NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1304/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 164 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) vymezuje rámec pro činnost Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a stanoví zejména tematické cíle, zásady a pravidla pro programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontrolu. Proto je nutné upřesnit úlohu a působnost ESF a také investiční priority související s uvedenými tematickými cíli a přijmout zvláštní ustanovení ohledně typu činností, které mohou být z ESF financovány.
(2)
ESF by měl v rámci úkolů, které mu byly svěřeny článkem 162 Smlouvy o fungování EU zlepšovat možnosti zaměstnávání pracovníků, posilovat sociální začleňování, bojovat proti chudobě, podporovat vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení a vytvářet komplexní a udržitelné politiky aktivního začleňování, a tím by měl v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování EU přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti. V souladu s článkem 9 Smlouvy o fungování EU by měl ESF přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 17. června 2010 vyzvala k tomu, aby všechny společné politiky, včetně politiky soudržnosti, podpořily strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „strategie Evropa 2020“). Aby se zajistilo plné sladění ESF s cíli této strategie, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odborné vzdělávání a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijímanými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni k národním programům reforem podloženým národními strategiemi zaměstnanosti, zprávám o vnitrostátní sociální situaci, národním strategiím pro integraci Romů a národním strategiím týkajícím se osob se zdravotním postižením. ESF by měl rovněž přispět k příslušným aspektům provádění stěžejních iniciativ, zejména pokud jde o „Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Mládež v pohybu“ a „Evropskou platformu pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“. Měl by rovněž podpořit příslušné činnosti v rámci iniciativy „Digitální agenda“ a iniciativy „Unie inovací“.
(4)
Unie se nyní potýká se strukturálními problémy vyplývajícími z hospodářské globalizace, z technologických změn a stárnutí pracovní síly a se stále častějšími nedostatky, pokud jde o dovednosti a pracovní síly v některých odvětvích a regionech. Tyto problémy se ještě zhoršily kvůli současné hospodářské a finanční krizi, jejímž důsledkem je zvýšená míra nezaměstnanosti zasahující zejména mladé lidi a jiné znevýhodněné skupiny, například migranty a menšiny.
(5)
Cílem ESF by měla být podpora zaměstnanosti, zlepšování přístupu na trh práce, přičemž musí být věnována zvláštní pozornost osobám nejvíce vzdáleným trhu práce a podpora dobrovolné mobility pracovníků. ESF by měl rovněž podporovat aktivní a zdravé stárnutí, a to i prostřednictvím inovativních forem organizace práce, kladením důrazu na zdraví a bezpečnost na pracovišti a zvyšováním zaměstnatelnosti. ESF by měl přispívat k lepšímu fungování trhů práce tím, že zlepší nadnárodní geografickou mobilitu pracovníků, a zejména by měl podporovat činnosti sítě EURES (činnosti Evropské služby zaměstnanosti), pokud jde o přijímání zaměstnanců a související informace, poradenské a konzultační služby na vnitrostátní i přeshraniční úrovni. Operace financované ESF by měly být v souladu s čl. 5 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že se od nikoho nesmí vyžadovat, aby vykonával nucené nebo povinné práce.
(6)
ESF by měl rovněž podporovat sociální začlenění a předcházet chudobě a bojovat s ní s cílem přerušit koloběh znevýhodnění napříč generacemi, což znamená, že je třeba mobilizovat široký rejstřík politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, chudých pracujících a starších žen. Je třeba věnovat pozornost zapojení osob žádajících o azyl a uprchlíků. ESF lze využít k posílení přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, zejména v oblasti zdravotní péče, služeb v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy, služeb pro osoby bez domova, mimoškolní péče, služeb v oblasti péče o děti a dlouhodobé péče. Služby, kterým je poskytována podpora, mohou být veřejného, soukromého nebo komunitního charakteru a mohou je poskytovat různé druhy poskytovatelů, tedy veřejná správa, soukromé společnosti, sociální podniky či nevládní organizace.
(7)
ESF by se měl zaměřit na řešení problematiky předčasného ukončení školní docházky, podporu rovného přístupu ke kvalitnímu vzdělání, investování do odborného vzdělávání a přípravy, zlepšení relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce a podporu celoživotního učení, včetně formálního a neformálního způsobu učení.
(8)
Za účelem posílení hospodářského růstu a zvýšení počtu pracovních příležitostí by se kromě těchto priorit v méně rozvinutých regionech a členských státech měla zlepšit efektivnost veřejné správy na celostátní i regionální úrovni a rovněž její schopnost fungovat na bázi spoluúčasti. Měla by se posílit institucionální kapacita zúčastněných stran, včetně nevládních organizací, které provádějí politiky zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociální politiky, a to včetně oblasti boje proti diskriminaci.
(9)
Podpora v rámci investic do „komunitně vedeného místního rozvoje“ může přispět k plnění všech tematických cílů stanovených v tomto nařízení. Strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporované z ESF by měly být inkluzivní ve vztahu ke znevýhodněným osobám žijícím na daném území, a to jak pokud jde o správu místních akčních skupin, tak pokud jde o obsah těchto strategií.
(10)
Zároveň je nezbytné podpořit rozvoj a konkurenceschopnost unijních mikropodniků a malých a středních podniků a zajistit, aby se lidé s pomocí vhodných dovedností získaných díky celoživotnímu učení dokázali přizpůsobit novým podmínkám, jako je přechod na znalostní ekonomiku, digitální agenda a přechod na nízkouhlíkové hospodářství účinněji využívající energie. Tím, že se ESF bude snažit dosáhnout svých hlavních tematických cílů, by měl přispět k řešení těchto problémů. V této souvislosti by měl ESF podporovat přechod pracovních sil z oblasti vzdělávání do zaměstnání, na ekologičtější dovednosti a pracovní místa a měl by řešit nedostatek dovedností, a to i v odvětvích účinného využívání energie, obnovitelných zdrojů energie a udržitelné dopravy. ESF by měl rovněž přispívat ke kulturním a tvůrčím dovednostem. Sociokulturní, tvůrčí a kulturní odvětví mají nepřímý význam pro plnění cílů ESF; jejich potenciál by měl být proto lépe začleněn do projektů a programování ESF.
(11)
Vzhledem k přetrvávající potřebě bojovat proti nezaměstnanosti mladých v celé Unii by v jejích nejvíce postižených regionech měla být zahájena Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Tato iniciativa by měla v těchto regionech podporovat mladé lidi, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání ani v profesní přípravě, kteří jsou nezaměstnaní či neaktivní tím, že podpoří a urychlí provádění opatření finančně podporovaných z ESF. Navíc by v nejvíce postižených regionech k investicím z ESF měly být přiděleny dodatečné prostředky právě pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Iniciativa by tím, že se zaměřuje spíše na jednotlivé osoby než na struktury, měla doplňovat další opatření ESF a vnitrostátní opatření ve prospěch mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání ani v profesní přípravě, a to i prostřednictvím provádění záruky pro mladé lidi v souladu s doporučením Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruky pro mladé lidi (4), která stanoví, že by mladí lidé do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, měli obdržet kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo výcviku. Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí může rovněž podporovat opatření na potírání předčasného ukončení školní docházky. Přístup k sociálním dávkám pro mladou osobu nebo její rodinu či závislé osoby by neměl být podmíněn zapojením této mladé osoby do Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
(12)
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí by měla být plně začleněna do programování ESF, avšak ve vhodných případech by měla být stanovena zvláštní ustanovení týkající se iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí s cílem dosáhnout jejích cílů. Je nutné zjednodušit a usnadnit provádění této iniciativy, zejména pokud jde o ustanovení týkající se finančního řízení a opatření související s tematickým zaměřením. S cílem zajistit, aby výsledky uvedené iniciativy byly jednoznačně viditelné a došlo k jejich sdělení, je třeba, aby byla stanovena konkrétní opatření týkající se monitorování, hodnocení, informování a zveřejňování. Do diskusí monitorovacích výborů týkajících se přípravy a provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí včetně jejího hodnocení by měly být zapojeny mládežnické organizace.
(13)
ESF by měl přispět ke strategii Evropa 2020 tím, že více soustředí svou podporu na priority Unie. Minimální podíl financování kohezní politiky pro ESF je stanoven v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013. ESF by zejména měl více podporovat boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě, a to prostřednictvím minimálních účelově vyčleněných přídělů ve výši 20 % celkových zdrojů ESF pro jednotlivé členské státy. Volba a počet investičních priorit pro podporu z ESF by se měly rovněž omezit v závislosti na úrovni rozvoje podporovaných regionů.
(14)
Aby se zajistilo důkladnější monitorování a hodnocení výsledků dosažených na úrovni Unie prostřednictvím opatření podporovaných z ESF, měl by být v tomto nařízení stanoven společný soubor ukazatelů výstupů a výsledků. Tyto ukazatele by měly odpovídat investičním prioritám a druhu podporovaného opatření v souladu s tímto nařízením a příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto ukazatele by měly být případně doplněny ukazateli výsledků nebo výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(15)
Členské státy jsou povzbuzovány, aby podávaly zprávy o vlivu investic ESF na rovné příležitosti, rovný přístup a integraci marginalizovaných skupin v operačních programech.
(16)
S ohledem na požadavky, které se týkají ochrany údajů, spojených se sběrem a uchováváním citlivých údajů o účastnících by členské státy a Komise měly provádět pravidelné hodnocení účinnosti a dopadu podpory ESF, pokud jde o podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě, zejména v souvislosti se znevýhodněnými osobami, jako jsou Romové. Členské státy jsou povzbuzovány k tomu, aby o iniciativách financovaných z ESF podávaly informace ve svých zprávách o vnitrostátní sociální situaci přiložených k národním programům reforem, zejména pokud jde o marginalizované komunity, jako jsou Romové a migranti.
(17)
Účinné a účelné provádění činností podporovaných z ESF závisí na řádné správě věcí veřejných a na partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými činiteli, přičemž je třeba zohlednit subjekty působící na regionální a místní úrovni, zejména zastřešující sdružení zastupující místní a regionální orgány, organizované občanské společnosti a hospodářské a zejména sociální partnery a nevládní organizace. Proto je nutné, aby členské státy zajistily účast sociálních partnerů a nevládních organizací na strategickém řízení ESF, a to od fáze formulování operačních programů až po fázi provádění a hodnocení výsledků ESF.
(18)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby provádění priorit financovaných z ESF přispělo k podpoře rovnosti žen a mužů v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Z hodnocení vyplynulo, že včasné a důsledné zohlednění cílů týkajících se rovnosti mužů a žen ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení operačních programů je velmi důležité a že je zároveň třeba zajistit, aby byla přijata konkrétní opatření na podporu rovnosti žen a mužů, ekonomické nezávislosti žen, zlepšování vzdělání a dovedností a znovuzačlenění žen, které se staly obětí násilí, na trh práce a do společnosti.
(19)
V souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU by provádění priorit financovaných z ESF mělo přispět k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to tím, že osobám čelícím vícero formám diskriminace bude věnována zvláštní pozornost. Diskriminace na základě pohlaví by měla být chápána v širším slova smyslu, aby zahrnovala i jiné aspekty související s genderem v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie. Prováděním priorit financovaných z ESF by se mělo přispět k podpoře rovných příležitostí. ESF by měl podporovat plnění povinností Unie vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, mimo jiné pokud jde o vzdělání, zaměstnání a přístupnost. ESF by měl také napomoci přechodu z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči. ESF by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení.
(20)
Podpora sociálních inovací přispívá k tvorbě politik, které budou lépe reagovat na sociální změny. ESF by měl podporovat inovativní sociální podniky a podnikatele, jakož i inovativní projekty nevládních organizací a dalších subjektů v rámci sociálního hospodářství. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF. Inovativní řešení by mohla zahrnovat rozvoj sociálních měřítek, jako je například sociální označování, prokáží-li svoji účinnost.
(21)
Významnou přidanou hodnotu představuje nadnárodní spolupráce a proto by měla být podporována všemi členskými státy s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy je třeba zohlednit zásadu proporcionality. Je rovněž nezbytné posílit úlohu Komise při usnadňování výměny zkušeností a koordinaci provádění příslušných iniciativ.
(22)
S cílem posilovat integrovaný a celostní přístup k zaměstnanosti a sociálnímu začleňování by měl ESF podporovat partnerství fungující napříč odvětvími a na územním základě.
