PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/164
ze dne 2. února 2015
o odchylce od pravidel původu stanovených v rozhodnutí Rady 2013/755/EU, pokud jde o surový třtinový cukr z Curaçaa
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1), a zejména na čl. 16 odst. 1 písm. c) přílohy VI uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 5 odst. 1 písm. g), j) a k) přílohy VI rozhodnutí 2013/755/EU se částečné nebo úplné mletí cukru, prosévání a plnění do pytlů považují za opracování nebo zpracování, která jsou nedostatečná k tomu, aby produktu mohl být udělen status původu.
(2)
V roce 2002 požádalo Nizozemsko o odchylku od pravidla původu pro produkty v odvětví cukru kódů KN 1701 11 90, 1701 99 10 a 1701 91 00 zpracovávané na Nizozemských Antilách v ročním množství 3 000 tun. Této žádosti bylo vyhověno a platnost odchylky skončila dne 31. prosince 2007.
(3)
V roce 2009 předložilo Nizozemsko žádost o prodloužení odchylky poskytnuté v roce 2002, jakož i žádost o novou odchylku. Žádost o prodloužení byla rozhodnutím Komise 2009/699/ES (2) zamítnuta, avšak bylo vyhověno žádosti o novou odchylku, a to v mezích množství, pro která byly Nizozemským Antilám v letech 2009 a 2010 přiděleny dovozní licence na cukr.
(4)
V roce 2010 Nizozemsko požádalo o novou odchylku, pokud jde o produkty v odvětví cukru zpracovávané na Nizozemských Antilách v letech 2011 až 2013. Rozhodnutím Komise 2011/47/EU (3) byla odchylka povolena v souladu s čl. 37 odst. 1, 3 a 7 přílohy III rozhodnutí Rady 2001/822/ES (4) a za určitých podmínek stanovených za účelem vyvážení oprávněných zájmů subjektů ze zámořských zemí a území (ZZÚ) a cílů společné organizace trhu Unie pro cukr.
(5)
Dne 11. února 2013 požádalo Nizozemsko jménem vlády Curaçaa o novou odchylku od pravidel původu stanovených v příloze III rozhodnutí 2001/822/ES na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, kdy končí platnost rozhodnutí 2001/822/ES. Žádost se vztahuje na celkové roční množství 5 500 tun produktů v odvětví cukru kódu KN 1701 14 90, označených jako „biocukr“, pocházejících ze třetích zemí a zpracovávaných v Curaçau na vývoz do Unie. Nizozemsko tuto žádost dne 17. dubna 2013 oficiálně stáhlo, protože zpracování popsané v žádosti již není prováděno na Nizozemských Antilách. Dne 17. dubna 2013 předložilo Nizozemsko druhou žádost o odchylku pro 5 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, kódu KN 1701 14 90, na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013. Tato žádost byla zamítnuta prováděcím rozhodnutím Komise 2013/460/EU (5).
(6)
Dne 23. června 2014 předložila vláda Curaçaa žádost o odchylku pro 7 000 tun produktů v odvětví cukru ročně, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, konvenční surový třtinový cukr kódu KN 1701 13 a cukerné směsi kódu KN 1701 99, 1806 10 a 2106 90 na období od 1. ledna 2014 do 1. ledna 2018. Dne 1. září 2014 předložila vláda Curaçaa další informace týkající se jeho žádosti, kde mimo jiné uvedla, že odchylka byla žádána na období od 1. října 2014 do 1. ledna 2020.
(7)
Curaçao objasnilo, že od 1. ledna 2014 odvětví ukončilo činnosti zpracování cukru, a to vzhledem k tomu, že rozhodnutí 2013/755/EU nenabízí možnost bezcelního dovozu do Unie, protože činnosti odvětví spojené se zpracováním se považují za nedostatečné k tomu, aby byl produktu udělen status původu. Odvětví je všakpřipraveno investovat do zpracování a balení suchých ekologických produktů a velkoobchodu s nimi za účelem vývozu v rámci regionu, jakmile vytvoří nezbytný zisk pro financování těchto investic. Cílem je zahájit tyto nové činnosti ve druhé polovině roku 2015. V důsledku těchto nových činností odvětví očekává, že se zvýší počet zaměstnanců.
(8)
Podle informací obdržených od Curaçaa lze z vývozu 2 000 tun cukru z ekologické produkce ze třetích zemí pomletého v Curaçau při současných tržních cenách získat čistý zisk po zdanění ve výši 25,42 EUR na tunu, a to za předpokladu, že cukr může být dovážen v rámci preferenčního režimu jako cukr pocházející z Curaçaa.
