NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1333/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o statistice peněžních trhů
(ECB/2014/48)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky transakcí peněžního trhu, zejména o zajištěných, nezajištěných a určitých derivátových transakcích peněžního trhu, jak je dále uvedeno v tomto nařízení, které uzavírají měnové finanční instituce s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu s jinými měnovými finančními institucemi a které uzavírají měnové finanční instituce s jinými finančními institucemi, vládními institucemi nebo nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny.
(2)
Hlavním účelem shromažďování této statistiky je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobné a harmonizované statistické informace o peněžních trzích v eurozóně. Údaje odvozené z transakcí shromažďovaných ve vztahu ke shora uvedeným segmentům trhu poskytují informace o transmisním mechanismu rozhodnutí měnové politiky. Jsou proto statistickým souborem, který je nezbytný pro účely měnové politiky v eurozóně.
(3)
Shromažďování statistických údajů je rovněž nezbytné s cílem umožnit ECB, aby poskytovala analytickou a statistickou podporu jednotnému mechanismu dohledu v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (3). V tomto rámci je shromažďování statistických údajů nezbytné rovněž pro podporu úkolů ECB v oblasti finanční stability.
(4)
Pokud národní centrální banka rozhodne, že nebude shromažďovat údaje vyžadované na základě tohoto nařízení, měla by o tom informovat ECB, přičemž ECB převezme úkol shromažďovat údaje přímo od zpravodajských jednotek.
(5)
ECB je povinna v souladu se Smlouvami a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(6)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí a současně zajistit dostupnost včasné a vysoce kvalitní statistiky bude ECB zpočátku vyžadovat, aby údaje vykazovaly největší měnové finanční instituce eurozóny, určené podle velikosti jejich celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy za všechny měnové finanční instituce eurozóny. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů ECB rozšířit počet vykazujících měnových finančních institucí tak, že zohlední rovněž další kritéria, kterými jsou například význam činnosti měnové finanční instituce na peněžních trzích a její význam pro stabilitu a fungování finančního systému. S cílem zajistit minimální úroveň geografického zastoupení ECB zajistí, aby v každém členském státě, jehož měnou je euro (dále jen „členský stát eurozóny“), byly alespoň tři zpravodajské měnové finanční instituce. Na základě národních statistické zpravodajské povinnosti mohou národní centrální banky údaje shromažďovat i od měnových finančních institucí, které nepatří do skutečného souboru zpravodajských jednotek; v tomto případě se údaje budou vykazovat a ověřovat podle tohoto nařízení.
(7)
S cílem ještě více minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí tím, že jim nebude uložena dvojí zpravodajská povinnost, při současném zajištění dostupnosti včasné a vysoce kvalitní statistiky by ECB měla být oprávněna měnovým finančním institucím udělit výjimku z povinnosti vykazovat údaje o transakcích týkajících se financování cenných papírů nebo derivátových smluv, pokud tyto údaje již byly vykázány registru obchodních údajů a pokud má ECB k včasným a standardizovaným údajům účinný přístup v souladu s požadavky vymezenými v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si musí samy řídit organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovat s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Pokud údaje shromažďované na základě tohoto nařízení obsahují důvěrné statistické informace, uplatní se pravidla ochrany a využití těchto informací obsažená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
(11)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(12)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. Nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(13)
Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení není dotčena zpravodajská povinnost stanovená v jiných právních aktech a nástrojích ECB, která může alespoň částečně pokrývat vykazování podle jednotlivých transakcí nebo agregované vykazování statistických informací o peněžních trzích,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2.
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) a nestanoví-li některé ustanovení tohoto nařízení jinak, zahrnuje všechny pobočky měnové finanční instituce nacházející se v Unii a ESVO;
3.
„ostatním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu revidovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5);
4.
„pojišťovacími společnostmi“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění, jak je uvedeno v ESA 2010;
5.
„penzijními fondy“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění), jak je uvedeno v ESA 2010;
6.
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků, jak je vymezen v ESA 2010;
7.
„vládními institucemi“ se rozumí institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství, jak je uvedeno v ESA 2010;
8.
„celkovými hlavními rozvahovými aktivy“ se rozumí celková aktiva minus ostatní aktiva ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„statistikou peněžního trhu“ se rozumí statistika týkající se zajištěných, nezajištěných a derivátových transakcí s nástroji peněžního trhu, které spolu v příslušném vykazovaném období uzavírají měnové finanční instituce a které uzavírají měnové finanční instituce s ostatními finančními zprostředkovateli, pojišťovacími společnostmi, penzijními fondy, centrálními bankami, vládními institucemi a nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny;
10.
„nástrojem peněžního trhu“ se rozumí jakýkoli nástroj uvedený v příloze I, II a III;
11.
„fondem peněžního trhu“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který musí mít povolení působit jako subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (6), nebo se jedná o alternativní investiční fond podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (7), investuje do krátkodobých aktiv a jako zvláštní nebo kumulativní cíle má nabízení výnosů v souladu se sazbami peněžního trhu nebo zachování hodnoty investice;
12.
„centrální bankou“ se rozumí centrální banka bez ohledu na to, kde se nachází;
13.
„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banky členských států Unie;
14.
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny (kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu) a které přijímají vklady v eurech a/nebo vydávají jakékoli jiné dluhové nástroje a/nebo poskytují úvěry v eurech, jak je uvedeno v přílohách I, II nebo III, od jiných měnových finančních institucí nebo jiným měnovým finančním institucím a/nebo od ostatních finančních zprostředkovatelů, pojišťovacích společností, penzijních fondů, vládních institucí, centrálních bank pro investiční účely či nefinančních podniků nebo těmto subjektům;
15.
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, která mimo jiné zahrnuje bankovní skupinu, jež se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, jejichž účetní závěrky jsou konsolidovány pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (8);
16.
„pobočkou“ se rozumí provozovna, která je právně závislou částí instituce a která přímo provádí všechny nebo některé transakce tvořící podstatu činnosti instituce;
17.
„pobočkou v Unii a ESVO“ se rozumí pobočka, která se nachází a je zapsána v rejstříku v členském státě Unie nebo v zemi ESVO;
18.
„Evropským sdružením volného obchodu“ se rozumí mezivládní organizace založená za účelem podpory volného obchodu a ekonomické integrace ve prospěch svých členských států;
19.
„transakcí v rámci skupiny“ se rozumí transakce s nástroji peněžního trhu, kterou zpravodajská jednotka uzavřela s jiným podnikem, jenž je zcela zahrnut ve stejné konsolidované účetní závěrce. Podniky, které jsou stranami transakce, se považují za zcela zahrnuté do „téže konsolidace“, pokud jsou oba buď:
a)
zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 2013/34/EU nebo mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (9), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami této třetí země, které jsou určeny jako rovnocenné s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10) (nebo účetními standardy třetí země, jejichž užívání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení); nebo
b)
podléhají stejnému konsolidovanému dohledu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, stejnému konsolidovanému dohledu ze strany příslušného orgánu třetí země, který byl ověřen jako rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v článku 127 směrnice 2013/36/EU;
20.