(23)
K provádění strategie Evropa 2020 a dosažení jejích hlavních cílů by měla přispět mobilizace zúčastněných stran na regionální a místní úrovni. Lze použít a podporovat územní pakty, místní iniciativy pro zaměstnanost a sociální začleňování, udržitelné a inkluzivní strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech a strategie udržitelného rozvoje měst, aby se do přípravy a provádění operačních programů aktivněji zapojily regionální a místní orgány, města, sociální partneři a nevládní organizace.
(24)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o ESF.
(25)
Aby se zjednodušilo používání ESF a snížilo riziko chybovosti, a s ohledem na zvláštní charakteristiky operací podporovaných z ESF je vhodné přijmout ustanovení, která doplní nařízení (EU) č. 1303/2013 pokud jde o způsobilost výdajů.
(26)
Využívání standardních stupnic jednotkových nákladů, paušálních částek a paušálních sazeb by mělo vést ke zjednodušení pro příjemce a mělo by snížit administrativní zátěž všech projektových partnerů ESF.
(27)
Je důležité zajistit řádnou finanční správu každého operačního programu a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem. Členské státy by měly upustit od zavádění dalších pravidel, která příjemcům znesnadňují využívání prostředků.
(28)
Členské státy a regiony by měly být motivovány k využívání ESF prostřednictvím finančních nástrojů, aby podporovaly například studenty, tvorbu pracovních míst, mobilitu pracovníků, sociální začleňování a sociální podnikání.
(29)
ESF by měl doplňovat jiné programy Unie a mezi ESF a jinými finančními nástroji Unie by se měla vytvářet úzká součinnost.
(30)
Investice do lidského kapitálu představují základní prostředek pro zajištění mezinárodní konkurenceschopnosti Unie a trvalého rozmachu jejího hospodářství. Žádný druh investice nemůže vést ke strukturálním reformám, aniž by byl doprovázen soudržnou strategií zaměřenou na rozvoj lidského kapitálu, která zabezpečí růst. Z tohoto důvodu je zapotřebí dbát na to, aby po programové období 2014-2020 finanční zdroje, které jsou určeny na zlepšování dovedností a zvyšování zaměstnanosti, umožňovaly provádět činnosti v odpovídajícím rozsahu.
(31)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, aby mohla vymezit standardní stupnici jednotkových nákladů a paušální částky a jejich maximální výši podle různých typů operací. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Komisi by měl být při správě ESF nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU.
(33)
Jelikož se tímto nařízením nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 (5), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly na takovou pomoc nebo dotyčné operace vztahovat i po 31. prosinci 2013 až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 by měly zůstat v platnosti,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úlohu Evropského sociálního fondu (ESF), včetně iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, rozsah jeho podpory, zvláštní ustanovení a druhy výdajů způsobilých pro poskytnutí pomoci.
Článek 2
Úloha
1. ESF podporuje vysokou úroveň zaměstnanosti a kvalitu pracovních míst, zlepšuje přístup na trh práce, podporuje geografickou a profesní mobilitu pracovníků a usnadňuje jejich přizpůsobování se průmyslovým změnám a změnám ve výrobním systému nutným z hlediska udržitelného rozvoje, přispívá k vysoké úrovni vzdělávání a odborné přípravy pro všechny a usnadňuje mladým lidem přechod od vzdělávání k zaměstnání, bojuje proti chudobě, zlepšuje sociální začleňování a podporuje rovnost mužů a žen, nediskriminaci a rovné příležitosti, a tím přispívá k plnění priorit Unie, pokud jde o posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
2. ESF plní úlohu stanovenou v odstavci 1 tím, že podporuje členské státy při dosahování priorit a hlavních cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a poskytuje jim dostatečnou flexibilitu k řešení jejich specifických problémů s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020. ESF podporuje tvorbu a provádění politik a činností souvisejících s jeho úlohou s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijatými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni, k národním programům reforem a k dalším relevantním vnitrostátním strategiím a zprávám.
3. Z ESF by měli mít prospěch lidé, včetně znevýhodněných osob, jako jsou dlouhodobě nezaměstnaní, lidé se zdravotním postižením, migranti, národnostní menšiny, marginalizované komunity a lidé všech věkových skupin, kteří čelí chudobě a sociálnímu vyloučení. ESF rovněž podporuje pracovníky, podniky, včetně subjektů sociální ekonomiky, a podnikatele a také systémy a struktury, aby se snáze přizpůsobily novým problémům, aby se mimo jiné zmírnila nerovnováha v nabídce a poptávce po dovednostech a aby se podpořila řádná správa, sociální pokrok, a provádění reforem, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociálních politik.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. Podle tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 8, 9, 10, 11 nařízení (EU) č. 1303/2013, které odpovídají písmenům a), b), c) a d) tohoto odstavce, a v souladu se svou úlohou podporuje ESF tyto investiční priority:
a)
v rámci tematického cíle „podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a mobility pracovníků“:
i)
přístup k zaměstnání pro osoby hledající zaměstnání a neaktivní osoby, včetně dlouhodobě nezaměstnaných a osob vzdálených trhu práce, také prostřednictvím místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a mobility pracovníků;
ii)
trvalé začlenění mladých lidí na trh práce, mimo jiné pomocí „záruky pro mladé lidi”, a to zejména těch, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání nebo v profesní přípravě, včetně těch mladých lidí, kterým hrozí sociální vyloučení, a mladých lidí z marginalizovaných komunit;
iii)
samostatná výdělečná činnost, podnikání a zakládání firem včetně inovativních mikropodniků a malých a středních podniků;
iv)
rovnost žen a mužů ve všech oblastech, a to i pokud jde o přístup k zaměstnání a kariérní postup, sladění pracovního a soukromého života a podpora stejné odměny za stejnou práci;
v)
pomoc pracovníkům, podnikům a podnikatelům přizpůsobovat se změnám;
vi)
aktivní a zdravé stárnutí;
vii)
modernizace institucí trhu práce, jako jsou veřejné a soukromé služby zaměstnanosti a přispívání k adaptaci na potřeby trhu práce, včetně prostřednictvím opatření pro zlepšení nadnárodní mobility pracovníků a programů mobility a lepší spolupráce mezi institucemi a příslušnými zúčastněnými stranami;
b)
v rámci tematické cíle Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci:
i)
aktivní začleňování, včetně začleňování s ohledem na podporu rovných příležitostí a aktivní účast a zlepšení zaměstnatelnosti;
ii)
socioekonomická integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;
iii)
boj proti všem formám diskriminace a prosazování rovných příležitostí;
iv)
zlepšování přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, včetně zdravotnictví a sociálních služeb obecného zájmu;
v)
podpora sociálního podnikání a profesního začlenění do sociálních podniků a sociální a solidární ekonomiky, s cílem usnadnit přístup k zaměstnání;
vi)
strategie komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
v rámci tematického cíle „investice do vzdělávání, školení, odborné přípravy, dovedností a celoživotního učení“:
i)
omezování a prevence předčasného ukončování školní docházky a podpora rovného přístupu ke kvalitním programům předškolního rozvoje, k primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, možnostem formálního a neformálního vzdělávání, které umožňuje zpětné začlenění do procesu vzdělávání a odborné přípravy;
ii)
zlepšování kvality a účinnosti a přístupu k terciárnímu a rovnocennému vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, aby se zvýšila účast a úrovně dosaženého vzdělání;
iii)
zajišťování rovného přístupu k celoživotnímu učení pro všechny věkové skupiny ve formální i neformální podobě, zdokonalování znalostí, dovedností a schopností pracovníků a prosazování flexibilních metod učení, a to i prostřednictvím kariérního poradenství a validace získaných dovedností;
iv)
zvyšování významu systémů vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, usnadňování přechodu od vzdělávání k zaměstnání, upevňování systémů odborné přípravy a vzdělávání, zvyšování jejich kvality, a to i prostřednictvím mechanismů pro rozpoznávání schopností, uzpůsobení osnov a vytvoření a rozvoje učebních systémů zaměřených na praxi, a to i v rámci duálního vzdělávání a učňovské přípravy;
d)
v rámci tematického cíle „posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a efektivní veřejné správy“:
i)
investice do institucionální kapacity a efektivnosti veřejné správy a veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni za účelem reforem, zlepšování právní úpravy a řádné správy.
Tato investiční priorita je použitelná pouze v členských státech způsobilých pro podporu z Fondu soudržnosti nebo v členských státech, které mají jeden nebo více regionů úrovně NUTS 2 uvedených v čl. 90 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
ii)
vytváření kapacit v případě všech zúčastněných stran, které provádějí politiky vzdělávání, celoživotního učení, odborné přípravy a zaměstnanosti a sociální politiky, a to i prostřednictvím odvětvových a územních paktů za účelem podnícení reforem na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Prostřednictvím investičních priorit uvedených v odstavci 1 přispěje ESF rovněž k tematickým cílům uvedeným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to zejména prostřednictvím:
a)
podpory přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude účinně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí, prostřednictvím zlepšení systémů vzdělávání a odborné přípravy nezbytných k přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvyšování kvalifikace pracovníků a vytváření nových pracovních míst v odvětvích souvisejících se životním prostředím a energií;
b)
zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií prostřednictvím rozvíjení počítačové gramotnosti a elektronického učení a investic do začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion), elektronických dovedností a souvisejících podnikatelských dovedností;
c)
posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací prostřednictvím postgraduálního studia a podnikatelských dovedností, odborné přípravy výzkumných pracovníků, vytváření sítí a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými a technologickými středisky a podniky;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti malých a středních podniků tím, že se podpoří přizpůsobivost podniků, řídících a ostatních pracovníků, zvýší se investice do lidského kapitálu a podpoří prakticky zaměřené instituce odborného vzdělávání.
Článek 4
Provázanost a tematické zaměření
1. Členské státy zajistí, aby strategie a činnosti vymezené v operačních programech byly provázány a řešily problémy vymezené v jejich národních programech reforem a případně i v dalších vnitrostátních strategiích zaměřených na boj proti nezaměstnanosti, chudobě a sociálnímu vyloučení, a rovněž v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, aby přispěly k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 týkajících se zaměstnanosti, vzdělávání a zmírňování chudoby.
2. Nejméně 20 % celkových zdrojů ESF v každém členském státě je přiděleno na tematický cíl „podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci“ stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Členské státy usilují o tematické zaměření na základě těchto podmínek:
a)
u více rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 80 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
b)
u přechodných regionů členské státy soustředí nejméně 70 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
c)
u méně rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 60 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1.
4. Prioritní osy uvedené v čl. 11 odst. 1 jsou z výpočtu procentních podílů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku vyjmuty.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze I tohoto nařízení a případně i specifické ukazatele pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013. Všechny společné ukazatele výstupů a výsledků se uvádějí u všech investičních priorit. Ukazatele výsledků stanovené v příloze II tohoto nařízení se vykazují v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Je-li to možné, uvádějí se údaje odděleně pro muže a ženy.
U společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se ukazatele výchozí hodnoty nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, nastaví se souhrnné kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů pro rok 2023. Ukazatele výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech.
U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž byla souhrnná kvantifikované cílová hodnota nastavena pro rok 2023, se ukazatele výchozí hodnoty stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
2 Kromě ukazatelů zmiňovaných v odstavci 1 se ukazatele výsledků uvedené v příloze II tohoto nařízení použijí na všechny operace podporované v rámci investiční priority podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) pro účely provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Všechny ukazatele stanovené v příloze II tohoto nařízení jsou spojeny se souhrnnou kvantifikovanou cílovou hodnotou pro rok 2023 a s výchozí hodnotou.
3. Spolu s výroční zprávou o provádění předloží řídicí orgán elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu, roztříděné podle investičních priorit. Tyto údaje se předkládají pro kategorie intervencí uvedených v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodu vi) nařízení (EU) č. 1303/2013 a ukazatelů výstupů a výsledků. Odchylně od čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 se údaje předkládané pro ukazatele výstupů a výsledků týkají hodnot u částečně nebo plně provedených operací.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ
Článek 6
Zapojení partnerů
1. Účast partnerů na provádění operačních programů, jak je uvedena v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, může mít formu globálních grantů podle definice v čl. 123 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. V takovém případě je v operačním programu označena ta část programu, které se globální grant týká, včetně příslušného orientačního finančního přídělu z každé prioritní osy.
2. Aby se podpořila přiměřená účast sociálních partnerů na činnostech podporovaných ESF, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 90 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF podle potřeby přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit, a sice formou odborné přípravy, opatření na vytváření sítí a posílení sociálního dialogu, a na činnosti prováděné sociálními partnery společně.
