NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 978/2012
ze dne 25. října 2012
o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od roku 1971 poskytuje Společenství obchodní preference rozvojovým zemím v rámci svého systému všeobecných celních preferencí.
(2)
Společná obchodní politika Unie se řídí zásadami a sleduje cíle stanovené v obecných ustanoveních o vnější činnosti Unie, která jsou obsažena v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“).
(3)
Unie usiluje o vymezení a provádění společných politik a činností, aby podpořila udržitelný hospodářský a sociální rozvoj a rozvoj v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích, přičemž hlavním cílem je vymýcení chudoby.
(4)
Společná obchodní politika Unie má být v souladu s cíli politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce stanovenými v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména s cíli spočívajícími ve vymýcení chudoby, v podpoře udržitelného rozvoje a v řádné správě věcí veřejných v rozvojových zemích, a má tyto cíle konsolidovat. Je třeba, aby splňovala požadavky Světové obchodní organizace (WTO), zejména rozhodnutí o odlišném a zvýhodněném zacházení, vzájemnosti a plnější účasti rozvojových zemí (dále jen „zmocňovací ustanovení“), přijatého v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu (dále jen „GATT“) v roce 1979, podle kterého mohou členové WTO vůči rozvojovým zemím zvolit diferencovaný a zvýhodňující přístup.
(5)
Sdělení Komise ze dne 7. července 2004 nazvané „Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: Úloha Všeobecného systému preferencí (GSP) Společenství na desetiletí 2006/2015“ stanoví pokyny pro uplatňování systému všeobecných celních preferencí na období let 2006 až 2015.
(6)
Nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 (2), jehož platnost byla prodloužena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2011 ze dne 11. května 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (3), stanoví, že se systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) použije do 31. prosince 2013, nebo dokud se nepoužije systém podle tohoto nařízení, podle toho, co nastane dříve. Poté by se systém měl nadále používat po dobu 10 let ode dne použitelnosti preferencí stanovených v tomto nařízení, s výjimkou zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, který by se měl nadále používat po dobu neurčitou.
(7)
Poskytnutím preferenčního přístupu na trh Unie by měl systém rozvojovým zemím pomoci v jejich úsilí o snižování chudoby a podporu řádné správy věcí veřejných a udržitelného rozvoje tím, že jim napomáhá vytvářet prostřednictvím mezinárodního obchodu další příjmy, jež pak mohou zpětně investovat ve prospěch svého vlastního rozvoje, a zároveň diverzifikovat jejich ekonomiky. Celní preference systému by se měly zaměřit na pomoc rozvojovým zemím, které mají větší rozvojové, obchodní a finanční potřeby.
(8)
Systém se skládá z obecného režimu a dvou zvláštních režimů.
(9)
Obecný režim by měl být poskytnut všem rozvojovým zemím, které sdílejí společnou rozvojovou potřebu a jsou v podobné fázi hospodářského vývoje. Země, které jsou Světovou bankou klasifikovány jako země s vysokými nebo vyššími středními příjmy, mají takové úrovně příjmů na jednoho obyvatele, jež jim umožňují dosahovat vyšších úrovní diverzifikace bez celních preferencí tohoto systému. Patří mezi ně ekonomiky, jež úspěšně dokončily přechod od centralizovaného hospodářství na hospodářství tržní. Tyto země nesdílejí stejné rozvojové, obchodní a finanční potřeby jako ostatní rozvojové země; jsou v jiné fázi hospodářského rozvoje, což znamená, že nejsou v podobné situaci jako zranitelnější rozvojové země, a proto, aby se zabránilo neodůvodněné diskriminaci, potřebují odlišný přístup. Kromě toho, využívání celních preferencí v rámci systému zeměmi s vysokými nebo vyššími středními příjmy zvyšuje konkurenční tlak na vývoz z chudších, zranitelnějších zemí, a proto by mohlo být pro uvedené zranitelnější rozvojové země neodůvodnitelnou zátěží. Obecný režim zohledňuje skutečnost, že rozvojové, obchodní a finanční potřeby se mění, a zajišťuje, aby režim zůstal otevřený, pokud se situace v určité zemi změní.
V zájmu jednotnosti by se celní preference poskytované v rámci obecného režimu neměly vztahovat na rozvojové země, které využívají preferenční ujednání s Unií pro přístup na její trh poskytující alespoň stejnou úroveň celních preferencí jako systém v podstatě pro veškerý obchod. Aby měly zvýhodněné země a hospodářské subjekty dostatek času na řádné přizpůsobení, měl by obecný režim být i nadále poskytován po dobu dvou let ode dne použitelnosti preferenčního režimu přístupu na trh a tento den by měl být uveden v seznamu zvýhodněných zemí v rámci obecného režimu.
(10)
Země uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 732/2008 a země, které využívají autonomní preferenční přístup na trh Unie podle nařízení (ES) č. 732/2008, nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21. ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko (4) a nařízení Rady (ES) č. 2007/2000 ze dne 18. září 2000, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté (5), by měly být považovány za způsobilé pro tento systém. Zámořská území spojená s Unií a zámořské země a zámořská území zemí, které nejsou uvedeny v příloze I nařízení (ES) č. 732/2008, by neměly být považovány za způsobilé pro tento systém.