„obchodním dnem“ se ve vztahu ke dni, který je uveden ve smlouvě nebo v potvrzení o transakci s nástrojem peněžního trhu, rozumí den, v němž jsou obchodní banky a devizové trhy otevřeny pro všeobecný obchod (včetně obchodování s příslušným nástrojem peněžního trhu) a provádějí vypořádání plateb ve stejné měně jako platební závazek, který je splatný v tento den nebo který je vypočten odkazem na tento den. V případě transakce s nástrojem peněžního trhu, jež se řídí standardní rámcovou smlouvou vydanou Evropskou bankovní federací (European Banking Federation - EBF), Sdružením pro úvěrový trh (Loan Market Association - LMA), Mezinárodním sdružením pro swapy a deriváty (International Swaps and Derivatives Association, Inc. - ISDA) nebo jinými předními evropskými nebo mezinárodními tržními sdruženími, se formou odkazu použije definice uvedená nebo zakotvená v takové smlouvě. Ve vztahu k vypořádání transakce s nástrojem peněžního trhu, jež má být vypořádána prostřednictvím určeného vypořádacího systému, se tímto dnem rozumí den, kdy je tento vypořádací systém otevřen pro vypořádání této transakce;
21.
„dnem zúčtování v TARGET2“ se rozumí den, kdy je otevřen TARGET2 (transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase);
22.
„repem“ se rozumí dohoda, na jejímž základě mohou smluvní strany uzavírat transakce, v nichž se jedna strana („prodávající“) zaváže druhé smluvní straně („kupujícímu“) v blízký budoucí den proti zaplacení kupní ceny kupujícím prodávajícímu prodat určitá „aktiva“ („cenné papíry“, „komodity“ nebo „jiná finanční aktiva“) se současným závazkem kupujícího prodávajícímu tato aktiva znovu prodat v pevně stanovený budoucí den nebo na požádání proti zaplacení ceny zpětného odkupu prodávajícím kupujícímu. Tato transakce může být repo obchodem nebo dohodou o operacích typu „buy/sell back“. „Repo“ může rovněž znamenat dohodu o zástavě aktiv a udělení obecného práva na opětovné užívání výměnou za poskytnutí hotovostního úvěru v blízký budoucí den a splacení úvěru a úroků ve vzdálený budoucí den oproti vrácení aktiv. Repo obchody mohou být prováděny s předem definovaným dnem splatnosti (repo obchody „s pevně stanoveným datem“) nebo bez předem definovaného dne splatnosti, což oběma stranám ponechává možnost každý den se dohodnout na prodloužení nebo ukončení této dohody („otevřené“ repo obchody);
23.
„třístranným repem“ se rozumí repo obchod, v němž za výběr a správu zajištění po dobu životnosti transakce odpovídá třetí osoba;
24.
„měnovým swapem“ se rozumí swapová transakce, v níž jedna strana prodává druhé straně určitou částku určité měny proti zaplacení dohodnuté částky určité jiné měny na základě sjednaného směnného kurzu (který je znám jako spotový směnný kurz) s dohodou prodanou měnu v budoucí den (známý jako den splatnosti) odkoupit oproti prodeji měny původně nakoupené za rozdílný směnný kurz (známý jako forwardový směnný kurz);
25.
„jednodenním indexovým swapem“ („Overnight index swap - OIS“) se rozumí úrokový swap, jehož pravidelná proměnlivá úroková sazba se rovná geometrickému průměru jednodenní sazby (nebo sazby jednodenního indexu) po určité období. Konečná platba se vypočte jako rozdíl mezi pevnou úrokovou sazbou a složenou jednodenní sazbou zaznamenanou v průběhu životnosti OIS a uplatněnou na nominální hodnotu transakce. Jelikož se toto nařízení soustředí pouze na OIS v eurech, bude jednodenní sazbou EONIA;
26.
„Rámcem Basel III LCR“ se rozumí ukazatel krytí likvidity (Liquidity Coverage Ratio - LCR), který navrhl Basilejský výbor a který dne 7. ledna 2013 schválila skupina guvernérů a vedoucích orgánů dohledu, která je orgánem dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled, jako minimální globální regulatorní standard pro opatření krátkodobé likvidity v bankovním sektoru.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z měnových finančních institucí, které jsou rezidenty eurozóny, které pocházejí z referenčního souboru zpravodajských jednotek, které Rada guvernérů určila jako zpravodajské jednotky podle odstavce 2, případně 3, nebo z měnových finančních institucí určených jako zpravodajské jednotky podle odstavce 4 na základě kritérií v daném odstavci uvedených, a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (dále jen „zpravodajské jednotky“).
2. Po vstupu tohoto nařízení v platnost může Rada guvernérů rozhodnout, že měnová finanční instituce je zpravodajskou jednotkou, pokud má celková hlavní rozvahová aktiva větší než 0,35 % celkových hlavních rozvahových aktiv všech měnových finančních institucí eurozóny na základě nejaktuálnějších údajů, které má ECB k dispozici, tj.:
a)
údaje ke konci prosince kalendářního roku, který předchází oznámení podle odstavce 5; nebo
b)
nejsou-li údaje podle písmene a) k dispozici, údaje ke konci prosince předchozího roku.
Pro účely tohoto rozhodnutí se do výpočtu celkových hlavních rozvahových aktiv příslušné měnové finanční instituce nezahrnují pobočky mimo hostitelský stát příslušné měnové finanční instituce.
3. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rozhodnout o klasifikaci jiné měnové finanční instituce jako zpravodajské jednotky na základě velikosti jejích celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy všech měnových finančních institucí eurozóny, významu činnosti měnové finanční instituce při obchodování nástrojů peněžního trhu a jejího významu pro stabilitu a fungování finančního systému eurozóny a/nebo jednotlivých členských států.
4. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rovněž rozhodnout, že pro každý členský stát eurozóny budou jako zpravodajské jednotky určeny alespoň tři měnové finanční instituce. Budou-li tedy na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatých podle odstavce 2 nebo 3 vybrány méně než tři měnové finanční instituce v určitém členském státě eurozóny, bude skutečný soubor zpravodajských jednotek zahrnovat rovněž jiné měnové finanční instituce z tohoto členského státu eurozóny, které příslušná národní centrální banka považuje za reprezentativní (dále jen „reprezentativní zpravodajské jednotky“), tak aby pro tento členský stát eurozóny byly jako zpravodajské jednotky určeny minimálně tři zpravodajské jednotky.
Reprezentativní zpravodajské jednotky se vyberou z největších úvěrových institucí, které jsou rezidenty v dotčeném členském státě eurozóny, na základě celkových hlavních rozvahových aktiv těchto institucí, pokud národní centrální banky nenavrhnou alternativní kritéria a ECB je písemně nepotvrdí.
5. ECB nebo příslušná národní centrální banka dotčené měnové finanční instituce vyrozumí o rozhodnutí Rady guvernérů přijatém podle odstavců 2, 3 nebo 4 a o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení. Toto oznámení se zasílá písemně alespoň čtyři měsíce před zahájením prvního vykazování.