3. Aby se podpořila přiměřená účast nevládních organizací na činnostech podporovaných ESF a jejich přístup k nim, zejména v oblastech sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 82 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit pro nevládní organizace.
Článek 7
Podpora rovnosti žen a mužů
Členské státy a Komise podporují rovnost žen a mužů prostřednictvím zohledňování rovnosti pohlaví podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to v průběhu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní cílená opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě iv) tohoto nařízení, za účelem zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání, a tím i za účelem boje proti feminizaci chudoby, snížení segregace podle pohlaví a boje proti genderovým stereotypům na trhu práce a v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, za účelem podpory sladění pracovního a soukromého života jako možnosti pro všechny, jakož i za účelem rovného rozdělení odpovědnosti za péči mezi ženy a muže.
Článek 8
Podpora rovných příležitostí a nediskriminace
Členské státy a Komise podporují rovné příležitosti pro všechny, bez diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, prostřednictvím prosazování zásady nediskriminace podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. b) bodě iii) tohoto nařízení. Taková opatření jsou zaměřena na boj proti všem formám diskriminace a na zajištění lepšího přístupu pro osoby se zdravotním postižením, aby se lépe integrovaly v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím se zlepšilo jejich sociální začlenění, snížily nerovnosti, pokud jde o úroveň dosaženého vzdělání a zdravotní stav, a zjednodušil přechod z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči, a to zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícero formami diskriminace.
Článek 9
Sociální inovace
1. ESF podporuje sociální inovace ve všech oblastech spadajících do jeho působnosti podle definice v článku 3 tohoto nařízení, zejména s cílem zkoušet a vyhodnocovat na místní či regionální úrovni inovativní řešení, která vyžadují sociální potřeby, a rozšiřovat je, a to ve spolupráci s příslušnými partnery a zejména se sociálními partnery.
2. Členské státy určí ve svých operačních programech oblasti pro sociální inovace, které odpovídají konkrétním potřebám těchto členských států, nebo tak učiní v pozdější fázi provádění.
3. Komise usnadňuje vytváření kapacit pro sociální inovace, zejména podporou vzájemného učení, zřizováním sítí a šířením a prosazováním osvědčených postupů a metodologií.
Článek 10
Nadnárodní spolupráce
1. Členské státy podporují nadnárodní spolupráci s cílem propagovat vzájemné učení, a tím zvyšují účinnost politik podporovaných z ESF. Nadnárodní spolupráce zahrnuje partnery alespoň ze dvou členských států.
2. Odchylně od odstavce 1 se mohou členské státy s jedním operačním programem podporovaným z ESF nebo s jedním operačním programem financovaným z několika fondů v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k zásadě proporcionality, výjimečně rozhodnout, že nebudou nadnárodní spolupráci podporovat.
3. Členské státy ve spolupráci s příslušnými partnery si mohou samy zvolit téma nadnárodní spolupráce ze seznamu společných témat navrženého Komisí a přijatého výborem uvedeným v článku 25 nebo zvolit jiné téma odpovídající jejich konkrétním potřebám.
4. Komise usnadňuje nadnárodní spolupráci v případě seznamu společných témat uvedeného v odstavci 3 a, je-li to vhodné, i v případě jiných témat zvolených členskými státy prostřednictvím vzájemného učení a koordinovaných nebo společných činností. Komise jedná zejména na úrovni platformy EU, aby zjednodušila zakládání nadnárodních partnerství, výměnu informací, vytváření kapacit a sítí a rovněž využívání příslušných výstupů a jejich šíření. Kromě toho Komise vytvoří koordinovaný rámec provádění, včetně společných kritérií způsobilosti, typů a načasování činností a společných metodologických přístupů k monitorování a hodnocení, aby se nadnárodní spolupráce zjednodušila.
Článek 11
Zvláštní ustanovení fondu týkající se operačních programů
1. Odchylně od čl. 96 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, mohou operační programy stanovit prioritní osy pro provádění sociálních inovací a nadnárodní spolupráce uvedených v článcích 9 a 10 tohoto nařízení.
2. Odchylně od čl. 120 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 se maximální míra spolufinancování pro určitou prioritní osu zvýší o deset procentních bodů, ale nepřesáhne 100 %, pokud je celá prioritní osa zaměřena na sociální inovace nebo nadnárodní spolupráci nebo jejich kombinaci.
3. Kromě ustanovení čl. 96 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví operační programy i příspěvek plánovaných činností podporovaných z ESF na:
a)
tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech. 1 až 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, případně podle prioritních os;
b)
sociální inovace a nadnárodní spolupráci uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení, pokud se na ně nevztahuje specifická prioritní osa.
Článek 12
Zvláštní ustanovení pro území se zvláštní charakteristikou
1. ESF může podporovat strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech podle článků 32, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1303/2013, územní pakty a místní iniciativy na podporu zaměstnanosti, včetně zaměstnanosti mladých lidí, vzdělávání a sociálního začleňování a rovněž integrované územní investice podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Coby doplněk intervencí EFRR podle článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6) může ESF podporovat udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií vymezujících integrované činnosti pro řešení ekonomických a sociálních problémů, které postihují městská prostředí, a problémů souvisejících s životním prostředím, které určily členské státy na základě zásad stanovených v příslušných dohodách o partnerství.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ
Článek 13
Způsobilost výdajů
1. Evropský sociální fond poskytuje podporu pro způsobilé výdaje, které mohou podle čl. 120 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, zahrnovat jakékoli finanční zdroje, jimiž kolektivně přispívají zaměstnavatelé a pracovníci.
2. ESF může poskytovat podporu pro výdaje vynaložené na operace, které se provádějí mimo programovou oblast, ale v rámci Unie, pokud jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
operace je prospěšná pro programovou oblast;
b)
povinnosti orgánů odpovědných za operační program, pokud jde o řízení, kontrolu a audit operace, jsou plněny orgány odpovědnými za operační program, v rámci nějž je operace podporována, nebo uzavřou smlouvu s orgány v členském státě, ve kterém se operace provádí, pokud jsou v tomto členském státě splněny povinnosti související s řízením, kontrolou a auditem operace.
3. Až do 3 % rozpočtu operačního programu ESF nebo části ESF, z níž je financován operační program využívající několika fondů, jsou výdaje vynaložené mimo Unii, způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud se týkají tematických cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a c), a pokud příslušný monitorovací výbor tyto operace nebo příslušný typ operací schválil.
4. Kromě výdajů uvedených v čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 není způsobilý pro příspěvek z ESF ani nákup infrastruktury, pozemků a nemovitostí.
5. Věcné příspěvky ve formě dávek nebo platů vyplacené třetí stranou ve prospěch účastníků operace mohou být způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud tyto věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a jejich výše nepřesahuje náklady vynaložené třetí stranou.
Článek 14
Zjednodušené vykazování nákladů
1. Kromě možností uvedených v článku 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, může Komise uhradit náklady zaplacené členskými státy na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek podle definice Komise. Částky vypočítané na tomto základě se považují za veřejnou podporu zaplacenou příjemci a za způsobilé výdaje pro účely použití nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely prvního pododstavce se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, pokud jde o druh zahrnutých operací, definice standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek a jejich maximální výše, které mohou být přizpůsobeny podle platných společně dohodnutých metod, s náležitým ohledem na zkušenosti získané v předchozím programovém období.
Cílem finančních auditů je výlučně ověření toho, že byly splněny podmínky pro úhrady ze strany Komise na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek.
Pokud se použije financování na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek v souladu s prvním pododstavcem, mohou členské státy uplatnit své vlastní účetní postupy na podporu operací. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1303/2013 nepodléhají tyto účetní postupy a výsledné částky auditu ze strany auditního orgánu ani Komise.
2. V souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013 lze použít paušální sazbu až do výše 40 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance za účelem pokrytí zbývajících nákladů na operaci, aniž by se na členském státu požadovalo, aby provedl výpočty ke stanovení použitelné sazby.
3. Kromě metod stanovených v čl. 67 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, u nichž podpora z veřejných zdrojů na granty a návratnou pomoc nepřesahuje 100 000 EUR, lze částky podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 stanovit v jednotlivých případech odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídicím orgánem.
4. Aniž je dotčen čl. 57 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, mají granty a vratná pomoc, u nichž podpora z veřejných zdrojů nepřesahuje 50 000 EUR, formu standardních stupnic jednotkových nákladů nebo paušálních částek v souladu s odstavcem 1 tohoto článku nebo s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo formu paušálních sazeb v souladu s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou operací, které jsou podporovány v rámci režimu státní podpory. Pokud se použije financování paušální sazbou, mohou být kategorie nákladů použitých na výpočet sazby proplaceny v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Finanční nástroje
Podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013 může ESF podporovat činnosti a politiky spadající do jeho působnosti prostřednictvím finančních nástrojů, včetně mikroúvěrů a záručních fondů.
KAPITOLA IV
INICIATIVA NA PODPORU ZAMĚSTNANOSTI MLADÝCH LIDÍ
Článek 16
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí se podpoří boj proti nezaměstnanosti mladých lidí ve způsobilých regionech Unie prostřednictvím podpory opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) tohoto nařízení. Cílovou skupinou iniciativy jsou mladí lidé mladší 25 let, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání nebo v profesní přípravě, žijící ve způsobilých regionech, kteří jsou nezaměstnaní nebo neaktivní (včetně dlouhodobě nezaměstnaných) nezávisle na tom, zda jsou hlášeni na úřadu práce jako žadatelé o práci či nikoli. Členské státy mohou dobrovolně rozhodnout, že tuto cílovou skupinu rozšíří na mladé lidi do 30 let.
Pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na období 2014-2015 se „způsobilými regiony“ rozumí ty regiony úrovně NUTS 2, v nichž byla nezaměstnanost mladých lidí ve věku 15 až 24 let v roce 2012 vyšší než 25 %, a v případě členských států, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 vzrostla o více než 30 %, se jimi rozumí regiony úrovně NUTS 2, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 přesahovala 20 %.
Zdroje určené na iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí mohou být na období let 2016 až 2020 v rámci rozpočtového procesu navýšeny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 1311/2013 K určení regionů, které jsou způsobilé pro využití Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v období let 2016-2020, se odkaz na údaje z roku 2012 uvedené v druhém pododstavci považuje za odkaz na poslední dostupné roční údaje. Při rozčleňování dodatečných zdrojů podle jednotlivých členských států se postupuje stejně jako při původním přidělení zdrojů v souladu s přílohou VIII nařízení (EU) č. 1303/2013.
Členský stát se po dohodě s Komisí může rozhodnout přidělit omezenou částku, jež nepřesahuje 10 % finančních prostředků v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, těm mladým lidem, kteří žijí v subregionech s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých, jež nespadají do způsobilých regionů NUTS 2.
Článek 17
Tématické zaměření
Zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se při výpočtu tematického zaměření podle článku 4 nezohlední.
Článek 18
Programování
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí je zahrnuta do programování ESF podle článku 96 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy v případě potřeby stanoví opatření ohledně programování pro tuto iniciativu v jejich dohodě o partnerství a v jejich operačním programu.
Programová opatření mohou mít jednu nebo více z těchto forem:
a)
specifický operační program;
b)
specifická prioritní osa v rámci operačního programu;
c)
část jedné nebo více prioritních os.
Články 9 a 10 tohoto nařízení se použijí také na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 19
Monitorování a hodnocení
1. Kromě úkolů monitorovacího výboru stanovených v článku 110 nařízení (EU) č. 1303/2013 alespoň jednou ročně monitorovací výbor přezkoumá provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, pokud jde o operační program a pokrok při plnění jejích cílů.
2. Výroční zprávy o provádění a závěrečná zpráva podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahují dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Komise se zúčastní výroční rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
3. Každý rok od dubna roku 2015 předloží řídicí orgán Komisi zároveň s výroční zprávou o provádění podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu nebo její část ve prospěch Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Předkládané údaje o ukazatelích se vztahují k hodnotám pro ukazatele stanovené v přílohách 1 a 2 tohoto nařízení a případně k ukazatelům specifickým pro jednotlivé programy. Týkají se částečně nebo plně provedených operací.