(9)
Výrobní náklady na třtinový cukr v Brazílii, včetně administrativních nákladů, činí 294 EUR na tunu surového třtinového cukru. Zdá se nepravděpodobné, že by náklady na čištění, mletí a balení třtinového cukru z ekologické produkce v Curaçau, jak bylo sděleno Komisi, byly vyšší než 294 EUR na tunu, a to i po přičtení nákladů na dopravu do EU. Namísto toho je třeba dospět k závěru, že tyto náklady obsahují jiné režijní náklady a zisky. Za účelem zajištění udržitelné hospodářské činnosti by výrobní náklady v Curaçau, ve kterém je prováděno pouze jednoduché zpracování, včetně dopravních nákladů do Unie, měly být nižší nebo rovny nákladům na pěstování a zpracování třtinového cukru v Brazílii. Z tohoto důvodu, pokud budeme vycházet z toho, že částka 294 EUR na tunu přestavuje reálné náklady na čištění, mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce v Curaçau a na dovoz do EU, lze získat zisk po zdanění ve výši 192 EUR na tunu. Dosažení zisku pouze ve výši 25,42 EUR na tunu třtinového cukru získaného po mletí cukru z třetí země v Curaçau při udělení bezcelního přístupu do Unie a osvobození od platby dovozních cel ve výši 419 EUR na tunu cukru ze třetí země je považováno za nepřiměřené.
(10)
O odchylku se žádá pro 7 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, konvenční třtinový cukr a cukerné směsi. Avšak v žádosti nejsou zmíněny údaje k ceně pektinu, kaseinátu, sušeného mléka a kakaového prášku používaných při výrobě těchto cukerných směsí, které jsou nutné pro výpočet zisku, kterého je možné dosáhnout. Odchylka by tedy měla být udělena pouze pro surový třtinový cukr z ekologické produkce a surový konvenční třtinový cukr.
(11)
Curaçao vysvětluje, že odchylka by odvětví umožnila obnovit jeho činnosti a vytvořit pracovní místa, přispět k vývozu a vytvářet devizové příjmy. Odvětví taktéž přispívá k vládním příjmům tím, že plní své daňové závazky.
(12)
V době od roku 2009 do roku 2013 mělo Curaçao prospěch z odchylek udělených v rámci rozhodnutí 2001/822/ES, které mu pomáhaly generovat nezbytné výnosy pro investice do diverzifikace směrem k výrobě produktů, které nevyžadují odchylku od pravidel původu. Podle získaných informací byly investice v roce 2009 velmi nízké a v letech 2010 až 2012 nebyly realizovány žádné investice. Tyto odchylky tak pouze napomohly zachování stávajících činnosti mletí a balení, aniž by udržitelným způsobem přispěly k rozvoji stávajícího odvětví nebo k vytvoření nového. Z tohoto důvodu je ke konci platnosti odchylky nutné ověřit, zda zisk vytvořený odchylkou byl účinně investován do nových strojů na výrobu suchých ekologických produktů a do jaké míry přispěl k vytvoření nových pracovních míst. Z tohoto důvodu by vláda Curaçaa měla předložit Unii ověřený důkaz o provedených investicích a údaje o zaměstnanosti za účelem ověření.
(13)
Komise považuje čistý zisk po zdanění ve výši 192 EUR na tunu za realistický zisk pro čištění, mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce v Curaçau. Z tohoto důvodu by mělo být možné financovat plánované investice ve výši 300 000 EUR, jak bylo sděleno vládou Curaçaa, prostřednictvím produkce 1 560 tun surového třtinového cukru. Odchylka by tedy měla být udělena pro množství 780 tun na období od 1. dubna 2015 do 31. března 2016 a 780 tun pro období od 1. dubna 2016 do 31. března 2017.
(14)
Dopisem ze dne 21. listopadu 2014 Komise požádala, aby Curaçao vzalo na vědomí posouzení žádosti ze strany Komise a sdílelo její stanovisko. Lhůta pro odpověď byla stanovena na 3. prosince 2014. Odpověď od Curaçaa byla obdržena dne 3. prosince 2014.
(15)
S výhradou uvedených podmínek odchylka jako taková nezpůsobí vážnou újmu hospodářskému odvětví nebo stávajícímu odvětví v Unii.
(16)
Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (6) stanoví pravidla pro správu celních kvót. Tato pravidla by se měla použít na správu množství, pro které je dotyčná odchylka udělena.