6. Bez ohledu na rozhodnutí Rady guvernérů přijatá podle odstavců 2, 3 nebo 4 mohou národní centrální banky na základě národní statistické zpravodajské povinnosti shromažďovat statistiku peněžního trhu rovněž od měnových finančních institucí, které jsou rezidenty v jejich členském státě a které nejsou zpravodajskými jednotkami podle odstavců 2, 3 nebo 4 (dále jen „dodatečné zpravodajské jednotky“). Pokud národní centrální banka tímto způsobem určí dodatečné zpravodajské jednotky, neprodleně je o tom vyrozumí.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro účely pravidelného sestavování statistiky peněžního trhu vykazují zpravodajské jednotky národní centrální bance členského státu, v němž jsou rezidenty, na konsolidovaném základě včetně všech svých poboček, které se nacházejí v Unii a ESVO, denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I, II a III. Statistické informace, které obdrží od zpravodajských jednotek, národní centrální banka předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají zpravodajské jednotky řídit ve vztahu k nástrojům peněžního trhu. Tyto zpravodajské postupy zajistí, aby byly poskytovány požadované statistické informace, a umožňují přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
3. Bez ohledu na zpravodajskou povinnost uvedenou v odstavci 1 může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky vybrané podle čl. 2 odst. 2, 3 a 4, které jsou rezidenty členského státu národní centrální banky, vykazují statistické informace uvedené v přílohách I, II a III ECB. Národní centrální banka přiměřeně informuje ECB a zpravodajské jednotky, načež ECB vymezí a provede zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, a převezme úkol požadované údaje shromažďovat přímo od zpravodajských jednotek.
4. Pokud národní centrální banka vybrala dodatečné zpravodajské jednotky a vyrozuměla je, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 6, vykazují tyto jednotky národní centrální bance denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Statistické informace, které obdrží od dodatečných zpravodajských jednotek, národní centrální banka na žádost ECB předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit dodatečné zpravodajské jednotky, v souladu s národní statistickou zpravodajskou povinností. Národní centrální banky zajistí, aby vnitrostátní zpravodajské postupy vyžadovaly, aby dodatečné zpravodajské jednotky splňovaly požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 6 až 8, čl. 10 odst. 3 a článcích 11 a 12 tohoto nařízení. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
Článek 4
Lhůty
1. Pokud národní centrální banka podle čl. 3 odst. 3 rozhodne, že zpravodajské jednotky budou statistické informace uvedené v přílohách I, II a III vykazovat přímo ECB, předávají zpravodajské jednotky tyto informace ECB takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 19:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
2. Ve všech ostatních případech s výjimkou odstavce 1 předávají národní centrální banky ECB denní statistické informace o peněžním trhu podle příloh I, II a III, které obdržely od zpravodajských jednotek, takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně před 7:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje shromážděné od dodatečných zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 6 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu, jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, ke kterému se údaje vztahují, nebo jednou měsíčně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky rozhodnou o periodicitě vykazování a neprodleně o tom vyrozumí ECB. Národní centrální banky mohou periodicitu vykazování každoročně přezkoumávat.
d)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
3. Národní centrální banky rozhodují o tom, dokdy musí od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby byly schopny splnit lhůty pro vykazování, které musí dodržet podle odstavce 2, a přiměřeně o tom vyrozumí zpravodajské jednotky.
4. Připadá-li termín uvedený v odstavci 1 nebo 2 na den, kdy je systém TARGET2 uzavřen, prodlužuje se termín do následujícího provozního dne systému TARGET2, jak je oznámeno na internetových stránkách ECB.
Článek 5
Výjimka
Pokud byly zpravodajské jednotky vybrány podle čl. 2 odst. 3 nebo 4, může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky mohou denní statistiku peněžního trhu národní centrální bance předávat jednou týdně před 13:00 h (SEČ) v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují, pokud z provozních důvodů nemohou splnit požadavek na denní periodicitu vykazování. ECB může k uplatňování výjimky ze strany národních centrálních bank uložit podmínky.
Článek 6
Fúze, rozdělení, reorganizace a insolvence
1. V případě fúze, rozdělení, vyčlenění nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka ECB a příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením. Zpravodajská jednotka vyrozumí rovněž ECB a příslušnou národní centrální banku do 14 dnů od dokončení této operace.
2. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky sloučením s jinou jednotkou ve smyslu směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2011/35/EU (12) a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, ve vykazování podle tohoto nařízení pokračuje sloučený subjekt.
3. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky splynutím s jinou jednotkou ve smyslu směrnice 2011/35/EU a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, vykazování podle tohoto nařízení provádí výsledný subjekt, pokud splňuje definici zpravodajské jednotky.
4. Dojde-li k rozdělení zpravodajské jednotky na dvě či více jednotek, a to formou rozdělení mezi stávající společnosti nebo se založením nových společností ve smyslu šesté směrnice Rady 82/891/EHS (13), a jedním z nových subjektů je zpravodajská jednotka, provádí vykazování podle tohoto nařízení nový subjekt. Rozdělení zahrnuje rovněž vyčlenění, při němž zpravodajská jednotka převede veškerá svá aktiva a pasiva či jejich část na novou společnost výměnou za akcie nové společnosti.
5. Ocitne-li se zpravodajská jednotka v úpadku, ztratí svou bankovní licenci nebo jinak přestane vyvíjet bankovní činnost, což potvrdí příslušný orgán dohledu, není nadále povinna provádět vykazování podle tohoto nařízení.
6. Pro účely odstavce 5 se má za to, že zpravodajská jednotka je v úpadku, nastane-li jedna či více těchto skutečností:
a)
učiní všeobecné postoupení ve prospěch věřitelů nebo pro účely uzavření reorganizace, soudní dohody nebo vyrovnání s věřiteli;
b)
písemně uzná, že není schopna platit své dluhy ve lhůtě splatnosti;
c)
podá návrh na jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí, nebo s tímto jmenováním souhlasí nebo jej tiše akceptuje;
d)
předložení insolvenčního návrhu ve vztahu k této jednotce (s výjimkou návrhu protistrany, pokud se týká povinnosti zpravodajské jednotky vůči této protistraně) k soudu či podání tohoto návrhu k jinému příslušnému orgánu nebo instituci;
e)
nastane-li její likvidace nebo se ocitne v úpadku (nebo vstoupí do jiného obdobného řízení) nebo tato jednotka či jiný veřejný orgán nebo jiný subjekt či osoba podá návrh na její reorganizaci, soudní dohodu, vyrovnání, dobrovolné vyrovnání, nucenou správu, likvidaci, zánik či obdobné podpůrné opatření na základě stávajícího či budoucího právního či správního předpisu, přičemž tento návrh (s výjimkou návrhu na likvidaci nebo jiné obdobné řízení, kdy se neuplatní třicetidenní lhůta) nebyl odložen ani zamítnut ve lhůtě 30 dnů od jeho podání;
f)
jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí; nebo
g)
svolání jakékoli schůze věřitelů pro účely zvážení dobrovolné dohody (nebo jiného obdobného řízení).
Článek 7
Ustanovení o důvěrnosti
1. Při přijímání a nakládání s údaji podle tohoto nařízení, jež obsahují důvěrné informace, včetně sdílení těchto údajů s jinými národními centrálními bankami eurozóny, ECB a národní centrální banky uplatňují pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
2. S výhradou odstavce 1 se důvěrné informace obsažené ve statistických údajích, které ECB nebo národní centrální banka shromažďuje podle tohoto nařízení, nesmí předávat jinému orgánu nebo jiné třetí osobě s výjimkou ECB a národních centrálních bank eurozóny či je s těmito subjekty sdílet, pokud dotčená zpravodajská jednotka ECB nebo dotčené národní centrální bance předem neudělila výslovný písemný souhlas a pokud ECB, případně příslušná národní centrální banka s touto zpravodajskou jednotkou nepodepsala náležitou dohodu o zachovávání důvěrnosti.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
ECB a případně národní centrální banky mají právo ověřovat a v případě nutnosti vynuceně shromažďovat informace, které zpravodajské jednotky poskytují v souladu se statistickou zpravodajskou povinností vymezenou v článku 3 a v přílohách I, II a III tohoto nařízení. Toto právo lze vykonat zejména tehdy, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedené v příloze IV. Uplatňuje se rovněž článek 6 nařízení (ES) č. 2533/98.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
1. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 2 se podle tohoto nařízení (s výhradou přechodných ustanovení obsažených v článku 12) poprvé vykazují údaje za 1. duben 2016.
2. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 3 a 4 se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který ECB nebo příslušná národní centrální banka zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 5, v každém případě však nejdříve 12 měsíců po přijetí rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 2 odst. 3 nebo 4.
3. Dochází-li k výběru reprezentativních zpravodajských jednotek podle čl. 2 odst. 4, může reprezentativní zpravodajská jednotka ECB nebo příslušnou národní centrální banku písemně požádat o dočasné odložení prvního dne vykazování, přičemž uvede důvody takového odkladu. První den vykazování lze odložit po dobu až šesti měsíců s tím, že tuto dobu lze prodloužit o dalších až šest měsíců. ECB nebo příslušná národní centrální banka mohou souhlasit s odložením prvního dne vykazování pro reprezentativní zpravodajskou jednotku, která o odklad požádala, považují-li tento odklad za důvodný. Pokud reprezentativní zpravodajská jednotka v první den vykazování nemá k vykázání žádné údaje nebo pouze údaje, které ECB i národní centrální banka nepovažují za reprezentativní, může národní centrální banka souhlasit s tím, že na tuto jednotku se první den vykazování neuplatňuje. Tuto výjimku může národní centrální banka udělit pouze ve spolupráci s ECB, mají-li ECB i národní centrální banka za to, že žádost je důvodná a neohrožuje reprezentativnost zpravodajského výběrového souboru.
4. V případě měnových finančních institucí, které byly vybrány jako dodatečné zpravodajské jednotky podle čl. 2 odst. 6, se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který národní centrální banka dodatečné zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 6.
Článek 11
Ustanovení o pravidelném přezkumu
ECB přezkoumá fungování tohoto nařízení 12 měsíců po prvním vykazování a vydá o tom zprávu. Podle doporučení obsažených v této zprávě může ECB zvýšit nebo snížit počet zpravodajských jednotek a/nebo statistickou zpravodajskou povinnost. Po tomto úvodním přezkumu se každé dva roky bude provádět pravidelná aktualizace skutečného souboru zpravodajských jednotek.
Článek 12
Přechodné ustanovení
V období od 1. dubna 2016 do 1. července 2016 bude zpravodajským jednotkám dovoleno ECB nebo příslušné národní centrální bance vykazovat statistiku peněžního trhu za některé, a nikoli všechny relevantní dny. ECB nebo příslušná národní centrální banka může určit dny, za které bude vykazování vyžadováno.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. listopadu 2014.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1333/2014
(2014. gada 26. novembris)
par naudas tirgu statistiku
(ECB/2014/48)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),
tā kā:
(1)
Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu izpildei jāsagatavo naudas tirgus darījumu statistika, proti, statistika par šajā regulā sīkāk noteiktiem nodrošinātiem un nenodrošinātiem naudas tirgus darījumiem un noteiktiem atvasināto instrumentu naudas tirgus darījumiem, kurus monetārās finanšu iestādes (MFI), izņemot centrālās bankas un naudas tirgus fondus (NTF), veic ar citām MFI, kā arī darījumiem starp MFI un citām finanšu iestādēm, valdību vai nefinanšu sabiedrībām, izņemot darījumus grupu ietvaros.
(2)
Šādas statistikas vākšanas galvenais mērķis ir nodrošināt Eiropas Centrālo banku (ECB) ar visaptverošu, detalizētu un saskaņotu statistisko informāciju par naudas tirgiem euro zonā. Dati, kas tiek iegūti no savāktajām ziņām par iepriekš minēto tirgus segmentu darījumiem, sniedz informāciju par monetārās politikas lēmumu transmisijas mehānismu. Tādēļ tie uzskatāmi par statistikas kopumu, kas vajadzīgs euro zonas monetārās politikas nolūkiem.
(3)
Statistikas datu vākšana vajadzīga arī, lai ļautu ECB sniegt analītisku un statistikas atbalstu vienotajam uzraudzības mehānismam (VUM) saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (3). Šī regulējuma ietvaros statistikas datu vākšana vajadzīga arī, lai atbalstītu ECB uzdevumu izpildi finanšu stabilitātes jomā.
(4)
Nacionālajām centrālajām bankām (NCB) būtu jāinformē ECB, ja NCB nolemj nevākt šajā regulā prasītos datus, ECB šādā gadījumā pārņemot datu vākšanu tieši no pārskatu sniedzējiem.
(5)
Saskaņā ar Līgumiem un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (turpmāk - “ECSB Statūti”), ECB jānosaka regulējums, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 129. panta 4. punktam.
(6)
Lai samazinātu MFI pārskatu sniegšanas slogu, vienlaikus nodrošinot savlaicīgu un augstas kvalitātes statistiku, ECB sākotnēji prasīs datus sniegt lielākajām euro zonas MFI, pamatojoties uz to kopējo galveno bilances aktīvu izmēru salīdzinājumā ar visas euro zonas MFI kopējiem galvenajiem bilances aktīviem. No 2017. gada 1. janvāra ECB Padome var palielināt pārskatu sniedzēju MFI skaitu, ņemot vērā citus kritērijus, piem., MFI aktivitāšu naudas tirgos nozīmīgumu un tās ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti un darbību. ECB nodrošinās, ka pārskatus sniedz vismaz trīs MFI katrā dalībvalstī, kuras valūta ir euro (turpmāk - “euro zonas dalībvalsts”), lai nodrošinātu ģeogrāfiskās pārstāvniecības minimālu līmeni. Pamatojoties uz nacionālajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām, NCB var vākt datus arī no MFI, kas nav daļa no faktiskās pārskatu sniedzēju kopas, šādā gadījumā datus sniedzot un pārbaudot saskaņā ar šo regulu.
(7)
Lai, novēršot pārskatu sniegšanas prasību dubultošanos, vēl vairāk samazinātu MFI pārskatu sniegšanas slogu, vienlaikus nodrošinot savlaicīgu un augstas kvalitātes statistiku, ECB jābūt iespējai atbrīvot MFI no datu sniegšanas saistībā ar vērtspapīru finansēšanas darījumiem vai atvasināto instrumentu līgumiem, ja šādi dati jau sniegti darījumu reģistriem, ar nosacījumu, ka ECB ir efektīva piekļuve savlaicīgiem un standartizētiem datiem, kas atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām.
(8)
Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 5. panta 1. punkts nosaka, ka ECB var pieņemt noteikumus, lai definētu statistikas pārskatu sniegšanas prasības un attiecinātu tās uz faktisko pārskatu sniedzēju kopu euro zonas dalībvalstīs. Regulas 6. panta 4. punktā noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, ar kādiem var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistisko informāciju.
(9)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pants nosaka, ka dalībvalstīm pašām jāorganizē statistikas joma un pilnībā jāsadarbojas ar ECBS, lai nodrošinātu no ECBS Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu izpildi.