4. Výroční zpráva o provádění podle čl. 50 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo případně zpráva o pokroku uvedená v čl. 111 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výroční zpráva o provádění, jež bude předložena do 31. května 2016, obsahují hlavní zjištění vyplývající z hodnocení podle odstavce 6 tohoto článku: Tyto zprávy rovněž uvádí a hodnotí kvalitu nabídek zaměstnání, které dostávají účastníci této inciativy, včetně znevýhodněných osob, marginalizovaných komunit nebo těch, kteří opustili vzdělávací systém před dosažením kvalifikace. Tyto zprávy rovněž uvádí a posuzují jejich pokrok v dalším vzdělávání, při hledání udržitelného a důstojného pracovního místa nebo při nástupu do učňovské či odborné přípravy.
5. Zpráva o pokroku uvedená v článku 52 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a toto provádění hodnotí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 2 uvedeného nařízení a zúčastní se rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
6. Nejméně dvakrát během programového období se provádí hodnocení účinnosti, účelnosti a dopadu kombinované podpory z ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a provádění Záruky pro mladé lidi.
První hodnocení bude provedeno do 31. prosince 2015 a druhé hodnocení do 31. prosince 2018.
Článek 20
Informační a komunikační opatření
1. Příjemci zajistí, aby subjekty, které se na operaci podílí, byly o podpoře v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí výslovně informovány.
2. Jakýkoli doklad týkající se provádění operace, vydaný pro veřejnost nebo pro účastníky, včetně potvrzení o účasti, nebo jakékoli jiné potvrzení týkající se takové operace obsahuje prohlášení o tom, že operace byla podporována v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 21
Technická pomoc
Členské státy mohou zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí zohlednit ve výpočtu limitu celkové částky finančních prostředků přidělených na technickou pomoc každého členského státu.
Článek 22
Finanční podpora
1. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví maximální výše podpory ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a příslušné celkové podpory z ESF jako celkové částky a rovněž podle kategorie regionů na každou prioritní osu. Příslušná částka z ESF je nejméně stejně vysoká jako podpora ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí na každou prioritní osu.
2. Na základě částek uvedených v odstavci 1 se v rozhodnutí Komise podle odstavce 1 rovněž stanoví poměr mezi kategoriemi regionů s ohledem na podporu z ESF pro účely každé prioritní osy.
3. Pokud je Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí prováděna podle zvláštní prioritní osy, která se vztahuje na způsobilé regiony více než jedné kategorie, použije se s ohledem na příděl ESF nejvyšší míra spolufinancování.
Na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se nevztahuje požadavek vnitrostátního spolufinancování.
Celková míra spolufinancování prioritní osy stanovená v rozhodnutí Komise uvedeném v odstavci 1 se vypočítá při zohlednění míry spolufinancování přídělu ESF spolu se zvláštním přídělem pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 23
Finanční řízení
Kromě článku 130 nařízení (EU) č. 1303/2013, Komise při proplácení průběžných plateb a placení konečného zůstatku pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí podle prioritní osy rozdělí prostředky z rozpočtu Unie rovným dílem mezi ESF a zvláštní příděl pro tuto iniciativu. Poté, co budou všechny prostředky ze zvláštních přídělů na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí vyplaceny, přidělí Komise zbývající prostředky z rozpočtu Unie do ESF.
Komise rozdělí prostředky z ESF mezi kategorie regionů podle poměru stanoveného v čl. 22 odst. 2.
KAPITOLA V
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 je svěřena Komisi ode dne 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 14 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 14 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada Komisi před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 25
Výbor podle článku 163 Smlouvy o fungování EU
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor ESF“) zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU.
2. Člen Komise pověřený předsednictvím výboru ESF může pověřit výkonem této funkce vyššího úředníka Komise. Sekretariát výboru ESF zajišťuje Komise.
3. Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho náhradníka v každé kategorii na období nejvýše sedmi let. V případě nepřítomnosti člena má náhradník automaticky právo účastnit se jednání.
4. Výbor EFS zahrnuje jednoho zástupce z každé organizace zastupující odborové organizace a organizace zaměstnavatelů na úrovni Unie.
5. Výbor ESF může pozvat zástupce Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu bez hlasovacího práva, jakož i zástupce příslušných organizací občanské společnosti bez hlasovacího práva na své zasedání, pokud pořad jednání jejich přítomnost vyžaduje.
6. Výbor ESF:
a)
je konzultován ohledně návrhů rozhodnutí Komise týkajících se operačních programů a programování v případě poskytnutí podpory z ESF;
b)
je konzultován ohledně plánovaného využití technické podpory v případě poskytnutí podpory z ESF a dalších otázek t, které mají dopad na provádění strategií týkajících se ESF na úrovni Unie;
c)
schvaluje seznam společných témat nadnárodní spolupráce podle čl. 10 odst. 3.
7. Výbor ESF může vydat stanoviska:
a)
k otázkám souvisejícím s příspěvkem ESF při provádění strategie Evropa 2020;
b)
k otázkám týkajícím se nařízení (EU) č. 1303/2013 pro ESF;
c)
k otázkám týkajícím se ESF, které mu předala Komise a které nejsou uvedeny v odstavci 6.
8. Stanoviska výboru ESF se přijímají absolutní většinou platně odevzdaných hlasů a jsou pro informaci sdělována Evropskému parlamentu. Komise uvědomí výbor ESF, jakým způsobem jeho stanovisko zohlednila.
Článek 26
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 27
Zrušení
Aniž je dotčen článek 26 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1081/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem164 Smlouvy o fungování EU.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1304/2013
2013. gada 17. decembris
par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 164. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (3) ir noteikta Eiropas Sociālā fonda (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonda darbības struktūra un jo īpaši paredzēti tematiskie mērķi, principi un noteikumi saistībā ar programmu veidošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldību un kontroli. Tādēļ ir jāprecizē ESF pamatuzdevums un darbības joma, kā arī saistītās investīciju prioritātes, kuras sekmē tematisko mērķu sasniegšanu, jānosaka arī īpaši noteikumi saistībā ar to pasākumu veidiem, kuras var finansēt no ESF.
(2)
ESF būtu jāuzlabo nodarbinātības iespējas, jāstiprina sociālā iekļautība, jāapkaro nabadzība, jāveicina izglītība, prasmes un mūžizglītība, kā arī tam būtu jāizstrādā aktīvas, visaptverošas un ilgtspējīgas iekļaušanas politika saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 162. pantu noteiktajiem ESF uzdevumiem un tādējādi saskaņā ar LESD 174. pantu būtu jāveicina ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija. Saskaņā ar LESD 9. pantu ESF būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, apmācības un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu.
(3)
Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē aicināja visās kopējās politikas nostādnēs, tostarp kohēzijas politikā, atbalstīt stratēģiju "Eiropa 2020" gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei (stratēģija "Eiropa 2020"). Lai nodrošinātu pilnīgu ESF pielāgošanu šīs stratēģijas mērķiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, izglītību, apmācību un cīņu ar sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju, ESF būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgās integrētās pamatnostādnes un konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, kā arī attiecīgā gadījumā valsts līmenī - valstu reformu programmas, kas pamatojas uz valstu nodarbinātības stratēģijām, valstu sociālajiem ziņojumiem, valstu stratēģijām attiecībā uz romu integrāciju un valstu stratēģijām invalīdu jomā. ESF būtu jāveicina arī attiecīgi pamatiniciatīvu īstenošanas aspekti, īpašu uzmanību pievēršot tādām iniciatīvām kā "Jaunu prasmju un darba vietu programma", "Jaunatne kustībā" un "Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību". ESF būtu jāsniedz atbalsts arī iniciatīvu "Digitālā programma" un "Inovācijas savienība" attiecīgajiem pasākumiem.
(4)
Savienība saskaras ar strukturālām problēmām, ko izraisījusi ekonomikas globalizācija, tehnoloģiju attīstība un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī arvien lielāks prasmju un darbaspēka trūkums dažās nozarēs un reģionos. Šiem faktoriem pievienojusies ekonomikas un finansiālā krīze, kuras ietekmē ir paaugstinājies bezdarba līmenis, īpaši skarot jaunatni un citas nelabvēlīgā situācijā esošas personas, piemēram, migrantus un minoritātes.
(5)
ESF būtu jācenšas veicināt nodarbinātību, uzlabot darba tirgus pieejamību, īpašu uzmanību pievēršot no darba tirgus attālinātākajām personām, un atbalstīt brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti. ESF būtu jāsniedz atbalsts arī aktīvai un veselīgai novecošanai, tostarp izmantojot inovatīvus darba organizācijas veidus, kas veicina arodveselību un darba drošību un palielina nodarbināmību. Uzlabojot darba ņēmēju starptautisko ģeogrāfisko mobilitāti un tādējādi veicinot darba tirgu veiksmīgāku darbību, ESF jo īpaši būtu jāatbalsta EURES pasākumi (Eiropas Nodarbinātības dienestu pasākumi) attiecībā uz pieņemšanu darbā un saistīto informāciju, ieteikumiem un konsultāciju pakalpojumiem valsts un pārrobežu līmenī. ESF finansētajām darbībām būtu jāatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 5. panta 2. punktam, kas paredz, ka nevienam nedrīkst likt veikt piespiedu darbu.
(6)
ESF būtu arī jāveicina sociālā iekļautība un jānovērš un jāapkaro nabadzība, lai pārtrauktu paaudzēs valdošu nelabvēlīgu apstākļu apburto loku, un šim nolūkam ir jāīsteno vairāki politikas virzieni, kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no to vecuma, tostarp bērniem, nabadzīgajiem strādājošiem un gados vecākām sievietēm. Būtu jāpievērš uzmanība patvēruma meklētāju un bēgļu līdzdalībai. ESF var izmantot, lai palielinātu cenas ziņā pieejamu, ilgtspējīgu un kvalitatīvu vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamību, jo īpaši veselības aprūpes, nodarbinātības un apmācības pakalpojumu, bezpajumtniekiem sniegtu pakalpojumu, ārpusskolas aprūpes, bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu jomā. Atbalstītie pakalpojumi var būt publiski, privāti un/vai vietējās kopienas līmenī, un tos var sniegt dažādas juridiskās personas, proti, valsts iestādes, privātuzņēmumi, sociālie uzņēmumi, nevalstiskās organizācijas.
(7)
ESF būtu jāuzņemas risināt priekšlaicīgas mācību pamešanas problēmu, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi labas kvalitātes izglītībai, ieguldīt profesionālajā izglītībā un apmācībā, uzlabot izglītības un apmācības sistēmu atbilstību darba tirgus prasībām un sekmēt mūžizglītību, tostarp formālas, neformālas un ikdienējas mācību iespējas.
(8)
Papildus šīm prioritātēm mazāk attīstītajos reģionos un dalībvalstīs ar mērķi palielināt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātības iespējas būtu jāuzlabo valsts un reģionālā līmeņa publiskās pārvaldes efektivitāte, kā arī publiskās pārvaldes līdzdarbības spējas. Būtu jāstiprina tādu ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, institucionālās spējas, kuras nodrošina nodarbinātību, izglītību, apmācību un sociālo politiku, tostarp diskriminācijas apkarošanas jomā.
(9)
Atbalsts investīciju prioritātei "sabiedrības virzīta vietējā attīstība" var veicināt visus pārējos tematiskos mērķus, kas noteikti šajā regulā. ESF atbalstītām sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijām vajadzētu būt iekļaujošām attiecībā uz to teritorijā dzīvojošām nelabvēlīgā situācijā esošām personām, gan attiecībā uz vietējo rīcības grupu pārvaldību, gan attiecībā uz stratēģijas saturu.
(10)
Vienlaikus ir izšķirīgi svarīgi atbalstīt Savienības mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu attīstību un konkurētspēju un nodrošināt, lai cilvēki, apgūstot jaunas piemērotas prasmes un izmantojot mūžizglītības iespējas, varētu pielāgoties tādiem jauniem uzdevumiem kā pāreja uz ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām, digitālā programma un pāreja uz ekonomiku, kam raksturīgs zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis un lielāka energoefektivitāte. Cenšoties sasniegt primāros tematiskos mērķus, ESF būtu jāveicina minēto jautājumu risināšana. Šajā kontekstā ESF būtu jāatbalsta darbaspēka pāreja no izglītības uz nodarbinātību virzībā uz dabai labvēlīgākām prasmēm un darba vietām un būtu jāmeklē risinājumi trūkstošām prasmēm, tostarp attiecībā uz energoefektivitāti, atjaunojamiem energoresursiem un ilgtspējīga transporta nozarēm. ESF būtu arī jāatbalsta kultūras un jaunrades prasmes. Kultūrsociālā, jaunrades un kultūras nozare ir svarīga, jo tā netieši palīdz sasniegt ESF mērķus; tādēļ to potenciāls būtu labāk jāiekļauj ESF projektos un programmās.
