ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2013
o zřízení rámce pro občanský dialog v záležitostech, na něž se vztahuje společná zemědělská politika, a o zrušení rozhodnutí 2004/391/ES
(2013/767/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 38 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Unie vymezuje a provádí společnou zemědělskou politiku.
(2)
V souladu s čl. 11 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii udržují orgány otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností. Rámec pro dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky existuje od roku 1962. Rámec stávajícího dialogu stanoví rozhodnutí Komise 2004/391/ES (1).
(3)
Aby se zvýšila transparentnost a zajistila lepší vyváženost zastoupených zájmů, je nutné přezkoumat dialog v rámci poradních skupin, které se zabývají otázkami zemědělství, zajistit rámec občanského dialogu v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, včetně jejich mezinárodních aspektů, a vymezit jejich úkoly a strukturu.
(4)
Skupiny pro občanský dialog by měly být Komisi nápomocny a podporovat ji při vedení pravidelného dialogu o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství, zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, poskytovat rady ohledně politiky, vydávat na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova nebo z vlastního podnětu stanoviska týkající se konkrétních záležitostí a sledovat vývoj politiky.
(5)
Skupiny pro občanský dialog by se měly skládat z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány ve společném evropském Rejstříku transparentnosti.
(6)
Aby se usnadnilo provádění úkolů přidělených skupinám, je nutné stanovit pravidla týkající se provozu a fungování skupin.
(7)
Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2).
(8)
Rozhodnutí 2004/391/ES by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí představuje rámec pro skupiny pro občanský dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky (dále jen „skupiny“) zřízené generálním ředitelem pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitel“) na základě rámce pro expertní skupiny Komise (3).
Článek 2
Úkoly
Úkolem skupin je:
a)
vést pravidelný dialog o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství;
b)
zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblastech uvedených v písmenu a);
c)
pomáhat Komisi a poskytovat rady ohledně politiky v oblastech uvedených v písmenu a);
d)
vydávat stanoviska týkající se konkrétních záležitostí, buď na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitelství“) a ve lhůtě stanovené v žádosti, nebo z vlastního podnětu;
e)
sledovat vývoj politiky v oblastech uvedených v písmenu a).
Článek 3
Konzultace
1. Generální ředitelství může skupiny konzultovat v jakékoli záležitosti uvedené v čl. 2 písm. a).
2. Předseda skupiny, v úzké spolupráci s místopředsedy, může Komisi doporučit, aby v konkrétní otázce skupinu konzultovala.
Článek 4
Jmenování členů
1. Generální ředitel rozhoduje o složení skupin na základě výzvy k podávání přihlášek.
2. Skupiny se skládají z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány v Rejstříku transparentnosti. Členství ve skupinách je otevřeno těm organizacím, které zastupují jakýkoli relevantní zájem.
3. Generální ředitel rozhoduje o počtu skupin a jejich velikosti, přičemž bere v úvahu zájmy občanské společnosti v rámci společné zemědělské politiky. Seznam skupin se zveřejňuje v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů („rejstřík“) a na příslušných internetových stránkách. Generální ředitel zajistí vyvážené zastoupení všech vyjádřených zájmů uvedených v odstavci 2. Zejména zajistí rovnováhu mezi hospodářskými a nehospodářskými zájmy.
4. Členské organizace jmenuje generální ředitel z řad organizací, které odpověděly na výzvu k podávání přihlášek. Generální ředitel může jmenovat členské organizace rovněž tehdy, když zůstanou prázdná místa nebo se uvolní.
5. Členské organizace jsou jmenovány na dobu sedmi let. Členská organizace může být v rámci skupiny nahrazena před uplynutím sedmiletého mandátu, pokud:
a)
není již schopna se účinně podílet na jednání skupiny;
b)
odejde ze skupiny;
c)
nejmenuje pravidelně experty na zasedání skupiny;
d)
nevyhovuje již podmínkám podle odstavce 2, nebo
e)
nesplňuje požadavky týkající se nevyzrazování informací, které jsou profesním tajemstvím, jak je stanoveno v článku 339 Smlouvy.