(10)
Ciktāl jebkuri saskaņā ar šo regulu savāktie dati satur konfidenciālu statistisko informāciju, piemērojamie šādas informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti noteikti Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. un 8.c pantā.
(11)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kuri neievēro ECB regulās un lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības.
(12)
Atzīstot, ka saskaņā ar Statūtu 34.1. pantu pieņemtie ECB noteikumi nepiešķir nekādas tiesības un neuzliek nekādus pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (tālāk tekstā - “ārpus euro zonas dalībvalstis”), Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas dalībvalstīm. Regulā (EK) Nr. 2533/98 norādīts, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu netieši nosaka ārpus euro zonas esošo dalībvalstu pienākumu izstrādāt un īstenot nacionālajā līmenī visus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem, lai veiktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistiskās informācijas vākšanu un lai statistikas jomā savlaicīgi sagatavotos tam, ka tās kļūs par euro zonas dalībvalstīm.
(13)
Šajā regulā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības neskar citos ECB tiesību aktos izklāstītās pārskatu sniegšanas prasības, kuras vismaz daļēji var attiekties arī uz statistiskās informācijas par naudas tirgiem sniegšanu darījumu līmenī vai apkopoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
“pārskatu sniedzēji”, “rezidents” un “rezidējošs” ir termini Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā definētajā nozīmē;
2)
“monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir monetārā finanšu iestāde, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) 1. pantā, un tā ietver visas Savienībā un EBTA atrodošās MFI filiāles, ja vien kādā šīs regulas normā nav nepārprotami noteikts citādi;
3)
“CFS” ir citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, kā izklāstīts pārstrādātajā Eiropas kontu sistēmā (turpmāk - “EKS 2010”), kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (5);
4)
“apdrošināšanas sabiedrības” ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, kas ir risku apkopošanas rezultāts galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā, kā noteikts EKS 2010;
5)
“pensiju fondi” ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, kas ir sociālo risku un apdrošināto vajadzību (sociālās apdrošināšanas) apkopošanas rezultāts, kā noteikts EKS 2010;
6)
“nefinanšu sabiedrības” ir nefinanšu sabiedrību sektors, kā noteikts EKS 2010;
7)
“valdība” ir institucionālās vienības, kas ir ārpus tirgus ražotāji, kuru darba rezultāts paredzēts individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali, kā noteikts EKS 2010;
8)
“kopējie galvenie bilances aktīvi” ir kopējie aktīvi, izņemot pārējos aktīvus, kā tie definēti Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9)
“naudas tirgus statistika” ir statistika, kas attiecas uz attiecīgā pārskata perioda nodrošinātiem, nenodrošinātiem un atvasināto instrumentu darījumiem ar naudas tirgus instrumentiem MFI starpā, kā arī starp MFI un CFS, apdrošināšanas sabiedrībām, pensiju fondiem, centrālajām bankām, valdību un nefinanšu sabiedrībām, izņemot darījumus grupas ietvaros;
10)
“naudas tirgus instruments” ir jebkurš no I, II un III pielikumā minētajiem instrumentiem;
11)
“naudas tirgus fonds” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kam nepieciešama atļauja kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK (6), vai alternatīvo ieguldījumu fonds saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (7), kurš iegulda īstermiņa aktīvos un kuram ir noteikti vai kumulatīvi mērķi, kas nodrošina peļņu atbilstoši naudas tirgus procentu likmēm vai saglabā ieguldījuma vērtību;
12)
“centrālā banka” ir jebkura centrālā banka neatkarīgi no tās atrašanās vietas;
13)
“nacionālā centrālā banka” vai “NCB” ir Savienības dalībvalsts nacionālā centrālā banka;
14)
“pārskatu sniedzēju atsauces kopa” ir euro zonas rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, kas pieņem noguldījumus euro un/vai emitē jebkurus citus parāda instrumentus, un/vai izsniedz kredītus euro, kā norādīts I, II vai III pielikumā, citām MFI un/vai CFS, apdrošināšanas sabiedrībām, pensiju fondiem, valdībai, centrālajām bankām ieguldījumu nolūkiem vai nefinanšu sabiedrībām;
15)
“grupa” ir uzņēmumu grupa, kas var ietvert banku grupu, ko veido mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi, kuru finanšu pārskati tiek konsolidēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES nolūkiem (8);
16)
“filiāle” ir uzņēmējdarbības veikšanas vieta, kura ir juridiski pakļauta iestādes daļa un kura tieši veic visus iestādes darbībai raksturīgos darījumus vai dažus no tiem;
17)
“Savienības un EBTA filiāle” ir filiāle, kura atrodas un ir reģistrēta Savienības dalībvalstī vai EBTA valstī;
18)
“Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija” ir starpvaldību organizācija, kas izveidota, lai dalībvalstu labā veicinātu brīvu tirdzniecību un ekonomikas integrāciju;
19)
“darījums grupas ietvaros” ir naudas tirgus instrumentu darījums, kuru pārskatu sniedzējs noslēdzis ar citu uzņēmumu, kas pilnībā iekļauts vienā konsolidētajā finanšu pārskatā. Uzņēmumus, kuri ir darījuma puses, uzskata par pilnībā iekļautiem “vienā konsolidācijā”, ja:
a)
tie abi iekļauti konsolidācijā atbilstoši Direktīvai 2013/34/ES vai Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), kas pieņemti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (9), vai attiecībā uz grupu, kuras mātesuzņēmuma galvenais birojs ir trešajā valstī, atbilstoši šīs trešās valsts vispārēji pieņemtajiem grāmatvedības principiem, kuri atzīti par līdzvērtīgiem SFPS saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1569/2007 (10) (vai trešās valsts grāmatvedības standartiem, kuru izmantošana atļauta saskaņā ar minētās regulas 4. pantu); vai
b)
uz tiem abiem attiecas viena konsolidētā uzraudzība atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2013/36/ES (11), vai attiecībā uz grupu, kuras mātesuzņēmuma galvenais birojs ir trešajā valstī, trešās valsts kompetentās iestādes viena konsolidētā uzraudzība, kas atzīta par līdzvērtīgu uzraudzībai, kuras principi noteikti Direktīvas 2013/36/ES 127. pantā;
20)