(11)
Ņemot vērā pastāvīgo vajadzību veltīt pūles jauniešu bezdarba novēršanai visā Savienībā, attiecībā uz reģioniem, kur situācija ir vissliktākā, būtu jāizveido Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI). JNI šādos reģionos būtu jāatbalsta jaunieši, kas nav iesaistīti nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā (NEET) un kas ir bezdarbnieki vai neaktīvi, tādējādi pastiprinot un paātrinot ESF finansētu pasākumu izpildi. Būtu jāpiešķir JNI konkrēti papildu līdzekļi, kuru summa būtu līdzvērtīga ieguldījumam no ESF visvairāk skartajos reģionos. Pievēršoties atsevišķām personām, nevis struktūrām, JNI būtu jācenšas papildināt citas ESF finansētas un valsts darbības, kas vērsti uz NEET, tostarp īstenojot garantijas jauniešiem shēmu atbilstīgi Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumam par garantijas jauniešiem izveidošanu (4), kas paredz, ka jauniešiem četru mēnešu laikposmā pēc darba zaudēšanas vai formālas izglītības iegūšanas jānodrošina labs darba, turpmākas izglītības, mācekļa vai prakses vietas piedāvājums. JNI var arī atbalstīt darbības, kas novērš priekšlaicīgu mācību pamešanu. Sociālo pabalstu pieejamībai jaunietim un viņa ģimenei vai apgādājamajām personām nevajadzētu būt atkarīgai no tā, vai jaunietis piedalās JNI.
(12)
JNI būtu pilnībā jāiekļauj ESF plānošanā, tomēr, lai panāktu tās mērķus, vajadzības gadījumā attiecībā uz JNI būtu jāparedz konkrēti noteikumi. Ir jāvienkāršo un jāatvieglo JNI īstenošana, jo īpaši attiecībā uz finanšu pārvaldības noteikumiem un tematiskās koncentrācijas kārtību. Lai nodrošinātu, ka JNI rezultāti tiek skaidri parādīti un paziņoti, būtu jāparedz īpaši uzraudzības un novērtēšanas, kā arī informācijas un publicitātes pasākumi. Uzraudzības komitejas pārrunās par JNI sagatavošanu un īstenošanu, tostarp novērtēšanu, būtu jāiesaista jauniešu organizācijas.
(13)
ESF būtu jāpiedalās stratēģijā "Eiropa 2020", nodrošinot Savienības prioritātēm lielāku atbalsta koncentrāciju. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92. panta 4. punktu ir noteikta ESF kohēzijas politikas finansējuma minimālā daļa. ESF, izmantojot minimālu nodalītu piešķīrumu 20 % apmērā no kopējiem katrai valstij paredzētajiem ESF resursiem, būtu īpaši jāpalielina atbalsts cīņai ar sociālo atstumtību un nabadzību. Atbilstīgi atbalstītā reģiona attīstības līmenim būtu jāierobežo arī ESF atbalsta investīciju prioritātes un piedāvājums.
(14)
Lai nodrošinātu ESF atbalstīto darbību Savienības līmenī sasniegto rezultātu ciešāku uzraudzību un labāku izvērtēšanu, šajā regulā būtu jānosaka kopējs iznākumu un rezultātu rādītāju kopums. Šādiem rādītājiem būtu jāatbilst investīciju prioritātēm un darbību veidam, ko atbalsta saskaņā ar šo regulu, kā arī attiecīgajiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 1303/2013. Rādītāji būtu vajadzības gadījumā jāpapildina ar katrai programmai raksturīgiem rezultātu un/vai iznākuma rādītājiem.
(15)
Dalībvalstis tiek mudinātas ziņot par ESF investīciju ietekmi uz sociāli atstumto grupu iespēju vienlīdzību, vienlīdzīgu pieeju un integrāciju visās darbības programmās.
(16)
Ievērojot datu aizsardzības prasības par tādu jutīgu datu vākšanu un glabāšanu, kas ir saistīti ar dalībniekiem, dalībvalstīm un Komisijai būtu regulāri jāvērtē ESF atbalsta efektivitāte, lietderība un ietekme sociālās iekļautības veicināšanā un nabadzības apkarošanā, jo īpaši attiecībā uz tādām nelabvēlīgā situācijā esošām personām kā romi. Dalībvalstis tiek mudinātas ziņot par ESF finansētajām iniciatīvām savos valsts sociālajos ziņojumos, kas pievienoti valstu reformu programmām, jo īpaši attiecībā uz sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem un migrantiem.
(17)
Prasmīga un efektīva ESF atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp visiem attiecīgajiem teritoriālajiem un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, ņemot vērā dalībniekus reģionālā un vietējā līmenī, jo īpaši vietējo un reģionālo pašvaldību apvienības, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ekonomiskos un jo īpaši sociālos partnerus un nevalstiskās organizācijas. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina sociālo partneru un nevalstisko organizāciju līdzdarbība ESF stratēģiskajā pārvaldībā, sākot no darbības programmu prioritāšu ieskicēšanas līdz ESF atbalsta īstenošanai un rezultātu novērtēšanai.
(18)
Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, lai ESF finansēto prioritāšu īstenošanā tiktu veicināta sieviešu un vīriešu vienlīdzība saskaņā ar LESD 8. pantu. Novērtējumos konstatēts, cik svarīgi visos darbības programmu aspektos un sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un novērtēšanas posmos ir savlaicīgi un saskaņoti ņemt vērā dzimumu vienlīdzības mērķus, vienlaikus nodrošinot īpašus pasākumus, kas veicina dzimumu vienlīdzību, sieviešu finansiālo neatkarību, izglītību, kvalifikācijas celšanu un no vardarbības cietušu sieviešu reintegrāciju darba tirgū un sabiedrībā.
(19)
Saskaņā ar LESD 10. pantu ESF finansiāli atbalstīto prioritāšu īstenošanai būtu jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, īpašu uzmanību veltot tām personām, kuras saskaras ar vairākiemeslu diskrimināciju. Diskriminācija dzimuma dēļ būtu jāinterpretē plašākā nozīmē, lai ņemtu vērā citus ar dzimumu saistītus aspektus atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. ESF finansiāli atbalstīto prioritāšu īstenošanai būtu jāatbalsta arī vienlīdzīgu iespēju veicināšana. ESF būtu jāatbalsta to ANO Konvencijā par invalīdu tiesībām paredzēto Savienības pienākumu izpilde, kas cita starpā attiecas uz izglītību, darbu, nodarbinātību un pieejamību. ESF būtu jāveicina arī pāreja no institucionālās aprūpes uz aprūpi vietējās kopienas līmenī. ESF nevajadzētu atbalstīt nevienu darbību, kas veicina segregāciju vai sociālo atstumtību.
(20)
Atbalsts sociālajai inovācijai palīdz panākt to, ka politikas pasākumi labāk reaģē uz sociālām pārmaiņām. ESF būtu jāsekmē un jāatbalsta inovatīvi sociālie uzņēmumi un uzņēmēji, kā arī inovatīvi projekti, kurus ir pārņēmušas nevalstiskās organizācijas un citi sociālās ekonomikas dalībnieki. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi pamatotu īpaša ESF atbalsta saņemšanu, ļoti svarīgi pirms inovatīvo risinājumu plašākas izmantošanas ir tos testēt un izvērtēt. Inovatīvi risinājumi - ar noteikumu, ka tie ir efektīvi - varētu ietvert sociālo rādītāju izstrādi, piemēram, sociālo marķēšanu.
(21)
Būtiska pievienotā vērtība ir transnacionālai sadarbībai, tādēļ tā būtu jāatbalsta visām dalībvalstīm, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, kad ņemts vērā proporcionalitātes princips. Tā ir arī nepieciešama, lai stiprinātu Komisijas lomu pieredzes apmaiņas veicināšanā un attiecīgo iniciatīvu īstenošanas koordinēšanā.
(22)
Lai veicinātu integrētu un visaptverošu pieeju nodarbinātības un sociālās iekļautības jomā, ESF būtu jāsniedz atbalsts starpnozaru un teritoriālajām partnerībām.
(23)
Reģionālo un vietējo ieinteresēto personu iesaistei būtu jāpalīdz īstenot stratēģija "Eiropa 2020" un sasniegt tās pamatmērķus. Lai darbības programmu sagatavošanā un īstenošanā vēl aktīvāk iesaistītu reģionu un vietējās iestādes, pilsētas, sociālos partnerus un nevalstiskās organizācijas, var izmantot un atbalstīt teritoriālos līgumus, nodarbinātības un sociālās iekļautības vietējās iniciatīvas, ilgtspējīgas un iekļaujošas sabiedrības virzītas attīstības stratēģijas pilsētu un lauku teritorijās un ilgtspējīgas pilsētvides attīstības stratēģijas.
(24)
Regula (ES) Nr. 1303/2013 paredz, ka noteikumus par izdevumu atbilstību izstrādā valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ nepieciešams noteikt īpašus noteikumus attiecībā uz ESF.
(25)
Lai vienkāršotu ESF izmantošanu un mazinātu kļūdas risku, kā arī ņemtu vērā ESF atbalstīto darbību īpatnības, ir lietderīgi paredzēt noteikumus, kas papildina Regulu (ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz izdevumu atbilstību.
(26)
Ar vienību izmaksu standarta shēmām, vienreizējiem maksājumiem un vienotas likmes finansējumu būtu jāvienkāršo process atbalsta saņēmējiem un jāsamazina administratīvais slogs visiem ESF projekta partneriem.
(27)
Ir svarīgi nodrošināt katras darbības programmas pareizu finanšu pārvaldību un īstenošanu pēc iespējas efektīvākā un lietotājam draudzīgākā veidā. Dalībvalstīm nevajadzētu papildus izvirzīt noteikumus, kas atbalsta saņēmējiem apgrūtina fondu izmantošanu.
(28)
Lai atbalstītu, piemēram, studentus, darba vietu izveidi, darba ņēmēju mobilitāti, sociālo iekļautību un sociālo uzņēmējdarbību, dalībvalstis un reģioni būtu jāmudina izmantot ESF ar finanšu instrumentu palīdzību.
(29)
ESF būtu jāpapildina citas Savienības programmas un būtu jāveido cieša sinerģija starp ESF un citiem Savienības finanšu instrumentiem.
(30)
Investīcijas cilvēkkapitālā ir galvenais līdzeklis, kas var nodrošināt Savienības starptautisko konkurētspēju un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos. Neviens investīciju veids nevar panākt strukturālas reformas, ja papildus netiks īstenota saskaņota un uz izaugsmi vērsta cilvēkkapitāla attīstības stratēģija. Tādēļ ir jānodrošina, ka 2014. - 2020. gada plānošanas periodā prasmju uzlabošanai un nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai paredzētie resursi ir pietiekami, lai šo darbību varētu veikt pienācīgā apmērā.
(31)
Lai definētu vienību izmaksu standarta shēmas, vienreizējos maksājumus un to maksimālās summas atbilstoši dažādiem darbību veidiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(32)
Komisijai ESF pārvaldībā būtu jāpalīdz LESD 163. pantā paredzētajai komitejai.
(33)
Ņemot vērā to, ka šī regula aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (5), minētā regula būtu jāatceļ. Tomēr šai regulai nebūtu jāietekmē tās palīdzības nepārtrauktība vai grozīšana, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1081/2006 vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajai palīdzībai piemēro 2013. gada 31. decembrī. Tādēļ minētā regula vai šādi citi piemērojamie tiesību akti minētajai palīdzībai vai attiecīgajām darbībām būtu jāturpina piemērot pēc 2013. gada 31.decembra līdz to noslēgumam. Pieteikumiem palīdzības saņemšanai, kas iesniegti vai apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1081/2006, būtu jāpaliek spēkā,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka Eiropas Sociālā fonda (ESF), tostarp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI), pamatuzdevumus, tā atbalsta jomas, īpašus noteikumus un palīdzībai atbilstīgos izdevumu veidus.