6. Členské organizace jmenují experty, kteří se účastní zasedání skupin podle bodů pořadu jednání, a sdělují generálnímu ředitelství totožnost jmenovaných expertů alespoň tři pracovní dny před zasedáním.
7. Generální ředitelství vyzývá experty jmenované členskými organizacemi k účasti na zasedáních skupin. Pokud členská organizace nesdělila generálnímu ředitelství totožnost expertů ve lhůtě stanovené v odstavci 6, může generální ředitelství odmítnout tyto experty přizvat na příslušné zasedání.
8. Názvy členských organizací se zveřejňují v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů a na příslušných internetových stránkách.
9. Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
Článek 5
Provoz
1. Každá skupina na svém prvním zasedání zvolí ze svých členů předsedu a dva místopředsedy dvoutřetinovou většinou přítomných expertů v případě prvního kola hlasování a prostou většinou přítomných expertů v případě dalších hlasování. Místopředsedové se volí ze zástupců jiných organizací než je ta, k níž náleží předseda. Oba místopředsedové musí pocházet ze dvou různých organizací. Volba probíhá tajně pod vedením zástupce Komise, pokud všichni přítomní experti výslovně nerozhodnou jinak.
2. Funkční období předsedy a dvou místopředsedů je jednoleté a je obnovitelné. Předseda nevykonává funkci déle než dvě po sobě jdoucí období. Při volbě nového předsedy a místopředsedů skupina zajistí, aby nepocházeli ze stejné organizace jako jejich předchůdci.
3. Předseda po dohodě s generálním ředitelstvím, po důkladné konzultaci s místopředsedy a po konzultaci s organizacemi zastoupenými ve skupině stanoví nejméně 25 pracovních dnů před každým zasedáním skupiny body, které budou zařazeny na pořad jednání. Generální ředitelství rozešle pořad jednání organizacím zpravidla 20 pracovních dní před zasedáním, nejlépe elektronickou poštou.
4. S výjimkou volby stanovené v odstavci 1 se na konci jednání neuskuteční ve skupině žádné hlasování. Pokud skupina dosáhne konsenzu ohledně stanoviska, které požaduje generální ředitelství, nebo ohledně usnesení z vlastního podnětu, formuluje společné závěry, které připojí k souhrnné zprávě. V případě, že to skupina doporučí, sdělí Komise výsledky jednání skupiny dalším evropským orgánům.
5. Předseda je odpovědný za vypracování zprávy, která obsahuje přesný souhrnný záznam každého zasedání, a za předání návrhu této zprávy generálnímu ředitelství do 20 pracovních dnů po zasedání. Generální ředitelství může návrh zprávy předsedy před jejím rozesláním a následným schválením skupinou upravit.
6. Skupina může se souhlasem generálního ředitelství zřizovat pracovní skupiny pro přezkoumání konkrétních otázek na základě pověření přijatého skupinou. Zasedáním pracovních skupin předsedají zástupci Komise. Tyto pracovní skupiny budou rozpuštěny, jakmile splní své pověření.
7. Generální ředitelství může k příležitostné práci ve skupině nebo pracovní skupině přizvat externí experty, kteří mají zvláštní odbornou způsobilost v určité oblasti na pořadu jednání skupiny. Kromě toho může zástupce Komise udělit status pozorovatele jednotlivcům či organizacím vymezeným v čl. 4 odst. 2, pokud neohrozí rovnováhu skupin nebo pracovních skupin. Mají právo hovořit, pokud je k tomu se souhlasem nejvýše postaveného přítomného zástupce Komise vyzve předseda. Jednotlivci nebo organizace mající status pozorovatele se neúčastní volby uvedené v odstavci 1.
8. Členové skupin a jejich zástupci, jakož i přizvaní experti a jednotlivci či organizace mající status pozorovatele, jak je uvedeno v odstavci 7, musí dodržovat povinnosti profesního tajemství stanovené Smlouvami a jejich prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4). Pokud členové tyto povinnosti nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
9. Zasedání skupin a pracovních skupin se konají zpravidla v prostorách Komise. Komise zajišťuje sekretářské služby. Zasedání skupin a pracovních skupin svolává generální ředitelství. Zasedání skupin a jejich pracovních skupin se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem o projednávané otázky.