“darbadiena” attiecībā uz jebkuru naudas tirgus instrumenta darījuma līgumā vai apstiprinājumā norādītu datumu ir diena, kurā komercbankas vai valūtas tirgi ir atvērti vispārējai darbībai (t. sk. darījumiem ar attiecīgo naudas tirgus instrumentu) un veic norēķinus valūtā, kas ir tās maksājuma saistības valūta, kurā jāveic maksājums vai kura aprēķināta, atsaucoties un minēto datumu. Veicot darījumu ar naudas tirgus instrumentu, uz kuru attiecas Eiropas Banku federācijas (EBF), Kredīta tirgus asociācijas (Loan Market Association; KTA), International Swaps and Derivatives Association, Inc. (ISDA) vai citu vadošo Eiropas vai starptautisko tirgus asociāciju standarta pamatlīgums, izmanto definīciju, kura noteikta šajā pamatlīgumā vai uz kuru tajā iekļauta atsauce. Veicot norēķinus par darījumu ar naudas tirgus instrumentu, kas jāapmaksā, izmantojot noteiktu norēķinu sistēmu, darbadiena ir diena, kurā norēķinu sistēma ir atvērta šāda darījuma norēķinu veikšanai;
21)
“TARGET2 norēķinu diena” ir diena, kurā ir atvērta TARGET2 (Eiropas automatizētā reālā laika bruto norēķinu sistēma);
22)
“repo līgums” ir vienošanās, saskaņā ar kuru tā puses veic darījumus, kuros viena puse (“pārdevējs”) piekrīt pārdot otrai pusei (“pircējam”) noteiktus “aktīvus” (“vērtspapīrus”, “preces” vai “citus finanšu aktīvus”) netālā datumā, pircējam maksājot pārdevējam pirkuma maksu un vienlaikus pircējam piekrītot pārdot aktīvus atpakaļ pārdevējam fiksētā datumā nākotnē vai pēc pieprasījuma, pārdevējam maksājot atpirkšanas maksu pircējam. Katrs šāds darījums var būt repo darījums vai pirkšanas un atpakaļpārdošanas darījums. “Repo līgums” var būt arī vienošanās ieķīlāt aktīvus un nodot atkārtotas izmantošanas vispārējas tiesības apmaiņā pret skaidras naudas kredītu netālā datumā, un veikt kredīta un procentu atmaksu tālākā datumā apmaiņā pret aktīvu atdošanu. Repo darījumi var tikt veikti ar iepriekš noteiktu termiņa beigu datumu (“fiksēta termiņa repo darījumi”) vai bez iepriekš noteikta termiņa beigu datuma, sniedzot abām pusēm iespēju katru dienu vienoties pagarināt vai izbeigt vienošanos (“atvērts repo darījums”);
23)
“trīs pušu repo” ir repo darījums, kurā trešā persona atbild par nodrošinājuma izvēli un pārvaldību darījuma darbības laikā;
24)
“valūtas mijmaiņas darījums” ir mijmaiņas darījums, kurā viena puse pārdod otrai noteiktu daudzumu noteiktas valūtas, saņemot nolīgtu summu noteiktas citas valūtas, kas pamatojas uz nolīgtu valūtas kursu (sauktu par valūtas sākumkursu), un piekrītot atpirkt pārdoto valūtu datumā nākotnē (sauktā par termiņa beigu datumu), pārdodot sākotnēji nopirkto valūtu par citu valūtas kursu (sauktu par valūtas beigu kursu);
25)
“uz nakti izsniegto kredītu indeksu mijmaiņas darījums” (overnight index swap, OIS) ir procentu likmes mijmaiņas darījums, kurā periodiskā mainīgā procentu likme ir līdzvērtīga uz nakti izsniegto kredītu procentu likmes ģeometriskajam vidējam (jeb uz nakti izsniegto kredītu indeksu likmei) noteiktā termiņā. Galīgo maksājumu aprēķinās kā starpību starp fiksēto procentu likmi un uz nakti izsniegto kredītu uzkrāto procentu likmi, kas reģistrēta OIS darbības laikā un piemērota darījuma nominālvērtībai. Tā kā šī regula vērsta uz euro OIS, uz nakti izsniegto kredītu likme ir EONIA;
26)
“Bāzeles III LSR regulējums” ir Likviditātes seguma rādītājs (LSR), kuru ieteikusi Bāzeles Komiteja un 2013. gada 7. janvārī apstiprinājusi Prezidentu un uzraudzības vadītāju grupa, kas ir Bāzeles Banku uzraudzības komitejas pārraudzības struktūra, kā obligātu globālu regulējuma standartu īstermiņa likviditātes pasākumiem banku sektorā.
2. pants
Faktiskie pārskatu sniedzēji
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji ir pārskatu sniedzēju atsauces kopas euro zonas rezidentu MFI, kuras ECB Padome noteikusi par pārskatu sniedzējiem saskaņā ar attiecīgi 2. vai 3. punktu, vai MFI, kuras par pārskatu sniedzējiem noteiktas saskaņā ar 4. punktu, pamatojoties uz tajā norādītajiem kritērijiem, un kurām par to pārskatu sniegšanas pienākumiem paziņots saskaņā ar 5. punktu (turpmāk - “pārskatu sniedzēji”).
2. Šīs regulas spēkā stāšanās dienā ECB Padome var nolemt, ka MFI ir pārskatu sniedzējs, ja MFI kopējie galvenie bilances aktīvi ir lielāki par 0,35 % no visu euro zonas MFI kopējiem galvenajiem bilances aktīviem, pamatojoties uz jaunākajiem ECB pieejamiem datiem, t. i.,:
a)
datiem, kas attiecas uz tā kalendārā gada decembra beigām, kurš ir pirms gada, kad notiek paziņošana saskaņā ar 5. punktu; vai
b)
ja nav pieejami a) apakšpunktā minētie dati, datiem, kas attiecas uz iepriekšējā gada decembra beigām.
Lai pieņemtu šādu lēmumu, attiecīgās MFI kopēju galveno bilances aktīvu aprēķinā neņem vērā filiāles, kas atrodas ārpus attiecīgās MFI uzņēmējas valsts.
3. No 2017. gada 1. janvāra ECB Padome var nolemt par pārskatu sniedzēju klasificēt jebkuru citu MFI, pamatojoties uz tās kopējo galveno bilances aktīvu izmēru salīdzinājumā ar visu euro zonas MFI kopējiem galvenajiem bilances aktīviem, MFI aktivitāšu nozīmīgumu naudas tirgus instrumentu tirdzniecībā un tās ietekmi uz euro zonas un/vai atsevišķas dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti un darbību.
4. No 2017. gada 1. janvāra ECB Padome var arī nolemt, ka katrā euro zonas dalībvalstī vismaz trīs MFI tiek noteiktas par pārskatu sniedzējiem. Ja, pamatojoties uz saskaņā ar 2. vai 3. punktu pieņemtajiem ECB Padomes lēmumiem, attiecīgajā euro zonas dalībvalstī izvēlētas mazāk nekā trīs MFI, faktiskajos pārskatu sniedzējos iekļaus arī citas šīs euro zonas dalībvalsts MFI, kuras par reprezentatīvām uzskata attiecīgā NCB (turpmāk - “reprezentatīvie pārskatu sniedzēji”), lai šajā euro zonas dalībvalstī par pārskatu sniedzējiem tiktu noteikti vismaz trīs pārskatu sniedzēji.
Reprezentatīvos pārskatu sniedzējus izvēlas no lielākajām kredītiestādēm, kas ir attiecīgās euro zonas dalībvalsts rezidentes, pamatojoties uz šo iestāžu kopējiem galvenajiem bilances aktīviem, ja vien NCB neiesaka alternatīvus kritērijus, kuriem rakstiski piekrīt ECB.
5. ECB vai attiecīgā NCB paziņo MFI par jebkuru atbilstoši 2., 3., vai 4. punktam pieņemto ECB Padomes lēmumu un par to pienākumiem saskaņā ar šo regulu. Paziņojumu nosūta rakstiski vismaz četrus mēnešus pirms pirmās pārskatu sniegšanas sākuma.
6. Neierobežojot jebkuru atbilstoši 2., 3., vai 4. punktam pieņemto ECB Padomes lēmumu, NCB arī var vākt naudas tirgus statistiku no MFI, kas ir to dalībvalsts rezidentes un kas nav pārskatu sniedzēji atbilstoši 2., 3., vai 4. punktam, pamatojoties uz savām nacionālajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām (turpmāk - “pārskatu papildu sniedzēji”). Ja NCB šādi nosaka pārskatu papildu sniedzējus, tā tiem nekavējoties par to paziņo.