2. pants
Pamatuzdevumi
1. ESF veicina augstu nodarbinātības un darba vietu kvalitātes līmeni, uzlabo darba tirgus pieejamību, atbalsta darba ņēmēju ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti un veicina darba ņēmēju pielāgošanos rūpnieciskajām pārmaiņām un ilgtspējīgai attīstībai nepieciešamajām pārmaiņām ražošanas sistēmās, rosina visiem nodrošināt augstu izglītības un apmācības līmeni un atbalsta jauniešu pāreju no izglītības iegūšanas uz nodarbinātību, apkaro nabadzību, uzlabo sociālo iekļautību un veicina dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un vienlīdzīgas iespējas, tādējādi sekmējot Savienības prioritātes attiecībā uz ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu.
2. ESF izpilda 1. punktā noteiktos pamatuzdevumus, atbalstot dalībvalstu centienus sasniegt prioritātes un pamatmērķus, kas izvirzīti Savienības stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei (stratēģija "Eiropa 2020"), un ļaujot dalībvalstīm novērst individuālos šķēršļus, kas tām traucē sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus. ESF atbalsta ar tās pamatuzdevumiem saistītu politikas nostādņu un darbību izstrādi un īstenošanu, ņemot vērā attiecīgās integrētās pamatnostādnes un konkrētos attiecīgai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un vajadzības gadījumā valstu līmenī, - valstu reformu programmas, kā arī citas attiecīgās valstu stratēģijas un ziņojumus.
3. ESF sniedz atbalstu cilvēkiem, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošām personām, piemēram, ilgstošiem bezdarbniekiem, invalīdiem, migrantiem, etniskajām minoritātēm, sociāli atstumtām kopienām un visu vecuma grupu cilvēkiem, kas saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību. ESF arī nodrošina atbalstu darba ņēmējiem, uzņēmumiem, tostarp sociālās ekonomikas dalībniekiem, un uzņēmējiem, kā arī sistēmām un struktūrām nolūkā veicināt to pielāgošanos jauniem uzdevumiem, tostarp prasmju neatbilstības samazināšanai, un sekmēt labu pārvaldību, sociālo progresu un reformu īstenošanu, jo īpaši nodarbinātības, izglītības, apmācības un sociālās politikas jomā.
3. pants
Atbalsta jomas
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 8., 9., 10. un 11. punktā noteiktajiem tematiskajiem mērķiem, kas atbilst šā punkta a), b), c) un d) apakšpunktam, un saskaņā ar tā pamatuzdevumiem ESF sniedz atbalstu šādām investīciju prioritātēm:
a)
tematiskajam mērķim "veicināt stabilas un kvalitatīvas darba vietas un atbalstīt brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti":
i)
nodarbinātības pieejamības nodrošināšana darba meklētājiem un neaktīvām personām, tostarp ilgstošiem bezdarbniekiem un no darba tirgus attālinātām personām, arī izmantojot vietējās nodarbinātības iniciatīvas un atbalstu darbaspēka mobilitātei;
ii)
jauniešu ilgtspējīga integrācija darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītiem jauniešiem, tostarp jauniešiem, kuriem ir sociālās atstumtības risks, un jauniešiem no sociāli atstumtām kopienām, tostarp ar garantijas jauniešiem shēmas īstenošanu;
iii)
pašnodarbinātība, uzņēmējdarbība un uzņēmumu izveide, tostarp inovatīvu mikrouzņēmumu un inovatīvu mazo un vidējo uzņēmumu izveide;
iv)
vīriešu un sieviešu līdztiesība visās jomās, tostarp attiecībā uz nodarbinātības pieejamību, karjeras izaugsmi, profesionālās un privātās dzīves līdzsvarošanu un vienāda atalgojuma par vienādu darbu veicināšanu;
v)
darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanās pārmaiņām;
vi)
aktīva un veselīga novecošana;
vii)
darba tirgus iestāžu modernizēšana, piemēram, publisku un privātu nodarbinātības dienestu modernizēšana, un uzlabojot atbilstību darba tirgus vajadzībām, tostarp ar darbībām, kas uzlabo starpvalstu darbaspēka mobilitāti, kā arī ar mobilitātes shēmām un labāku sadarbību starp iestādēm un attiecīgajām ieinteresētajām personām;
b)
tematiskajam mērķim "veicināt sociālo iekļaušanu un apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju":
i)
aktīva iekļaušana, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību;
ii)
sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomiskā integrācija;
iii)
visu veidu diskriminācijas apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana;
iv)
piekļuves uzlabošana cenas ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpei un vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem;
v)
sociālās uzņēmējdarbības, profesionālās integrācijas sociālos uzņēmumos un sociālas un solidāras ekonomikas veicināšana, lai sekmētu nodarbinātības pieejamību;
vi)
sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas;
c)
tematiskajam mērķim "investēt izglītībā, apmācībā un profesionālajā izglītībā prasmju nodrošināšanai un mūžizglītībā":
i)
priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšana un novēršana un vienlīdzīgas pieejas veicināšana kvalitatīvai pirmsskolas, pamatskolas un vidusskolas izglītībai, tostarp formālām, neformālām un ikdienējām mācību iespējām, kas ļauj mācības pametušajām personām atsākt izglītības iegūšanu un mācības;
ii)
augstākās izglītības vai pielīdzināma līmeņa izglītības kvalitātes, efektivitātes un pieejamības uzlabošana nolūkā palielināt līdzdalības un sasniegumu līmeni, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām;
iii)
formālas, neformālas un ikdienējas mūžizglītības vienlīdzīgas pieejamības uzlabošana visām vecuma grupām, darbaspēka zināšanu, prasmju un kompetenču uzlabošana un elastīgu mācību iespēju veicināšana, tostarp ar profesionālo orientāciju un iegūto kompetenču apstiprināšanu;
iv)
darba tirgus nozīmes palielināšana izglītības un apmācības sistēmās, pārejas veicināšana no izglītības uz nodarbinātību un profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un to kvalitātes uzlabošana, tostarp ar vajadzīgo prasmju prognozēšanas mehānismiem, studiju programmu pielāgošanu un uz darbu balstītu mācību programmu, tostarp duālu mācību programmu un māceklības shēmu, izstrādi;
d)
tematiskajam mērķim "uzlabot publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālās spējas un valsts pārvaldes efektivitāti":
i)
investīcijas institucionālajās spējās un efektīvā valsts pārvaldē un publiskajos pakalpojumos valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, lai panāktu reformas, labāku regulējumu un labu pārvaldību.
Minētā investīciju prioritāte ir piemērojama tikai tajās dalībvalstīs, kuras tiesīgas saņemt Kohēzijas fonda atbalstu, vai tajās dalībvalstīs, kurās atrodas viens vai vairāki NUTS 2. līmeņa reģioni, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 90. panta 2. punkta a) apakšpunktā;
ii)
spēju veidošana visām ieinteresētajām personām, kuras risina izglītības, mūžizglītības, apmācību un nodarbinātības un sociālās politikas jautājumus, tostarp izmantojot nozaru un teritoriālos līgumus, lai koncentrētos reformām valsts, reģionu un vietējā līmenī.
2. Izmantojot 1. pantā uzskaitītās investīciju prioritātes, ESF sekmē citu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmajā daļā minēto tematisko mērķu sasniegšanu, galvenokārt:
a)
atbalstot pāreju uz ekonomiku, kam raksturīgs zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, noturība pret klimata pārmaiņām, resursefektivitāte un ekoloģiskā ilgtspējība, šādā nolūkā uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kas nepieciešamas, lai pielāgotu prasmes un kvalifikāciju, celtu darbaspēka kvalifikāciju un izveidotu jaunas darba vietas ar vidi un enerģētiku saistītās nozarēs;
b)
uzlabojot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju pieejamību, izmantošanu un kvalitāti, šādā nolūkā attīstot digitālo kompetenci un e-mācības un investējot e-iekļautībā, e-prasmēs un saistītajās uzņēmējdarbības prasmēs;
c)
stiprinot pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju, šādā nolūkā attīstot pēcdiploma studijas un uzņēmējdarbības prasmju apguvi, pētnieku apmācību, sadarbības tīklu veidošanas pasākumus un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem un uzņēmumiem;
d)
uzlabojot mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju un ilgtermiņa stabilitāti, šādā nolūkā sekmējot uzņēmumu, vadītāju un darba ņēmēju pielāgošanos, palielinot investīcijas cilvēkkapitālā un atbalstot struktūras, kas piedāvā uz praksi vērstu profesionālo izglītību un apmācību.
4. pants
Saderība un tematiskā koncentrācija
1. Lai palīdzētu izpildīt stratēģijas "Eiropa 2020" pamatmērķus attiecībā uz nodarbinātību, izglītību un nabadzības samazināšanu, dalībvalstis nodrošina darbības programmās noteiktās stratēģijas un darbību saderību un atbilstību attiecībā uz to jautājumu risināšanu, kas noteikti valsts reformu programmās, kā arī attiecīgā gadījumā citās valsts stratēģijās bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai, un arī attiecīgajos Padomes ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu.
2. Vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem katrā dalībvalstī piešķir Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 9. punktā noteiktajam tematiskajam mērķim "sociālās iekļautības veicināšana un cīņa ar nabadzību un jebkāda veida diskrimināciju".
3. Dalībvalstis nodrošina tematisko koncentrāciju saskaņā ar šādu kārtību:
a)
attīstītākiem reģioniem dalībvalstis koncentrē vismaz 80 % no piešķirtā ESF atbalsta katrai darbības programmai ne vairāk kā piecās no 3. panta 1. punktā noteiktajām investīciju prioritātēm;
b)
pārejas reģioniem dalībvalstis koncentrē vismaz 70 % no piešķirtā ESF atbalsta katrai darbības programmai ne vairāk kā piecās no 3. panta 1. punktā noteiktajām investīciju prioritātēm;
c)
mazāk attīstītiem reģioniem dalībvalstis koncentrē vismaz 60 % no piešķirtā ESF atbalsta katrai darbības programmai ne vairāk kā piecās no 3. panta 1. punktā noteiktajām investīciju prioritātēm.
4. Regulas 11. panta 1. punktā minētos prioritāros virzienus izslēdz no šā panta 2. un 3. punktā minēto procentuālo daļu aprēķina.
5. pants
Rādītāji
1. Šīs regulas I pielikumā noteiktos kopējos iznākuma un rezultātu rādītājus un attiecīgā gadījumā programmai raksturīgos rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta 4. punktu un 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iv) punktu. Visus kopējos iznākuma un rezultātu rādītājus sniedz par visām investīciju prioritātēm. Šīs regulas II pielikumā noteikto rezultātu rādītājus sniedz saskaņā ar šā panta 2. punktu. Attiecīgā gadījumā veic datu sadalījumu pa dzimumiem.
Kopējo un programmai raksturīgo iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. Ja atbalstīto darbību raksturs tam atbilst, minētajiem rādītājiem nosaka kopējus kvantitatīvus mērķvērtības 2023. gadam. Iznākuma rādītāji ir izteikti absolūtos skaitļos.
Minētajiem kopējiem un programmai raksturīgiem rezultātu rādītājiem, kuriem ir noteiktas kopējās kvantitatīvās mērķvērtības 2023. gadam, atskaites vērtības nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus būtiskus informācijas avotus. Programmai raksturīgos rezultātu rādītājus un saistītos mērķlielumus var izteikt gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā izteiksmē.
2. Papildus 1. punktā paredzētajam, šīs regulas II pielikumā noteiktos rezultātu radītājus izmanto attiecībā uz visām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar investīciju prioritāti, kas minēta 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, lai īstenotu JNI. Visi šīs regulas II pielikumā noteiktie rādītāji ir saistīti ar kopējām kvantitatīvām mērķvērtībām 2023. gadam un atskaites vērtībām.
3. Vienlaikus ar gada īstenošanas ziņojumiem katra vadošā iestāde nosūta elektroniski strukturētus datus par katru investīciju prioritāti. Datus iesniedz par intervences kategorijām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta vi) punktā, un iznākuma un rezultātu rādītājiem. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 2. punkta, nosūtītie dati par iznākuma un rezultātu rādītājiem attiecas uz daļēji vai pilnībā īstenotām darbībām.
II NODAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI PROGRAMMU VEIDOŠANAI UN ĪSTENOŠANAI
6. pants
Partneru iesaistīšana
1. Partneru līdzdalība darbības programmu īstenošanā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pantā, var notikt ar vispārējo piešķīrumu palīdzību, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 123. panta 7. punktā. Tādos gadījumos darbības programmā norāda to darbības programmas daļu, uz kuru attiecas vispārējā dotācija, tostarp provizorisku finansiālu piešķīrumu, kas tai piešķirts no katra prioritārā virziena.