10. Komise zveřejňuje všechny příslušné dokumenty, jako jsou pořady jednání, zápisy, závěry, dílčí závěry nebo pracovní dokumenty týkající se činností prováděných skupinami, na příslušných internetových stránkách dostupných odkazem z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů. Výjimky z pravidelného zveřejňování by měly být činěny v případech, kdy by zpřístupnění dokumentu vedlo k porušení ochrany veřejného nebo soukromého zájmu, jak je vymezeno v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5).
Článek 6
Výdaje na zasedání
1. Účastníkům podílejícím se na činnostech skupin a pracovních skupin nepřísluší za poskytované služby odměna.
2. Cestovné a výdaje na pobyt vzniklé expertům v souvislosti s činností skupin a pracovních skupin hradí Komise v souladu se svými platnými předpisy.
3. Výdaje uvedené v odstavci 2 se hradí v mezích dostupných prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělení zdrojů.
Článek 7
Zrušení
Rozhodnutí 2004/391/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2014.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2014.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2013. gada 16. decembris),
ar ko reglamentē pilsonisko dialogu kopējās lauksaimniecības politikas jautājumos un atceļ Lēmumu 2004/391/EK
(2013/767/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
tā kā:
(1)
Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants paredz, ka Savienība nosaka un īsteno kopēju lauksaimniecības politiku.
(2)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 2. punktu iestādēm jāuztur atklāts, pārredzams un regulārs dialogs ar pārstāvošām apvienībām un pilsonisko sabiedrību. Dialogs jautājumos, kas attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku, tiek reglamentēts kopš 1962. gada. Pašreizējo dialogu reglamentē Komisijas Lēmums 2004/391/EK (1).
(3)
Lai palielinātu pārredzamību un nodrošinātu labāku līdzsvaru starp pārstāvētajām interesēm, ir nepieciešams pārskatīt dialogu, ko risina ar lauksaimniecības jautājumiem nodarbinātas padomdevējas grupas, un reglamentēt pilsonisko dialogu lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, ieskaitot tās starptautiskos aspektus, un precizēt to uzdevumus un struktūru.
(4)
Pilsoniskā dialoga grupām būtu jāpalīdz Komisijai un jāpalīdz uzturēt regulāru dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar kopējo lauksaimniecības politiku, ieskaitot lauku attīstību, un tās īstenošanu, un jo īpaši par pasākumiem, kuri Komisijai jāpieņem šajā kontekstā, ieskaitot lauksaimniecības starptautiskos aspektus, būtu jāīsteno pieredzes un paraugprakses apmaiņa, jākonsultē par politiku, jāsniedz atzinums par konkrētiem jautājumiem pēc Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas un jāpārrauga politikas attīstība.
(5)
Pilsoniskā dialoga grupu sastāvā jābūt vismaz Eiropas līmeņa nevalstiskajām organizācijām, tostarp pārstāvju apvienībām, sociālekonomisko interešu grupām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un arodbiedrībām, kas ir reģistrētas apvienotajā Eiropas Pārredzamības reģistrā.
(6)
Lai atvieglinātu grupām uzticēto uzdevumu izstrādi, nepieciešams paredzēt noteikumus par grupu darbību un darba norisi.
(7)
Personas dati būtu jāapstrādā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 45/2001 (2).
(8)
Lēmums 2004/391/EK būtu jāatceļ,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets
Šis lēmums reglamentē pilsoniskā dialoga grupas, kuras nodarbojas ar kopējās lauksaimniecības politikas sfērā ietilpstošiem jautājumiem (turpmāk - “grupas”) un kuras izveidojis lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors (turpmāk - “ģenerāldirektors”) atbilstīgi Komisijas ekspertu grupu pamatregulējumam (3).
2. pants
Uzdevumi
Grupu uzdevumi ir šādi:
a)
uzturēt regulāru dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar kopējo lauksaimniecības politiku, ieskaitot lauku attīstību, un tās īstenošanu, un jo īpaši par pasākumiem, kuri Komisijai jāpieņem šajā kontekstā, ieskaitot lauksaimniecības starptautiskos aspektus;
b)
īstenot pieredzes un paraugprakses apmaiņu a) punktā minētajās jomās;
c)
palīdzēt Komisijai un konsultēt par politiku a) punktā minētajās jomās;
d)
sniegt atzinumu par konkrētiem jautājumiem vai nu pēc Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (turpmāk - “ģenerāldirektorāts”) pieprasījuma ģenerāldirektorāta noteiktajā termiņā, vai pēc pašu iniciatīvas;
e)
pārraudzīt politikas attīstību a) punktā minētajās jomās.