3. pants
Statistikas pārskatu sniegšanas prasības
1. Lai regulāri sagatavotu naudas tirgus statistiku, pārskatu sniedzēji tās dalībvalsts, kurā tie ir rezidenti, NCB katru dienu sniedz konsolidētu statistisko informāciju par naudas tirgus instrumentiem, iekļaujot visas to Savienības un EBTA filiāles. Prasītā statistiskā informācija ir norādīta šīs regulas I, II un III pielikumā. Statistisko informāciju, kuru NCB saņem no pārskatu sniedzējiem, tā nodod ECB saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu.
2. NCB definē un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kuru saistībā ar naudas tirgus instrumentiem jāievēro pārskatu sniedzējiem. Šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasītās statistiskās informācijas sniegšanu un ļauj precīzi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
3. Neierobežojot 1. punktā norādītās pārskatu sniegšanas prasības, NCB var nolemt, ka saskaņā ar 2. panta 2., 3. un 4. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem, kas ir rezidenti NCB dalībvalstī, I, II un III pielikumā norādītā statistiskā informācija jāsniedz ECB. NCB par to informē ECB un pārskatu sniedzējus, un ECB pēc tam nosaka un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kura jāievēro pārskatu sniedzējiem, un pārņem uzdevumu vākt prasītos datus tieši no pārskatu sniedzējiem.
4. Ja NCB izvēlējusies pārskatu papildu sniedzējus un paziņojusi tiem saskaņā ar 2. panta 6. punktu, tie dienas statistisko informāciju par naudas tirgus instrumentiem sniedz NCB. Statistisko informāciju, kuru NCB saņem no pārskatu papildu sniedzējiem, tās pēc ECB lūguma nodod ECB saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu.
5. NCB definē un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kuru saskaņā ar to nacionālajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām jāievēro pārskatu papildu sniedzējiem. NCB nodrošina, ka nacionālā pārskatu sniegšanas kārtība prasa pārskatu papildu sniedzējiem ievērot prasības, kas ir līdzvērtīgas šīs regulas 6.-8. pantam, 10. panta 3. punktam, 11. un 12. pantam. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība sniedz prasīto statistisko informāciju un ļauj precīzi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
4. pants
Savlaicīgums
1. Ja NCB saskaņā ar 3. panta 3. punktu nolemj, ka pārskatu sniedzējiem I, II un III pielikumā norādītā statistiskā informācija jāsniedz tieši ECB, pārskatu sniedzēji šo informāciju nosūta ECB šādi:
a)
no saskaņā ar 2. panta 2. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem savāktos datus nosūta ECB reizi dienā starp plkst. 18.00 darījuma datumā un plkst. 7.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma;
b)
no saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem savāktos datus nosūta ECB reizi dienā starp plkst. 18.00 darījuma datumā un plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma;
c)
datus, attiecībā uz kuriem NCB ir atbrīvojums saskaņā ar 5. pantu, nosūta ECB reizi nedēļā starp plkst. 18.00 darījuma datumā un plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tās nedēļas beigām, uz kuru dati attiecas.
2. Gadījumos, kas nav minēti 1. punktā, I, II un III pielikumā norādīto naudas tirgus dienas statistisko informāciju, kuru NCB saņem no pārskatu sniedzējiem, tās šādi nosūta ECB:
a)
no saskaņā ar 2. panta 2. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem savāktos datus nosūta ECB reizi dienā pirms plkst. 7.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma;
b)
no saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem savāktos datus nosūta ECB reizi dienā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma;
c)
datus, kas savākti no pārskatu papildu sniedzējiem, kuri izvēlēti saskaņā ar 2. panta 6. punktu, nosūta ECB reizi dienā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma, reizi nedēļā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tās nedēļas beigām, uz kuru dati attiecas, vai reizi mēnesī pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas. Par pārskatu sniegšanas biežumu lemj NCB, kuras par to nekavējoties paziņo ECB. Pārskatu sniegšanas biežumu NCB var pārskatīt reizi gadā;
d)
datus, attiecībā uz kuriem NCB ir atbrīvojums saskaņā ar 5. pantu, nosūta ECB reizi nedēļā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tās nedēļas beigām, uz kuru dati attiecas.
3. NCB lemj par to, kad tām jāsaņem dati no pārskatu sniedzējiem, lai tās varētu ievērot savus 2. punktā noteiktos pārskatu sniegšanas termiņus, un attiecīgi informē pārskatu sniedzējus.
4. Ja 1. vai 2. punktā minētais termiņš iekrīt dienā, kad slēgts TARGET2, termiņu pagarina līdz nākošajai TARGET2 darbdienai, kā paziņots ECB tīmekļa vietnē.
5. pants
Atbrīvojums
Ja pārskatu sniedzēji izvēlēti saskaņā ar 2. panta 3. vai 4. punktu, NCB var nolemt, ka pārskatu sniedzēji naudas tirgus dienas statistiku drīkst nosūtīt NCB reizi nedēļā pirms plkst. 13.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc tās nedēļas beigām, uz kuru dati attiecas, ja operacionālu iemeslu dēļ tie nevar izpildīt pārskatu sniegšanas dienas biežuma prasību. ECB var noteikt nosacījumus tam, kā NCB piemēro atbrīvojumus.
6. pants
Apvienošanās, dalīšanās, reorganizācijas un maksātnespējas
1. Apvienošanās, dalīšanās, nodalīšanas vai jebkuras citas reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistikas pienākumu pildīšanu, kad nolūks īstenot šādu darbību kļuvis zināms publiski un vēl nav stājies spēkā, pārskatu sniedzējs savlaicīgi informē ECB un attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu segšanas prasības. Tāpat pārskatu sniedzējs 14 dienu laikā pēc šādu operāciju pabeigšanas par to paziņo ECB un attiecīgajai NCB.
2. Ja pārskatu sniedzējs apvienojas ar citu struktūru iegādes ceļā, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/35/ES (12), un viena no apvienošanā iesaistītajām struktūrām bija pārskatu sniedzējs, apvienotā struktūra turpina sniegt pārskatus saskaņā ar šo regulu.
3. Ja pārskatu sniedzējs apvienojas ar citu struktūru, izveidojot jaunu uzņēmumu, kā tas definēts Direktīvā 2011/35/ES, un viena no apvienošanā iesaistītajām struktūrām bija pārskatu sniedzējs, apvienotā struktūra turpina sniegt pārskatus saskaņā ar šo regulu, ja tā atbilst pārskatu sniedzēja definīcijai.
4. Ja pārskatu sniedzējs sadalās divās vai vairāk struktūrās iegādes ceļā vai jaunu uzņēmumu izveides ceļā, kā tas definēts Sestajā padomes Direktīvā 82/891/EEK (13), un viena no jaunajām struktūrām ir pārskatu sniedzējs, jaunajā struktūra pārskatus sniedz saskaņā ar šo regulu. Sadalīšanās ietver arī nodalīšanas operāciju, ar kuru pārskatu sniedzējs visus aktīvus un pasīvus vai to daļu nodod jaunam uzņēmumam apmaiņā pret jaunā uzņēmuma akcijām.