2. Lai veicinātu sociālo partneru pienācīgu līdzdalību ESF atbalstītās darbībās, darbības programmas vadošā iestāde reģionā, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 90. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā, vai dalībvalstī, kura tiesīga uz Kohēzijas fonda atbalstu, pēc vajadzības nodrošina atbilstošu ESF resursu piešķiršanu spēju veidošanas pasākumiem - mācību, sadarbības tīklu veidošanas pasākumiem un sociālā dialoga stiprināšanai, un pasākumiem, kurus kopā veic sociālie partneri.
3. Lai veicinātu nevalstisko organizāciju pienācīgu līdzdalību un piekļuvi ESF atbalstītām darbībām, jo īpaši sociālās iekļautības, dzimumu līdztiesības un vienlīdzīgu iespēju jomā, darbības programmas vadošās iestādes reģionā, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 90. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā, vai dalībvalstī, kura tiesīga uz atbalstu no Kohēzijas fonda, nodrošina atbilstošu ESF resursu piešķiršanu nevalstiskām organizācijām spēju veidošanas pasākumiem.
7. pants
Sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšana
Dalībvalstis un Komisija veicina vīriešu un sieviešu līdztiesību, darbības programmu sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos izmantojot integrētu pieeju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 7. pantā. Izmantojot ESF, dalībvalstis un Komisija atbalsta arī īpaši pielāgotas darbības ar jebkuru investīciju prioritāti, kas minēta šīs regulas 3. pantā un jo īpaši šīs regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ar mērķi palielināt sieviešu noturīgu līdzdalību un sasniegumus nodarbinātībā, tādējādi apkarojot sieviešu nabadzību, kā arī samazināt segregāciju pēc dzimuma, apkarot dzimumu stereotipus darba tirgū, izglītībā un apmācībā un sekmēt profesionālās un privātās dzīves līdzsvarošanu visiem cilvēkiem, kā arī līdzvērtīgu aprūpes pienākumu sadali starp vīriešiem un sievietēm.
8. pants
Vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas sekmēšana
Dalībvalstis un Komisija veicina vienlīdzīgas iespējas visiem, nepieļaujot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, integrējot nediskriminācijas principu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 7. pantā. Izmantojot ESF, dalībvalstis un Komisija arī atbalsta īpašas darbības ar jebkuru investīciju prioritāti, kas minēta 3. pantā un jo īpaši šīs regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā. Šādas darbības ir paredzētas, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, kā arī uzlabotu pieejamību invalīdiem ar mērķi palielināt integrāciju nodarbinātībā, izglītībā un apmācībā, tādējādi uzlabojot sociālo iekļautību, samazinot nevienlīdzību attiecībā uz sekmēm izglītībā un veselības stāvokli, kā arī veicinot pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi vietējās kopienas līmenī, jo īpaši attiecībā uz tiem cilvēkiem, kas saskaras ar vairākiemeslu diskrimināciju.
9. pants
Sociālā inovācija
1. ESF veicina sociālo inovāciju visās jomās, kas ietvertas tā darbības jomā, kas noteikta šīs regulas 3. pantā, jo īpaši nolūkā testēt, vērtēt un pēc tam plašāk izmantot inovatīvus risinājumus, tostarp vietējā vai reģionālā līmenī, lai risinātu sociālās vajadzības sadarbībā ar attiecīgiem partneriem un jo īpaši sociālajiem partneriem.
2. Dalībvalstis vai nu savās darbības programmās, vai vēlāk īstenošanas posmā nosaka sociālās inovācijas jomas, kas atbilst dalībvalstu konkrētajām vajadzībām.
3. Komisija veicina spēju veidošanu sociālajai inovācijai, jo īpaši atbalstot savstarpējas mācības, veidojot sadarbības tīklus un izplatot un popularizējot labu praksi un metodoloģiju.
10. pants
Transnacionālā sadarbība
1. Dalībvalstis atbalsta transnacionālo sadarbību, lai veicinātu savstarpējas mācības, tādējādi palielinot ESF atbalstīto politisko nostādņu efektivitāti. Transnacionālajā sadarbībā iesaistīti partneri vismaz no divām dalībvalstīm.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis ar vienu ESF atbalstītu darbības programmu vai vienu darbības programmu, ko atbalsta vairāki fondi, pienācīgi pamatotos gadījumos un ievērojot proporcionalitātes principu var izņēmuma kārtā izvēlēties neatbalstīt transnacionālās sadarbības darbības.
3. Dalībvalstis kopā ar attiecīgajiem partneriem var izvēlēties transnacionālās sadarbības tēmas no Komisijas ierosinātā un 25. pantā minētās komitejas apstiprinātā kopējo tēmu saraksta vai izvēlēties jebkuras citas transnacionālās sadarbības tēmas, kas atbilst to konkrētajām vajadzībām.
4. Komisija veicina transnacionālo sadarbību par kopējām tēmām no 3. punktā minētā saraksta un attiecīgā gadījumā citām dalībvalstu izvēlētām tēmām, izmantojot savstarpējās mācības un koordinētu un kopīgu rīcību. Konkrēti, Komisija uztur ES līmeņa platformu, kas veicina transnacionālu partnerību veidošanu, pieredzes apmaiņu, spēju veidošanu un sadarbības tīklu izveidi, kā arī attiecīgo rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Turklāt, lai sekmētu transnacionālo sadarbību, Komisija izstrādā koordinētu īstenošanas sistēmu, tostarp kopējus atbilstības kritērijus, darbību veidus un laika grafikus, kā arī kopējas metodoloģiskās pieejas uzraudzībai un vērtēšanai.
11. pants
Īpašie fondu noteikumi attiecībā uz darbības programmām
1. Atkāpjoties no Regulas Nr. 1303/2013 96. panta 1. punkta noteikumiem, darbības programmās var noteikt prioritāros virzienus šīs regulas 9. un 10. pantā minētās sociālās inovācijas un transnacionālās sadarbības īstenošanai.
2. Atkāpjoties no Regulas Nr. 1303/2013 120. panta 3. punkta, maksimālo līdzfinansējuma likmi prioritārajam virzienam palielina par desmit procentu punktiem, bet nepārsniedzot 100 % gadījumos, kad viss prioritārais virziens ir pilnībā veltīts sociālajai inovācijai vai transnacionālajai sadarbībai, vai arī abu iepriekšminēto kombinācijai.
3. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 3. punkta noteikumam darbības programmās nosaka arī ieguldījumu no plānotajām ESF atbalstītajām darbībām:
a)
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 9. panta pirmās daļas 1. līdz 7. punktā uzskaitītajiem tematiskajiem mērķiem atbilstoši katram prioritārajam virzienam;
b)
šīs regulas 9. un 10. pantā minētajai sociālajai inovācijai un transnacionālajai sadarbībai, ja uz tām neattiecas konkrēts prioritārais virziens.
12. pants
Īpaši noteikumi saistībā ar teritoriālām īpatnībām
1. ESF var atbalstīt vietējo kopienu vadītas pilsētu un lauku teritoriju attīstības stratēģijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 32., 33. un 34. pantā, teritoriālos līgumus un vietējās iniciatīvas nodarbinātībai, tostarp jauniešu nodarbinātībai, izglītībai un sociālajai iekļautībai, kā arī integrētas teritoriālās investīcijas (ITI), kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 36. pantā.
2. Papildus ERAF intervencei, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1301/2013 (6) 7. pantā, ESF var atbalstīt ilgtspējīgu pilsētu teritoriju attīstību, izmantojot stratēģijas, kurās noteiktas integrētas darbības tādu ekonomikas, vides un sociālo jautājumu risināšanai, kas skar pilsētu teritorijas, kuras apzinājušas dalībvalstis, pamatojoties uz to attiecīgajos partnerības nolīgumos noteiktajiem principiem.
III NODAĻA
ĪPAŠI NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ FINANŠU PĀRVALDĪBU
13. pants
Izdevumu atbilstība
1. ESF sniedz atbalstu atbilstīgajiem izdevumiem, kuri, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 120. panta 2. punkta b) apakšpunktā, var ietvert jebkādus finanšu resursus, kurus kopā iemaksā darba devēji un darba ņēmēji.
2. ESF var atbalstīt izdevumus, kas radušies tādu darbību dēļ, kuras norit ārpus programmas darbības teritorijas, taču Savienības iekšienē, ar noteikumu, ka tiek izpildīti šādi divi nosacījumi:
a)
darbība nodrošina labumu programmas darbības teritorijai;
b)
iestāžu pienākumus darbības programmā attiecībā uz darbības pārvaldību, kontroli un revīziju veic par tās darbības programmu atbildīgās iestādes, saskaņā ar kuru minētajai darbībai piešķirts atbalsts, vai arī tās noslēdz līgumu ar iestādēm tajā dalībvalstī, kurā darbība tiek īstenota, ar noteikumu, ka minētajā dalībvalstī ir izpildīti pienākumi attiecībā uz darbības pārvaldību, kontroli un revīziju.
3. Šādu darbību izdevumi, kas radušies ārpus Savienības, ne vairāk kā 3 % apmērā no ESF darbības programmas budžeta vai ESF daļas vairāku fondu finansētas darbības programmas budžetā ir tiesīgi uz ieguldījumu no ESF, ar noteikumu, ka tās ir saistītas ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem tematiskajiem mērķiem un ar noteikumu, ka attiecīgā uzraudzības komiteja ir apstiprinājusi attiecīgās darbības vai darbību veidus.
4. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 69. panta 3. punkta minētajiem izdevumiem infrastruktūras, zemes un nekustamā īpašuma iegāde arī nav tiesīga uz ESF ieguldījumu.
5. Ieguldījumi natūrā, kā pabalsti vai alga, ko trešā puse izmaksā darbības dalībniekiem, var būt tiesīgi uz ESF ieguldījumu, ar noteikumu, ka ieguldījumi natūrā ir veikti saskaņā ar valsts noteikumiem, tostarp grāmatvedības noteikumiem, un tie nepārsniedz trešai pusei radušās izmaksas.
14. pants
Vienkāršoti izmaksu risinājumi
1. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. pantā minētajiem izvēles variantiem Komisija var atmaksāt dalībvalsts segtos izdevumus, balstoties uz Komisijas definētajām vienību izmaksu standarta shēmām un vienreizējiem maksājumiem. Šādi aprēķinātas summas, tiek uzskatītas par atbalsta saņēmējiem izmaksātu publiskā sektora atbalstu un par atbilstīgiem izdevumiem Regulas (ES) Nr. 1303/2013 piemērošanas nolūkā.
Piemērojot pirmo daļu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu attiecībā uz darbību veidiem, vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu definīcijām un to maksimālajām summām, kuras var pielāgot saskaņā ar piemērojamajām kopīgi apstiprinātajām metodēm, pienācīgi ņemot vērā iepriekšējā plānošanas periodā gūto pieredzi.
Finanšu revīziju vienīgais mērķis ir pārliecināties, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atmaksāšanas nosacījumi, balstoties uz vienību izmaksu standarta shēmām un vienreizējiem maksājumiem.
Ja saskaņā ar pirmo punktu tiek izmantots finansējums, balstoties uz vienību izmaksu standarta shēmām un vienreizējiem maksājumiem, dalībvalsts darbības atbalstam var piemērot savu grāmatvedības kārtību. Piemērojot šo regulu un Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ne revīzijas iestāde, ne Komisija neveic šādas grāmatvedības kārtības un no tās izrietošo summu revīziju.
2. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 5. punkta d) apakšpunktu atlikušo darbības atbilstīgo izdevumu segšanai var izmantot vienotu likmi, kas nepārsniedz 40 % no atbilstīgajām tiešajām personāla izmaksām, neprasot dalībvalstij veikt aprēķinus, lai noteiktu piemērojamo likmi.
3. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 5. punktā noteiktajām metodēm, ja publiskā sektora atbalsts dotācijām un atmaksājamai palīdzībai nepārsniedz EUR 100 000, Regulas (ES) Nr. 1303/2013/2013 67. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās summas var noteikt katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā vadošās iestādes ex-ante apstiprināto budžeta projektu.