(17)
Výbor pro celní kodex nevydal stanovisko v časové lhůtě stanovené svým předsedou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od přílohy VI rozhodnutí 2013/755/EU se surový třtinový cukr kódu KN ex 1701 13, který byl získán mletím surového třtinového cukru nepocházejícího z Curaçaa, považuje v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 2 až 5 tohoto rozhodnutí za pocházející z Curaçaa.
Článek 2
Odchylka stanovená v článku 1 se vztahuje na množství uvedená v příloze, dovezená z Curaçaa do Unie v období od 1. dubna 2015 do 31. března 2017.
Článek 3
Články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93 týkající se správy celních kvót se použijí pro správu množství uvedeného v příloze.
Článek 4
1. Celní orgány Curaçaa přijmou nezbytná opatření k provádění kontrol množství vyvážených produktů uvedených v článku 1.
2. Před koncem měsíce následujícího po každém čtvrtletí zašlou příslušné orgány Curaçaa Komisi čtvrtletní výkaz množství, na která byla podle tohoto rozhodnutí vydána průvodní osvědčení EUR.1, a pořadová čísla uvedených osvědčení.
3. Průvodní osvědčení EUR.1 vydaná na základě tohoto rozhodnutí musí obsahovat některou z těchto formulací:
-
„Derogation - [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]“
-
„Dérogation - [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]“.
Článek 5
Před 1. říjnem 2016 zašle vláda Curaçaa Komisi důkazy, z nichž vyplývá, že zisk vytvořený odvětvím prostřednictvím odchylky je účinně využit pro investice do nových strojů na výrobu suchých ekologických produktů a účinně přispívá k tvorbě nových pracovních míst.
Článek 6
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 2. února 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/164
(2015. gada 2. februāris)
par atkāpi no Padomes Lēmumā 2013/755/ES paredzētajiem izcelsmes noteikumiem attiecībā uz cukurniedru jēlcukuru no Kirasao
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmumu 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (1) un jo īpaši tā VI pielikuma 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Lēmuma 2013/755/ES VI pielikuma 5. panta 1. punkta g), j) un k) apakšpunktu daļēja vai pilnīga cukura samalšana, sijāšana un iepildīšana maisos uzskatāma par apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas nav pietiekamas, lai izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu.
(2)
Nīderlande 2002. gadā lūdza piešķirt atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz ikgadēju 3 000 tonnu daudzumu tādu cukura produktu ar KN kodiem 1701 11 90, 1701 99 10 un 1701 91 00, kuri pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Šis lūgums tika apmierināts, un atkāpes termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī.
(3)
Nīderlande 2009. gadā iesniedza lūgumu pagarināt 2002. gadā piešķirtās atkāpes termiņu, kā arī lūgumu par jaunu atkāpi. Pagarināšanas lūgums tika noraidīts ar Komisijas Lēmumu 2009/699/EK (2), bet lūgums par jaunu atkāpi tika apmierināts, ievērojot tos daudzuma ierobežojumus, attiecībā uz kuriem Nīderlandes Antiļām bija piešķirtas cukura importa licences 2009. un 2010. gadā.
(4)
Nīderlande 2010. gadā lūdza laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam piešķirt jaunu atkāpi attiecībā uz cukura produktiem, kas pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Ar Komisijas Lēmumu 2011/47/ES (3) minētā atkāpe saskaņā ar Padomes Lēmuma 2001/822/EK (4) III pielikuma 37. panta 1., 3. un 7. punktu tika piešķirta, paredzot konkrētus nosacījumus, kuru mērķis ir līdzsvarot aizjūras zemju un teritoriju (turpmāk “AZT”) uzņēmēju likumīgās intereses un Savienības cukura tirgus kopīgās organizācijas mērķus.
(5)
Nīderlande 2013. gada 11. februārī Kirasao valdības vārdā lūdza uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir Lēmuma 2001/822/EK beigu termiņš, piešķirt jaunu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti Lēmuma 2001/822/EK III pielikumā. Lūgums attiecās uz kopējo ikgadēju 5 500 tonnu daudzumu cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90, kas raksturoti kā “biocukurs”, kura izcelsme ir trešās valstīs un kuru pārstrādā Kirasao nolūkā to eksportēt uz Savienību. Šo lūgumu Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī oficiāli atsauca, jo lūgumā minētās pārstrādes darbības vairs netika veiktas Nīderlandes Antiļās. Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī iesniedza otru lūgumu uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķirt atkāpi attiecībā uz 5 000 tonnām cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs. Minētais lūgums tika noraidīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/460/ES (5).