5. Ja pārskatu sniedzējs kļūst maksātnespējīgs, zaudē bankas darbības licenci vai citā veidā beidz veikt bankas darbību, ko apstiprina kompetentā uzraudzības iestāde, tam vairs nav pienākuma sniegt pārskatus saskaņā ar šo regulu.
6. Šī panta 5. punkta nolūkiem pārskatu sniedzēju uzskata par maksātnespējīgu, ja:
a)
pārskatu sniedzējs veic vispārēju cesiju kreditoru labā vai nolūkā sākt reorganizāciju, vai slēgt vienošanos vai mierizlīgumu ar kreditoriem;
b)
pārskatu sniedzējs rakstiski atzīst, ka nespēj laikā nomaksāt parādus;
c)
pārskatu sniedzējs attiecībā uz visu savu īpašumu vai būtisku tā daļu prasījis, piekritis vai atzinis aizbildņa, administratora, tiesas izpildītāja, likvidatora vai līdzīgas amatpersonas iecelšanai;
d)
tiesā vai citā kompetentā iestādē iesniegts pieteikums par pārskatu sniedzēja maksātnespēju (izņemot, ja to iesniedzis darījuma partneris saistībā ar pārskatu sniedzēja pienākumu pret šo darījuma partneri);
e)
pārskatu sniedzējs tiek likvidēts vai kļūst maksātnespējīgs (vai uzsāk līdzvērtīgas procedūras), vai tas pārskatu sniedzējs vai jebkura valsts iestāde vai cita iestāde vai persona iesniedz pieteikumu par pārskatu sniedzēja reorganizāciju, vienošanos ar kreditoriem, mierizlīgumu, noregulēšanu, administrāciju, likvidāciju vai līdzīgiem pasākumiem saskaņā ar spēkā esošajiem vai turpmākajiem likumiem vai noteikumiem, ja šāds pieteikums nav apturēts vai noraidīts 30 dienu laikā no tā iesniegšanas (izņemot pieteikumu likvidācijai vai līdzīgai procedūrai, kuru gadījumā 30 dienu periodu nepiemēro);
f)
attiecībā uz visu pārskatu sniedzēja īpašumu vai būtisku tā daļu iecelts aizbildnis, administrators, tiesas izpildītājs, likvidators vai līdzīga amatpersona; vai
g)
sasaukta kreditoru sapulce nolūkā izskatīt brīvprātīgu vienošanu (vai līdzīgu procedūru).
7. pants
Konfidencialitātes noteikumi
1. Saskaņā ar šo regulu saņemot un apstrādājot datus, kuri satur konfidenciālu informāciju, t. sk. sniedzot šādus datus citām euro zonas NCB, ECB un NCB piemēro konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standartus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. un 8.c pantā.
2. Ņemot vērā 1. punktu, jebkuru konfidenciālu informāciju, kas iekļauta ECB vai NCB saskaņā ar šo regulu savāktajos statistiskas datos, nenosūta vai citā veidā nesniedz iestādēm vai trešajām personām, kas nav ECB vai euro zonas NCB, ja vien attiecīgais pārskatu sniedzējs nav iepriekš sniedzis ECB vai attiecīgajai NCB nepārprotamu rakstisku piekrišanu un ECB vai attiecīgā NCB ar šo pārskatu sniedzēju nav parakstījusi piemērotu konfidencialitātes līgumu.
8. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
ECB un NCB ir tiesības pārbaudīt un vajadzības gadījumā vākt piespiedu kārtā informāciju, kuru pārskatu sniedzēji sniedz saskaņā ar statistikas pārskatu sniegšanas prasībām, kas noteiktas šīs regulas 3. pantā un I, II un III pielikumā. Šīs tiesības var izmantot jo īpaši tad, ja pārskatu sniedzējs nepilda IV pielikumā izklāstītos obligātos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartus. Piemēro arī Regulas (EK) Nr. 2533/98 6. pantu.
9. pants
Vienkāršotā grozījumu procedūra
Ņemot vērā ECBS Statistikas komitejas viedokli, ECB Valde var veikt tehniskus grozījumus šīs regulas pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē pārskatu sniedzēju pārskatu sniegšanas slogu. ECB Valde par šādiem grozījumiem bez nepamatotas kavēšanās informē ECB Padomi.
10. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
1. Ja pārskatu sniedzēji izvēlēti saskaņā ar 2. panta 2. punktu, pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu, ievērojot 12. panta pārejas noteikumus, sākas ar datiem par 2016. gada 1. aprīli.
2. Ja pārskatu sniedzēji izvēlēti saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktu, pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu sākas datumā, par kuru pārskatus sniedzējiem paziņo ECB vai attiecīgā NCB atbilstoši 2. panta 5. punktam, un jebkurā gadījumā ne agrāk kā 12 mēnešus pēc tam, kad pieņemts ECB Padomes lēmums saskaņā ar 2. panta 3. vai 4. punktu.
3. Turklāt, ja saskaņā ar 2. panta 4. punktu izvēlēti reprezentatīvie pārskatu sniedzēji, reprezentatīvais pārskatu sniedzējs var iesniegt ECB vai attiecīgajai NCB rakstisku lūgumu pagaidām atlikt pirmo pārskatu sniegšanas datumu, norādot šāda kavējuma iemeslus. Lūgto pārskatu sniegšanas atlikšanu var piešķirt uz laiku līdz sešiem mēnešiem, kuru iespējams pagarināt par vēl sešiem mēnešiem. ECB vai attiecīgā NCB var piekrist atlikt pieteikumu iesniegušā reprezentatīvā pārskatu sniedzēja pirmo pārskatu sniegšanas datumu, ja tās šādu kavējumu uzskata par pamatotu. Turklāt, ja reprezentatīvajam pārskatu sniedzējam pirmajā pārskatu sniegšanas datumā nav datu, kurus sniegt, vai tikai dati, kurus ECB un NCB neuzskata par reprezentatīviem, NCB var piekrist to atbrīvot no pirmās pārskatu sniegšanas datuma piemērošanas. Šādu atbrīvojumu NCB var piešķirt tikai saziņā ar ECB, ja gan ECB, gan NCB uzskata lūgumu par pamatotu un ja tas neapdraud pārskatu sniegšanas reprezentativitāti.
4. Ja MFI izvēlēta par pārskatu papildu sniedzēju saskaņā ar 2. panta 6. punktu, pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu sākas datumā, par kuru pārskatus papildu sniedzējam paziņo NCB atbilstoši 2. panta 6. punktam
11. pants
Periodiskas pārskatīšanas klauzula
ECB pārskata šīs regulas darbību 12 mēnešus pēc pirmās pārskatu sniegšanas un sniedz par to ziņojumu. Atbilstoši ziņojuma ieteikumiem tā var palielināt vai samazināt pārskatu sniedzēju skaitu un/vai statistikas pārskatu sniegšanas prasības. Pēc šīs sākotnējās pārskatīšanas katru otro gadu tiks veikta faktisko pārskatu sniedzēju kopas regulāra atjaunināšana.
12. pants
Pārejas noteikumi
Laika posmā no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 1. jūlijam pārskatu sniedzējiem būs ļauts ECB vai attiecīgajai NCB sniegt naudas tirgus statistiku par dažām, bet ne visām attiecīgajām dienām. ECB vai attiecīgā NCB var noteikt dienas, par kurām prasīta pārskatu sniegšana.
13. pants
Noslēguma noteikumi
Šī Regula stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 26. novembrī