4. Neskarot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 4. punktu, dotācijas un atmaksājamā palīdzība, kurām publiskā sektora atbalsts nepārsniedz EUR 50 000, tiek izteiktas kā vienību izmaksu standarta shēmas vai vienreizēji maksājumi saskaņā ar šā panta 1. punktu vai Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. pantu, vai kā vienotas likmes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. pantu, izņemot tās darbības, kuras saņem atbalstu saskaņā ar valsts atbalsta shēmu. Ja izmanto vienotas likmes finansējumu, izmaksu kategorijas, pēc kurām aprēķina likmi, atlīdzina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
15. pants
Finanšu instrumenti
Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. pantu, ESF var atbalstīt darbības un politikas virzienus, kas ietilpst tā darbības jomā, izmantojot finanšu instrumentus, tostarp mikrokredītus un garantiju fondus.
IV NODAĻA
JAUNATNES NODARBINĀTĪBAS INICIATĪVA
16. pants
Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva
JNI atbalsta cīņu pret jauniešu bezdarbu Savienības atbilstīgajos reģionos, sniedzot atbalstu šīs regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajām darbībām. Tā ir paredzēta visiem atbilstīgajos reģionos dzīvojošiem jauniešiem vecumā līdz 25 gadiem, kas nav iesaistīti nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā, kas ir neaktīvi vai ir bezdarbnieki, tostarp ilgstoši bezdarbnieki, un kas ir vai nav reģistrējušies kā darba meklētāji. Dalībvalstis pēc brīvprātības principa var šo mērķgrupu paplašināt, tajā iekļaujot jauniešus vecumā līdz 30 gadiem.
JNI 2014.-2015. gadam "atbilstīgie reģioni" ir tie NUTS 2. līmeņa reģioni, kuros jauniešu bezdarba līmenis vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem 2012. gadā pārsniedza 25 %, un dalībvalstīs, kurās 2012. gadā jauniešu bezdarba līmenis pieauga par vairāk nekā 30 % - tie NUTS 2. līmeņa reģioni, kuros jauniešu bezdarba līmenis 2012. gadā pārsniedza 20 %.
JNI paredzētos resursus var palielināt 2016. līdz 2020. gadam, īstenojot budžeta procedūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1311/2013 14. pantu. Lai noteiktu JNI atbilstīgos reģionus 2016.-2020. gada laikposmam, otrajā daļā minētos 2012. gada datus uzskata par jaunākajiem pieejamajiem gada datiem. Papildu resursus dalībvalstīm sadala pēc tiem pašiem principiem kā sākotnējo piešķīrumu, proti, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 VIII pielikumu.
Vienojoties ar Komisiju, dalībvalstis var nolemt piešķirt ierobežotu summu, kas nepārsniedz 10 % no JNI līdzekļiem jauniešiem, kuri dzīvo apakšreģionos ar augstu jauniešu bezdarba līmeni un ārpus atbilstīgajiem NUTS 2. līmeņa reģioniem.
17. pants
Tematiskā koncentrācija
Īpašais piešķīrums JNI netiek ņemts vērā, aprēķinot 4. pantā minēto tematisko koncentrāciju.
18. pants
Plānošana
JNI ir integrēta ESF plānošanā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. pantu. Vajadzības gadījumā dalībvalstis nosaka plānošanas kārtību JNI savos attiecīgajos partnerības nolīgumos un darbības programmās.
Plānošanas kārtību var noteikt vienā vai vairākos no šiem veidiem:
a)
īpaša darbības programma;
b)
īpašs prioritārais virziens darbības programmā;
c)
viena vai vairāku prioritāro virzienu daļa.
Šīs regulas 9. un 10. pantu piemēro arī JNI.
19. pants
Uzraudzība un novērtēšana
1. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 110. pantā noteiktajiem uzraudzības komitejas uzdevumiem uzraudzības komiteja vismaz reizi gadā pārbauda JNI īstenošanu saistībā ar darbības programmu un panākto virzību uz tās mērķu izpildi.
2. Gada īstenošanas ziņojumos un nobeiguma ziņojumā, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 1. un 2. punktā, ietver papildu informāciju par to, kā īstenota JNI. Komisija minēto ziņojumu kopsavilkumu nosūta Eiropas Parlamentam, kā tas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 53. panta 1. punktā.
Komisija piedalās Eiropas Parlamenta gada apspriedē par minētajiem ziņojumiem.
3. Sākot no 2015. gada aprīļa un turpmākos gadus vienlaikus ar gada īstenošanas ziņojumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 1. un 2. punktā, vadošā iestāde Komisijai elektroniski nosūta strukturētus datus par katru prioritāro virzienu vai tā daļu, kurā tiek atbalstīta JNI. Nosūtītie rādītāju dati attiecas uz šīs regulas I un II pielikumā noteikto rādītāju vērtībām un attiecīgos gadījumos uz programmai specifiskiem rādītājiem. Tie attiecas uz daļēji vai pilnībā īstenotām darbībām.
4. Gada īstenošanas ziņojumos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 4. punktā, vai attiecīgā gadījumā progresa ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 111. panta 4. punktā, un gada īstenošanas ziņojumā, kas iesniegts līdz 2016. gada 31. maijam, iekļauj šā panta 6. punktā minēto novērtējumu galvenos konstatējumus. Ziņojumos arī norāda un izvērtē to darba piedāvājumu kvalitāti, kurus saņēmuši JNI dalībnieki, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošas personas, personas no sociāli atstumtām kopienām un personas, kas pametušas mācības, neiegūstot kvalifikāciju. Ziņojumos arī norāda un izvērtē šo personu progresu attiecībā uz mācību turpināšanu, stabila un pienācīga darba atrašanu un iesaistīšanos mācekļa vai kvalitatīvas prakses programmās.
5. Progresa ziņojumos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 52. pantā, ietver papildu informāciju par JNI un izvērtē tās īstenošanu. Komisija nosūta šo ziņojumu kopsavilkumu Eiropas Parlamentam, kā paredzēts minētās regulas 53. panta 2. punktā, un piedalās Eiropas Parlamenta apspriedē par minētajiem ziņojumiem.
6. Vismaz divas reizes plānošanas perioda laikā novērtēšanā izvērtē kopējo ESF atbalsta un īpašā piešķīruma JNI, tostarp garantijas jauniešiem shēmas īstenošanai, lietderību, efektivitāti un ietekmi.
Pirmo novērtēšanu pabeidz līdz 2015. gada 31.decembrim un otro novērtēšanu - līdz 2018. gada 31. decembrim.
20. pants
Informēšanas un komunikācijas pasākumi
1. Atbalsta saņēmēji nodrošina to, ka personas, kas piedalās darbībā, tiek īpaši informētas par JNI atbalstu, kas sniegts no ESF finansējuma un īpašā piešķīruma JNI.
2. Ikvienā dokumentā, kas attiecas uz darbības īstenošanu un kas izdots sabiedrībai vai dalībniekiem, tostarp jebkurā dalības sertifikātā vai citā sertifikātā, iekļauj paziņojumu par to, ka darbība atbalstīta saskaņā ar JNI.
21. pants
Tehniskā palīdzība
Īpašo piešķīrumu JNI dalībvalstis var ņemt vērā, aprēķinot ierobežojumu kopējai summai, ko no fondiem piešķir katras dalībvalsts tehniskajai palīdzībai.
22. pants
Finansiālais atbalsts
1. Komisijas lēmumā par darbības programmas pieņemšanu nosaka īpašā piešķīruma JNI un attiecīgā ESF atbalsta maksimālo summu kā kopējo summu un arī katrai reģiona kategorijai paredzēto maksimālo summu katram prioritārajam virzienam. Attiecīgais ESF atbalsts ir vismaz līdzvērtīgs atbalstam no īpašā piešķīruma JNI katram prioritārajam virzienam.
2. Pamatojoties uz 1. punktā minētajām summām, Komisijas lēmumā, kas minēts 1. punktā, nosaka arī attiecību starp ESF atbalstu reģiona kategorijām katram prioritārajam virzienam.
3. Ja JNI tiek īstenota saskaņā ar noteiktu prioritāro virzienu, kas aptver atbilstīgus reģionus no vairāk nekā vienas kategorijas, lielāko līdzfinansējuma likmi piemēro attiecībā uz ESF piešķīrumu.
Uz īpašo piešķīrumu JNI neattiecina valsts līdzfinansējuma prasību.
Prioritārā virziena kopējā līdzfinansējuma likmi, kas noteikta ar 1. punktā minēto Komisijas lēmumu, aprēķina, ņemot vērā ESF piešķīruma līdzfinansējuma likmi kopā ar īpašo piešķīrumu JNI.
23. pants
Finanšu pārvaldība
Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 130. pantam, kad Komisija atlīdzina starpposma maksājumus un maksā slēguma bilances maksājumu JNI katram prioritārajam virzienam, tā piešķir atlīdzību no Savienības budžeta līdzvērtīgi no ESF līdzekļiem un īpašā piešķīruma JNI. Līdzko visi resursi no īpašā piešķīruma JNI ir atlīdzināti, Komisija atlikušo atlīdzību no Savienības budžeta piešķir ESF.
Atlīdzību no ESF Komisija piešķir reģionu kategorijām atbilstīgi attiecībai, ka noteikta 22. panta 2. punktā.
V NODAĻA
PILNVARU DELEĢĒŠANA UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
24. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 14. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir no 2013. gada 21. decembra līdz 2020. gada 31. decembrim.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 14. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 14. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
25. pants
Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu
1. Komisijai palīdz komiteja ("ESF komiteja"), kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu.
2. Komisijas loceklis, kas ir atbildīgs par ESF komitejas vadīšanu, var minēto pienākumu deleģēt kādam Komisijas augsta ranga ierēdnim. ESF komitejas sekretariātu nodrošina Komisija.
3. Katra dalībvalsts uz ilgākais septiņiem gadiem ieceļ vienu valdības pārstāvi, vienu darba ņēmēju organizāciju pārstāvi, vienu darba devēju organizāciju pārstāvi un vienu aizstājēju katram loceklim. Locekļa prombūtnes gadījumā aizstājējs automātiski ir tiesīgs piedalīties sēdē.
4. ESF komitejā piedalās pa vienam pārstāvim no katras Savienības līmeņa organizācijas, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas.
5. Ja sanāksmes darba kārtības dēļ tas ir vajadzīgs, ESF komiteja uz savām sanāksmēm var ielūgt bez balsstiesību piešķiršanas Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda pārstāvjus, kā arī attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus.
6. ESF komiteja:
a)
gadījumā, ja tiek sniegts atbalsts no ESF, konsultē par Komisijas lēmumu projektiem attiecībā uz darbības programmām un plānošanu;
b)
gadījumā, ja tiek sniegts atbalsts no ESF, konsultē par plānoto tehniskās palīdzības izmantošanu, kā arī citiem aspektiem, kas ietekmē ESF svarīgu Savienības līmeņa stratēģiju īstenošanu;
c)
apstiprina kopējo transnacionālās sadarbības tēmu sarakstu, kas paredzēts 10. panta 3. punktā.
7. ESF komiteja var sniegt atzinumus par:
a)
jautājumiem, kas saistīti ar ESF ieguldījumu stratēģijas "Eiropa 2020" īstenošanā;
b)
ESF svarīgiem aspektiem attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1303/2013;
c)
jautājumiem, kas saistīti ar ESF un ko tai uzticējusi Komisija, un kas nav minēti 6. punktā.
8. ESF komitejas atzinumus pieņem ar balsojumā derīgi nodoto balsu absolūto vairākumu, un tos informācijas nolūkā paziņo Eiropas Parlamentam. Komisija informē ESF komiteju par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā tās atzinumus.
26. pants
Pārejas noteikumi
1. Šī regula neietekmē tās palīdzības turpināšanu vai grozīšanu, tostarp pilnīgu vai daļēju atcelšanu, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1081/2006 vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajai palīdzībai piemēro 2013. gada 31. decembrī. Tādēļ minēto regulu un šādus citus piemērojamos tiesību aktus minētajai palīdzībai vai attiecīgajām darbībām turpina piemērot pēc 2013. gada 31. decembra līdz to pabeigšanai.
2. Pieteikumi palīdzības saņemšanai, kas iesniegti vai apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1081/2006 pirms 2014. gada 1. janvāra, paliek spēkā.
27. pants
Atcelšana
Neskarot šīs regulas 26. panta noteikumus, Regulu (EK) Nr. 1081/2006 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā.
28. pants
Pārskatīšana
Eiropas Parlaments un Padome līdz 2020. gada 31. decembrim pārskata šo regulu saskaņā ar LESD 164. pantu.
29. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 17. decembrī