(6)
Kirasao valdība 2014. gada 23. jūnijā iesniedza lūgumu uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 1. janvārim piešķirt atkāpi attiecībā uz ikgadēju 7 000 tonnu cukura produktu, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs, tradicionālais cukurniedru jēlcukurs ar KN kodu 1701 13 un cukura maisījumi ar KN kodu 1701 99, 1806 10 un 2106 90. Kirasao valdība 2014. gada 1. septembrī saistībā ar tās lūgumu iesniedza papildu informāciju, kas cita starpā norāda, ka atkāpes piešķiršana tika lūgta attiecībā uz laikposmu no 2014. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 1. janvārim.
(7)
Kirasao paskaidroja, ka no 2014. gada 1. janvāra ir izbeigtas cukura pārstrādes darbības attiecīgajā nozarē, ņemot vērā to, ka ar Lēmumu 2013/755/ES netiek piedāvāta iespēja eksportēt uz Savienību bez ievedmuitas nodokļiem, jo attiecīgās nozares pārstrādes darbības uzskata par nepietiekamām, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājumu statusu. Tomēr minētā nozare ir gatava ieguldīt sauso bioloģisko produktu pārstrādē, iepakošanā un vairumtirdzniecībā nolūkā eksportēt reģionā, tiklīdz tā būs guvusi vajadzīgo peļņu, ar ko segt minētos ieguldījumus. Mērķis ir uzsākt šīs jaunās darbības 2015. gada otrajā pusē. Nozare paredz, ka šo jauno darbību rezultātā palielināsies tajā strādājošo skaits.
(8)
Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Kirasao, pašreizējās tirgus cenās var gūt neto peļņu EUR 25,42 par tonnu pēc nodokļu nomaksas, eksportējot uz Savienību 2 000 tonnu trešo valstu bioloģiski ražotā cukura, kas samalts Kirasao, ja to var ievest saskaņā ar preferenciālo režīmu kā cukuru, kura izcelsme ir Kirasao.
(9)
Cukurniedru cukura ražošanas izmaksas Brazīlijā, tostarp administratīvās izmaksas, ir EUR 294 par tonnu cukurniedru jēlcukura. Šķiet maz ticams, ka bioloģiski ražotā cukurniedru cukura attīrīšanas, malšanas un iepakošanas izmaksas (kas iekļautas Komisijai nosūtītajos datos) Kirasao būtu augstākas nekā EUR 294 par tonnu, pat tad, ja pieskaita transportēšanas uz ES izmaksas. Gluži pretēji, jāuzskata, ka šajās izmaksās ir ietverti citi vispārējie komponenti un guvumi. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko aktivitāti, ražošanas izmaksām Kirasao, kur tiek veikta tikai vienkārša apstrāde, ieskaitot transportēšanas izmaksas uz Savienību, būtu jābūt zemākām par vai vienādām ar cukurniedru izaudzēšanas un pārstrādes izmaksām Brazīlijā. Tādējādi, pieņemot, ka bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšanas, malšanas un iepakošanas reālās izmaksas Kirasao ir EUR 294 par tonnu, ieskaitot transportēšanu uz ES, ir iespējams gūt peļņu EUR 192 par tonnu pēc nodokļu nomaksas. Par nesamērīgu ir uzskatāms tas, ka par tonnu cukurniedru cukura, kas iegūts, maļot trešo valstu cukuru Kirasao, iegūstamā peļņa ir tikai EUR 25,42, tajā pašā laikā cukuram no trešām valstīm ir piešķirta beznodokļu piekļuve Savienības tirgum un tas ir atbrīvots no ievedmuitas maksājuma EUR 419 apmērā par tonnu.
(10)
Atkāpe ir pieprasīta attiecībā uz 7 000 tonnām cukura produktu, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru cukurs, tradicionālais cukurniedru cukurs un cukura maisījumi. Tomēr lūgumā nav minētas cukuru maisījumu ražošanā izmantotā pektīna, kazeināta, piena pulvera un kakao pulvera cenas, kas nepieciešamas, lai aprēķinātu iespējamo peļņu. Tāpēc atkāpe būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz bioloģiski ražotu cukurniedru jēlcukuru un tradicionālo cukurniedru jēlcukuru.
(11)
Kirasao paskaidro, ka atkāpe ļautu atsākt nozares darbību un atjaunot nodarbinātību, veicinot eksportu un vairojot ārvalstu valūtas apgrozījumu. Turklāt nozare, pildot savas nodokļu saistības, papildina valdības ieņēmumus.
