PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 721/2013
(2013. gada 22. jūlijs),
ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 405/2011, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie kompensācijas pasākumi
(1)
Padome 2011. gada aprīlī ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 405/2011 (2) (“galīgā regula”) noteica galīgu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika pieņemta galīgā regula, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”.
(2)
Galīgie pasākumi ietvēra ad valorem kompensācijas maksājumus no 3,3 % līdz 4,3 %, ko noteica atsevišķi norādītu eksportētāju importam, 4,0 % maksājumu, ko noteica uzņēmumiem, kuri sadarbojas, bet netika iekļauti izlasē, un atlikušo maksājumu 4,3 % visiem pārējiem Indijas uzņēmumiem.
1.2. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(3)
Viraj Profiles Vpl. Ltd, ražotājs eksportētājs Indijā (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu. Pieprasījums attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skāra pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka attiecībā uz subsidēšanu bija būtiski mainījušies apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas bija ilglaicīgas.
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija 2012. gada 9. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, kura attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju.
1.3. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(5)
Subsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
1.4. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, Indijas valdību un EUROFER, kas sākotnējā izmeklēšanā pārstāvēja Savienības ražošanas nozari (“Savienības ražošanas nozare”), par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Rakstiskās un mutiskās piezīmes, ko personas iesniedza procedūras sākšanas posmā, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
(8)
Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai.
(9)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja un Indijas valdības.
(10)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pieprasījuma iesniedzēja telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(11)
Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kurš definēts sākotnējā izmeklēšanā, proti, pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk neapstrādāti nerūsējošā tērauda stieņi, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, kuru izcelsme ir Indijā un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89.
3. SUBSIDĒŠANA
3.1. Ievads
(12)
Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un ieinteresētās personas, un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šādas shēmas, ko, kā tiek apgalvots, izmantojot pieprasījuma iesniedzējs:
a)
ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);
b)
uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOU”);
c)
eksporta kredītu shēma (“ECS”).
(13)
Shēmas, kas minētas a) un b) apakšpunktā, ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētie paziņojumi apkopoti dokumentos “Ārējās tirdzniecības politika”, ko ik pēc pieciem gadiem izdod un regulāri atjaunina Tirdzniecības ministrija. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kas attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, ir “Ārējās tirdzniecības politika 2009.-2014. gads” (“ĀTP 09-14”). Turklāt “Procedūru rokasgrāmatas”, kas tiek regulāri atjaunināta, I sējumā (“PRG I 09-14”) Indijas valdība izklāstījusi arī procedūras, kas regulē ĀTP 09-14.
(14)
ECS shēma, kas minēta c) apakšpunktā, ir balstīta uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai eksporta kredītu jomā sniegt norādījumus komercbankām.
(15)
Turklāt, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares apgalvojumu, Komisija izmeklēja, vai pieprasījuma iesniedzējs:
a)
izmantojis atbrīvojuma no elektrības nodokļa shēmu (“EDES”),
b)
izmantojis Maharaštras štata vietējās subsīdiju programmas,
c)
par atlīdzību, kas ir mazāka nekā pienācīga, saņēmis izejvielas,
d)
izmantojis stimulus, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu un izplatīšanu,
e)
izmantojis iespēju iegādāties lētas izejvielas no saistītiem ārzonas uzņēmumiem.
(16)
Visbeidzot, Komisija pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzējs joprojām neizmanto sākotnējā izmeklēšanā izmeklētās shēmas:
a)
piešķīrumu shēmu ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”),
b)
iepriekšēju atļauju shēmu (“AAS”).
3.2. Konstatējumi
3.2.1. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma
(17)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis. Tomēr tika konstatēts, ka saņemtie stimuli bijuši nenozīmīgi, proti, 0,02 %. Tādēļ tika uzskatīts, ka nav jāturpina vērtēt šīs shēmas kompensējamību.
3.2.2. Uz eksportu orientētas struktūras shēma
(18)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējam bija EOU statuss un PIP laikā tas saņēma subsīdijas saskaņā ar šo shēmu.
(19)
Attiecībā uz šo shēmu uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot to pašu no EOU saņemtā ieguvuma aprēķina metodi, kura izmantota sākotnējā izmeklēšanā. Uzņēmums apgalvoja, ka konkrēti ieguvumi no EOU shēmas būtu jāuzskata par pieļaujamu nodokļu atmaksas shēmu pamatregulas II un III pielikuma nozīmē, tādēļ tie nebūtu jākompensē.