3. pants
Apspriešanās
1. Ģenerāldirektorāts var apspriesties ar grupām jebkurā jautājumā, kas minēts 2. panta a) punktā.
2. Grupas priekšsēdētājs, cieši sadarbojoties ar vietniekiem, var ieteikt Komisijai apspriesties ar grupu par kādu noteiktu jautājumu.
4. pants
Dalībnieku iecelšana
1. Ģenerāldirektors pieņem lēmumu par grupu sastāvu, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.
2. Grupu sastāvā jābūt vismaz Eiropas līmeņa nevalstiskajām organizācijām, tostarp pārstāvju apvienībām, sociālekonomisko interešu grupām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un arodbiedrībām, kas ir reģistrētas Pārredzamības reģistrā. Dalība grupu darbā ir pieejama minētajām organizācijām, kas pārstāv jebkādas atbilstīgas intereses.
3. Ņemot vērā pilsoniskās sabiedrības ieinteresētību kopējā lauksaimniecības politikā, ģenerāldirektors pieņem lēmumu par grupu skaitu un to lielumu. Grupu sarakstu publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk - “reģistrs”) un īpaši šim nolūkam paredzētā tīmekļa vietnē. Ģenerāldirektors nodrošina 2. punktā minēto visu izteikto interešu līdzsvarotu pārstāvību. Jo īpaši ģenerāldirektors nodrošina līdzsvaru starp ekonomiskām un ar ekonomiku nesaistītām interesēm.
4. Dalīborganizācijas ģenerāldirektors ieceļ no to organizāciju vidus, kuras ir atsaukušās uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Ģenerāldirektors var iecelt dalīborganizāciju arī tad, ja ir vai rodas vakances.
5. Dalīborganizācijas ieceļ uz septiņiem gadiem. Grupas dalīborganizāciju var aizstāt, pirms beigušās septiņu gadu pilnvaras, ja tā:
a)
vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas apspriedēs;
b)
izstājas no grupas;
c)
regulāri nenorīko ekspertus grupas sanāksmēm;
d)
vairs neatbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; vai
e)
neatbilst prasībām par tādas informācijas neizpaušanu, uz ko attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, kā noteikts Līguma 339. pantā.
6. Dalīborganizācijas norīko ekspertus dalībai grupu sanāksmēs atbilstīgi darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem un ģenerāldirektorātam sniedz ziņas par izraudzītajiem ekspertiem vismaz trīs darbdienas pirms sanāksmes.
7. Ģenerāldirektorāts dalīborganizācijas izraudzītos ekspertus uzaicina piedalīties grupu sanāksmēs. Ja dalīborganizācija 6. punktā paredzētajā termiņā nav sniegusi ģenerāldirektorātam ziņas par izraudzītiem ekspertiem, ģenerāldirektorāts var atteikties uzaicināt minētos ekspertus uz attiecīgo sanāksmi.
8. Dalīborganizāciju nosaukumus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā un īpaši šim nolūkam paredzētā tīmekļa vietnē.
9. Personas datus iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
5. pants
Darbība
1. Katra grupa pirmajā sanāksmē ievēlē priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus no savu locekļu vidus ar divu trešdaļu balsu vairākumu no klātesošo ekspertu skaita pirmajā balsošanas kārtā un ar vienkāršu balsu vairākumu no klātesošo ekspertu skaita turpmākajos balsojumos. Priekšsēdētāja vietniekus izvēlas no tādas organizācijas pārstāvjiem, kuru nepārstāv priekšsēdētājs. Minētajiem diviem priekšsēdētāja vietniekiem jāpārstāv divas dažādas organizācijas. Vēlēšanas notiek Komisijas pārstāvja uzraudzībā, aizklāti balsojot, ja vien visi klātesošie eksperti nav skaidri lēmuši citādi.