(12)
Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam Kirasao guva labumu no atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Lēmumu 2001/822/EK un kas palīdzēja radīt apgrozījumu, kurš nepieciešams, lai veiktu ieguldījumus darbības dažādošanā nolūkā ražot produktus, kuriem nav nepieciešama atkāpe no izcelsmes noteikumiem. Saskaņā ar saņemto informāciju 2009. gadā ieguldījumi bija pavisam nelieli un laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam tie vispār netika veikti. Tādējādi atkāpes palīdzēja vienīgi uzturēt malšanas un iepakošanas darbības, neveicinot esošās nozares ilgtspējīgu attīstību vai jaunas nozares izveidi. Tāpēc atkāpes termiņa beigās ir jāpārbauda, vai atkāpes radītā peļņa tika efektīvi ieguldīta jaunās iekārtās sauso bioloģisko produktu ražošanai, un tas, cik lielā mērā tā ir veicinājusi jaunu nodarbinātības iespēju radīšanu. Kirasao valdībai tādēļ pārbaudes nolūkā būtu jāiesniedz Savienībai apstiprināti pierādījumi par veiktajiem ieguldījumiem un nodarbinātības rādītājiem.
(13)
Komisija uzskata, ka tīrā peļņa pēc nodokļu nomaksas EUR 192 par tonnu ir reāla peļņa par bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšanu, malšanu un iepakošanu Kirasao. Tāpēc būtu jābūt iespējai finansēt plānotos ieguldījumus EUR 300 000 apmērā (saskaņā ar Kirasao valdības iesniegtajiem datiem), saražojot 1 560 tonnas cukurniedru jēlcukura. Atkāpe tādējādi būtu jāpiešķir attiecībā uz 780 tonnām laikposmam no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 31. martam un attiecībā uz 780 tonnām laikposmam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam.
(14)
Ar 2014. gada 21. novembra vēstuli Komisija lūdza, lai Kirasao iepazīstas ar Komisijas novērtējumu un dara zināmu savu viedokli. Tika noteikts termiņš atbildes sniegšanai, proti, 2014. gada 3. decembris. No Kirasao iestādēm 2014. gada 3. decembrī tika saņemta atbilde.
(15)
Ņemot vērā minētos nosacījumus, atkāpe nevar izraisīt nopietnu kaitējumu ekonomikas sektoram vai Savienības rūpniecības nozarei.
(16)
Ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (6) paredz noteikumus par tarifa kvotu pārvaldību. Šie noteikumi jāpiemēro daudzumu pārvaldībai, ņemot vērā daudzumus, uz kuriem attiecina attiecīgo atkāpi.
(17)
Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Lēmuma 2013/755/ES VI pielikuma, cukurniedru jēlcukurs ar KN kodu ex 1701 13, kas iegūts nenoteiktas izcelsmes cukurniedru jēlcukura malšanas rezultātā Kirasao, saskaņā ar šā lēmuma 2. līdz 5. panta nosacījumiem uzskatāms par tādu, kura izcelsme ir Kirasao.
2. pants
Lēmuma 1. pantā paredzētā atkāpe attiecas uz šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem daudzumiem, ko importē Savienībā no Kirasao laikposmā no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam.
3. pants
Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu, kas attiecas uz tarifu kvotu pārvaldību, piemēro pielikumā minēto daudzumu pārvaldībai.
4. pants
1. Kirasao muitas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai kvantitatīvi pārbaudītu 1. pantā minēto izstrādājumu eksportu.
2. Līdz tā mēneša beigām, kas seko katram ceturksnim, Kirasao kompetentās iestādes nosūta Komisijai ceturkšņa paziņojumu par daudzumiem, par kuriem saskaņā ar šo lēmumu izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1, un šo sertifikātu kārtas numurus.
3. Saskaņā ar šo lēmumu izsniegtajos pārvadājumu sertifikātos EUR.1 iekļauj vienu no šādiem ierakstiem:
-
“Derogation - [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]”,
-
“Dérogation - [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]”.
5. pants
Kirasao valdība līdz 2016. gada 1. oktobrim nosūta Komisijai pierādījumus, kas apliecina, ka atkāpes rezultātā nozarē gūtā peļņa tiek efektīvi ieguldīta jaunās iekārtās sauso bioloģisko produktu ražošanai un veicina jaunu darba vietu radīšanu.
6. pants
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2015. gada 2. februārī