(20)
Tomēr tika konstatēts, ka, lai kāda aprēķina metode tiktu izmantota, subsīdijas likme, kas tiktu noteikta attiecībā uz šo shēmu, nepārsniegs 0,22 %, un tādējādi kopējā subsīdijas starpība būs mazāka par de minimis līmeni, tāpēc tika nolemts šajā pārskatīšanas izmeklēšanā neturpināt šīs prasības analīzi.
3.2.3. Eksporta kredītu shēma
(21)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu neizmantoja.
3.2.4. Atbrīvojuma no elektrības nodokļa shēma
(22)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis. Tomēr tika konstatēts, ka saņemtie stimuli bijuši nenozīmīgi. Tādēļ tika uzskatīts, ka nav jāturpina vērtēt šīs shēmas kompensējamību.
3.2.5. Maharaštras štata vietējās subsīdiju programmas
(23)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu neizmantoja.
3.2.6. Citi
(24)
Izmeklēšanā netika atklāti citi ieguvumi, ko PIP laikā būtu saņēmis pieprasījuma iesniedzējs saistībā ar izejvielu un enerģijas iegādes nosacījumiem, kas būtu saistīti ar Indijas valdības finansiālu ieguldījumu un ko tāpēc varētu uzskatīt par subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tādēļ Savienības ražošanas nozares apgalvojumi, kas uzskaitīti 15. apsvēruma c)-e) apakšpunktā, šīs pārskatīšanas kontekstā tika atzīti par nebūtiskiem.
4. KOMPENSĒJAMO SUBSĪDIJU SUMMA
(25)
Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju apmērs, izteikts ad valorem, pieprasījuma iesniedzējam ir 4,3 %.
(26)
PIP laikā kompensējamas subsīdijas saņemtas tikai no vienas subsīdiju shēmas, to apjoms, izteikts ad valorem, ir 0,22 %.
(27)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja subsidēšanas līmenis ir samazinājies.
(28)
Tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu pārmaiņas attiecībā uz pārbaudītajām shēmām ir ilglaicīgas.
(29)
Kā minēts iepriekš, konstatējumi par EPCGS shēmu šajā starpposma pārskatīšanā apstiprināja sākotnējā izmeklēšanā gūtos konstatējumus par to, ka šīs shēmas piešķirtā subsīdija bijusi nenozīmīga.
(30)
Turklāt sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielāko labumu pieprasījuma iesniedzējs saņēmis no EOU shēmas, bet PIP laikā ieguvumi no šīs shēmas ir samazinājušies. Ir gūti pierādījumi, ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas, jo saistītas ar mazākiem muitas tarifiem nerūsējošā tērauda lūžņiem un feroniķelim - divām galvenajām izejvielām, ko pieprasījuma iesniedzējs izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai.
5. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
(31)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir norādes, ka pieprasījuma iesniedzējs arī turpmāk saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par de minimis līmeni. Tādēļ tiek uzskatīts, ka atbilstīgi pašreizējam subsidēšanas līmenim ir lietderīgi grozīt kompensācijas maksājuma likmi, kas piemērojama pieprasījuma iesniedzējam. Pieprasījuma iesniedzējam noteiktai maksājuma likmei būtu jābūt 0 %.
(32)
Attiecībā uz maksājuma likmi, kas patlaban piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko veic galīgās regulas pielikumā uzskaitītie ražotāji eksportētāji, tiek norādīts, ka izmeklēto shēmu faktiskie sīki istrādātie noteikumi un to kompensējamība salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu nav mainījušies. Tādējādi nav iemesla pārrēķināt šo uzņēmumu subsīdijas un maksājuma likmes. Tāpēc maksājuma likmes, kas piemērojamas galīgās regulas pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumiem, paliek bez izmaiņām.
(33)
Attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā tā tika noteikta visaugstākās individuālās subsīdijas starpības apmērā, kura tika konstatēta atlasītajiem uzņēmumiem. Tā atbilda pieprasījuma iesniedzēja subsīdijas starpībai. Ņemot vērā, ka pēc šīs starpposma izmeklēšanas starpība pieprasījuma iesniedzējam ir mainījusies, būtu jāpārskata visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktā likme un tā jānosaka atbilstīgi nākamajai augstākajai subsīdijas starpībai. Nākamā augstākā likme ir pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumiem piemērojamā likme, tāpēc visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamai maksājuma likmei būtu jātiek noteiktai šajā līmenī, proti, 4 %.
6. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(34)
Indijas valdība un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ierosināt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamās maksājuma likmes grozījumus.
(35)
Personu rakstiski un mutiski sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
(36)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 405/2011 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums (%)
Taric papildu kods
Chandan Steel Ltd, Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
4,0
B005
Visi pārējie uzņēmumi
4,0
B999”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 22. jūlijā