiskajam un finanšu regulējumam Eiropas un valstu līmenī, labākai finansējuma pieejamībai atjaunojamu energoresursu avotu projektu vajadzībām un ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē. Attiecībā uz saules enerģijas ražošanā veikto ieguldījumu finansēšanu jānorāda, ka maksājumu noteikšana uzlabos stāvokli Savienības ražošanas nozarē un FE enerģijas nozarē kopumā. Līdz ar to tā arī, visticamāk, uzlabos kapitāla pieejamību gan Savienības ražošanas nozarei, gan ieguldītājiem FE enerģijas nozarē. Visbeidzot, jāatgādina, ka maksājuma mērķis ir nevis likvidēt Ķīnas importu, bet gan atjaunot taisnīgu konkurenci. Pierādījumi par peļņu, kas tiek gūta lejupējā tirgū, ļauj pieņemt, ka gadījumā, ja palielināsies attiecīgā ražojuma cena, šādu cenu palielinājumu daļēji kompensēs ekonomikas dalībnieki lejupējā tirgū. Tāpēc nevajadzētu notikt būtiskam moduļu cenu paaugstinājumam, ko izjutīs galalietotāji/patērētāji, un pieprasījums pēc saules energoiekārtām varētu tikt saglabāts prognozētajā diapazonā.
(259)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai kopumā nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz citiem ES politikas veidiem.
8. Secinājums par Savienības interesēm
(260)
Kopējā labvēlīgā ietekme uz Savienības ražošanas nozari atsver iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz citiem ekonomikas dalībniekiem FE ražojumu tirgū, arī uz patērētājiem/citiem galalietotājiem.
(261)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(262)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(263)
Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma summa, kas vajadzīga, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.
(264)
Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka, pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju, peļņas procentu 10 % apmērā no apgrozījuma varētu uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga.
(265)
Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, ražošanas izmaksām, kas radās IP laikā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieskaitot iepriekšminēto peļņas procentu 10 % apmērā.
(266)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem un pienācīgi koriģēta attiecībā uz importa izmaksām un muitas nodokļiem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju IP laikā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās svērtās CIF importa vērtības.
2. Pagaidu pasākumi
(267)
Ievērojot iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu kristāliskā silīcija moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu vai nu konstatētās dempinga starpības, vai arī kaitējuma apmēra līmenī atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.
(268)
Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms attiecīgi izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā.
(269)
Izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, pagaidu maksājuma likme tiek noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī.
(270)
Ierosinātās pagaidu antidempinga maksājumu likmes ir šādas:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma apmērs
Maksājuma likme
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Iepriekšminētie antidempinga pasākumi tiek provizoriski noteikti kā ad valorem maksājumi.
(272)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Minētās maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uz ražošanas vienībām, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(273)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (8), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(274)
Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamā maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā neveica eksportu uz Savienību.
(275)
Kā norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 5. iedaļā, Komisija gatavojas noteikt, vai attiecīgā ražojuma importu no ĶTR var uzskatīt par Ķīnas izcelsmes importu. Tas ir jo īpaši svarīgi attiecībā uz moduļiem, kuros var būt iebūvēti komponenti un sastāvdaļas, kas ievestas no dažādām valstīm. Atbilstīgi antidempinga pamatregulas 1. panta 3. punktam par dempinga cenām pārdotā ražojuma eksportētājvalsts var būt starpniekvalsts. Jānorāda arī, ka sūdzība attiecas uz tādu importu no ĶTR, kura izcelsme nav norādīta. Visbeidzot, antidempinga un kompensācijas izmeklēšanā, ko veica ASV attiecībā uz to pašu no ĶTR importēto ražojumu, tika uzsvērts, ka ražošanas un montāžas darbības ir sarežģītas un to piešķirtā izcelsme nav viennozīmīga (9). Ņemot vērā šos apsvērumus un neskarot secinājumu, kas tiks izdarīts par šiem jautājumiem noslēguma posmā, tiek uzskatīts par lietderīgu provizoriskos pasākumus attiecināt uz izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir ĶTR vai kurš nosūtīts no ĶTR, ja vien attiecīgais ražojums nav ražojums tranzītā GATT V panta izpratnē.
(276)
Kā minēts 3. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 182/2013 noteica, ka ir jāreģistrē ĶTR izcelsmes un no ĶTR nosūtīta attiecīgā ražojuma imports. Tas tika darīts, ņemot vērā antidempinga un kompensācijas pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstīgi pamatregulas 10. panta 4. punktam un 16. panta 4. punktam Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (10) (“antisubsidēšanas pamatregula”).
(277)
Attiecībā uz pašreizējo antidempinga izmeklēšanu un ņemot vērā izklāstītos konstatējumus, importa reģistrācija antidempinga izmeklēšanas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu būtu jāpārtrauc.
(278)
Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu, ko Komisija sākusi atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 10. pantam, 2012. gada 8. novembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (11), importa reģistrācija atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jāturpina.
(279)
Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.
(280)
Ņemot vērā šīs procedūras ārkārtas apstākļus, proti, to, ka tā attiecas uz ražojumu, kas piederīgs tirgum, kam nepieciešama piegādes stabilitāte īsā laikā, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi ieviest antidempinga pagaidu pasākumus. Ņemot vērā, ka netaisnīgas tirdzniecības rezultātā, ko IP laikā veikusi attiecīgā valsts, Savienības ražošanas nozarei nodarīts kaitējums, Savienības ražotāji nevar tūlītēji piegādāt nepieciešamos daudzumus, gadījumā ja pasākumu dēļ importa apjomi krītas. Antidempinga maksājuma ieviešana ļaus Savienības ražošanas nozarei īsā laikā palielināt piegādes apjomus. Turklāt, atvēlot Savienības ražošanas nozarei pietiekami daudz laika, kurā palielināt ražošanas apjomus, attiecīgā ražojuma pieejamība saglabāsies apmēros, lai apmierinātu pieprasījumu. Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu maksājumu ieviest divos posmos.
I. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(281)
Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts regulā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi par maksājuma piemērošanu ir provizoriski un ka galīgā maksājuma noteikšanai tie, iespējams, būs jāpārskata,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu un plāksnīšu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos (elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus) un uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (Taric kodi 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039), ja vien tie nav tranzītā GATT V panta izpratnē.
Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:
-
ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,
-
plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi,
-
kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:
i)
No šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2013. gada 5. augustam:
Uzņēmums
Maksājuma likme
Visi uzņēmumi
11,8 %
ii)
no 2013. gada 6. augusta:
Uzņēmums
Maksājuma likme
TARIC papildu kods
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
37,3 %
B797
Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
47,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
67,9 %
B999
3. Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu sīkāku informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Regulu (ES) Nr. 182/2013 groza šādi:
1)
iekļauj jaunu G sadaļu un jaunu 22. apsvērumu:
“G. REĢISTRĀCIJAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ AIZSARDZĪBU PRET IMPORTU PAR DEMPINGA CENĀM
(22)
No 2013. gada 6. jūnija aizsardzību pret importu par dempinga cenām nodrošina pagaidu antidempinga maksājums. Tāpēc vairs nav jāreģistrē imports, lai nodrošinātu aizsardzību pret importu par dempinga cenām.”;
2)
regulas 1. panta 1. punktā vārdus “ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 14. panta 5. punktu un” svītro.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 4. jūnijā