2. Priekšsēdētāja un abu priekšsēdētāja vietnieku pilnvaru termiņš ir viens gads; šis termiņš ir pagarināms. Priekšsēdētājs nepaliek amatā ilgāk par diviem termiņiem pēc kārtas. Izvēloties jaunu priekšsēdētāju, grupa nodrošina, ka viņš nepārstāv to pašu organizāciju, ko viņa priekšgājējs.
3. Priekšsēdētājs, vienojoties ar ģenerāldirektorātu, ciešā sadarbībā ar priekšsēdētāja vietniekiem un apspriežoties ar grupā pārstāvētajām organizācijām, nosaka grupas sanāksmes darba kārtībā iekļaujamos jautājumus vismaz 25 darbdienas pirms katras sanāksmes. Ģenerāldirektorāts parasti izsūta darba kārtību organizācijām 20 darbdienas pirms sanāksmes, vēlams elektroniski.
4. Izņemot 1. punktā paredzētās vēlēšanas, grupas apspriedes noslēgumā balsošana nenotiek. Ja grupa panāk vienprātīgu vienošanos par ģenerāldirektorāta pieprasīto atzinumu vai pašiniciatīvas rezolūciju, tā formulē kopīgus secinājumus un pievieno tos kopsavilkuma ziņojumam. Komisija paziņo grupas apspriežu rezultātus citām Eiropas iestādēm tad, ja grupa to iesaka.
5. Priekšsēdētājs atbild par to, lai tiktu izveidots ziņojums, kurā iekļauts precīzs katras sanāksmes kopsavilkuma protokols, un šā ziņojuma projekts tiktu nosūtīts ģenerāldirektorātam 20 darbdienu laikā pēc sanāksmes. Ģenerāldirektorāts var grozīt priekšsēdētāja ziņojuma projektu līdz tā izplatīšanai un apstiprināšanai grupā.
6. Vienojoties ar ģenerāldirektorātu, grupa var izveidot darba grupas konkrētu jautājumu izskatīšanai, pamatojoties uz grupas pieņemtajām pilnvarām. Darba grupu sanāksmes vada Komisijas pārstāvji. Tiklīdz šādu darba grupu uzdevums ir izpildīts, tās izformē.
7. Ģenerāldirektorāts var īpašā kārtā uzaicināt grupas vai darba grupas darbā piedalīties grupā neietilpstošus ekspertus, kuri ir kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisijas pārstāvis drīkst piešķirt novērotāja statusu personām vai organizācijām, kā noteikts 4. panta 2. punktā, ja vien tas neizjauc grupu vai darba grupu līdzsvaru. Tām ir tiesības izteikties pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma, ja tam piekrīt no klātesošajiem augstākā ranga Komisijas pārstāvis. Personas vai organizācijas ar novērotāja statusu nepiedalās 1. punktā minētajās vēlēšanās.
8. Uz grupu dalībniekiem un viņu pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un personām vai organizācijām novērotāja statusā, kā paredzēts 7. punktā, attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums, kas paredzēts Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumi par Savienības klasificētās informācijas aizsardzību, kas ietverti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (4) pielikumā. Ja viņi nepilda šos pienākumus, Komisija var veikt jebkādus piemērotus pasākumus.
9. Grupu un darba grupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Grupu un darba grupu sanāksmes sasauc ģenerāldirektorāts. Grupas un tās darba grupu sanāksmes var apmeklēt citi attiecīgajā norisē ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
10. Komisija publisko visus attiecīgus dokumentus, piemēram, darba kārtības, protokolus, secinājumus, daļējus secinājumus vai darba dokumentus par darbībām, ko veic grupas, izmantojot saiti no Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistra uz šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni. Izņēmumi no prasības sistemātiski publiskot dokumentus būtu piemērojami tad, ja to nodošana atklātībai varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (5) 4. pantā.
6. pants
Sanāksmju izdevumi
1. Grupu un darba grupu darbā iesaistītas personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
2. Ar grupu un darba grupu darbu saistītos ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus ekspertiem Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.
3. Šā panta 2. punktā minētos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķirtas saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.
7. pants
Atcelšana
Lēmumu 2004/391/EK atceļ no 2014. gada 1. jūlija.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.
Briselē, 2013. gada 16. decembrī