(11)
Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných je založen na nedělitelném pojetí udržitelného rozvoje, jak je uznávají mezinárodní úmluvy a nástroje, jako je Deklarace Organizace spojených národů (OSN) o právu na rozvoj z roku 1986, Deklarace z Ria o životním prostředí a rozvoji z roku 1992, Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci z roku 1998, Deklarace tisíciletí OSN z roku 2000 a Deklarace z Johannesburgu o udržitelném rozvoji z roku 2002. Dodatečné celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných by proto měly být poskytnuty těm rozvojovým zemím, které jsou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému zranitelné, s cílem pomoci jim převzít zvláštní úkoly a povinnosti vyplývající z ratifikace zásadních mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných, jakož i z jejich účinného provádění.
(12)
Preference by měly posilovat další hospodářský růst a tím kladně reagovat na potřebu udržitelného rozvoje. V rámci zvláštního pobídkového režimu by tudíž měla být pro dotčené zvýhodněné země pozastavena valorická cla. Specifická cla by měla být rovněž pozastavena, nejsou-li kombinována s valorickým clem.
(13)
Zemím, které splňují kritéria způsobilosti zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, by mělo být umožněno využívat dodatečné celní preference, pokud Komise po podání jejich žádosti určí, že jsou splněny příslušné podmínky. Žádosti by mělo být možné podávat ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Země, které využívají celní preference systému podle nařízení (ES) č. 732/2008, by rovněž měly podat novou žádost.
(14)
Komise by měla sledovat stav ratifikace mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných a jejich účinné provádění tím, že bude zkoumat závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů zřízených podle uvedených úmluv (dále jen „příslušné monitorovací orgány“). Každé dva roky by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o stavu ratifikace příslušných úmluv, dodržování případných oznamovacích povinností podle uvedených úmluv zvýhodněnými zeměmi a stavu provádění úmluv v praxi.
(15)
Pro účely monitorování a odnímání preferencí mají zásadní význam zprávy příslušných monitorovacích orgánů. Takové zprávy však mohou být doplněny jinými zdroji informací, pokud jsou přesné a spolehlivé. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, toto by mohlo zahrnovat informace od občanské společnosti, sociálních partnerů, Evropského parlamentu a Rady.
(16)
Zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země by měl i nadále umožňovat bezcelní přístup na trh Unie pro produkty pocházející z nejméně rozvinutých zemí, jak jsou uznány a klasifikovány OSN, s výjimkou obchodu se zbraněmi. Pro zemi, která již není OSN klasifikována jako nejméně rozvinutá, by mělo být zavedeno přechodné období s cílem zmírnit veškeré nepříznivé dopady způsobené odnětím celních preferencí poskytovaných v rámci tohoto režimu. Celní preference v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země by měly být i nadále poskytovány nejméně rozvinutým zemím, které využívají jiná preferenční ujednání pro přístup na trh v Unii.
(17)
Aby byla zajištěna soudržnost s ustanoveními pro přístup na trh vztahujícími se na cukr, která jsou obsažena v dohodách o hospodářském partnerství, měla by být při dovozu produktů čísla 1701 společného celního sazebníku vyžadována až do dne 30. září 2015 dovozní licence.
(18)
Pokud jde o obecný režim, mělo by se i nadále rozlišovat mezi celními preferencemi pro „necitlivé“ produkty a celními preferencemi pro „citlivé“ produkty, aby byla zohledněna situace v odvětvích, která vyrábějí stejné produkty v Unii.
(19)
Cla společného celního sazebníku stanovená pro necitlivé produkty by měla být i nadále pozastavena, zatímco na cla pro citlivé produkty by mělo být uplatňováno sazební snížení, aby se zajistila uspokojivá míra využití a současně zohlednila situace příslušných výrobních odvětví v Unii.
(20)
Takové sazební snížení by mělo být dostatečně přitažlivé, aby podněcovalo obchodníky k využívání příležitostí, které systém nabízí. Všeobecné snížení valorických cel by proto mělo paušálně činit 3,5 procentního bodu z celní sazby podle „doložky nejvyšších výhod“, přičemž u textilu a textilního zboží by se cla měla snížit o 20 %. Specifická cla by měla být snížena o 30 %. Pokud je stanoveno minimální clo, toto minimální clo by se nemělo použít.
(21)
Cla by měla být zcela pozastavena, pokud preferenční zacházení u jednotlivých dovozních prohlášení vede k valorickým clům dosahujícím nejvýše 1 % nebo ke specifickým clům nejvýše 2 EUR, neboť náklady na výběr takového cla by mohly převyšovat příjmy z něj.
(22)
Odstupňování by mělo být založeno na kritériích vycházejících z tříd a kapitol společného celního sazebníku. Odstupňování by se mělo použít ve vztahu k třídě nebo podtřídě, aby se snížil výskyt případů, kdy jsou odstupňovány heterogenní produkty. Odstupňování třídy nebo podtřídy (sestávající z kapitol) pro zvýhodněnou zemi by se mělo použít v případě, že třída splňuje kritéria pro odstupňování po dobu tří po sobě následujících let, aby se zvýšila předvídatelnost a spravedlivost odstupňování tím, že bude vyloučen dopad významných a výjimečně se vyskytujících rozdílů v dovozních statistikách. Odstupňování by se nemělo vztahovat na zvýhodněné země v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a zvýhodněné země v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, jelikož mají velmi podobný hospodářský profil, který je činí zranitelnými kvůli nízké, nediverzifikované vývozní základně.
(23)
Aby bylo zajištěno, že ze systému budou těžit pouze ty země, pro něž je určen, měly by se uplatňovat celní preference stanovené tímto nařízením, jakož i pravidla týkající se původu zboží stanovená v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (6).
(24)
Důvody pro dočasné odnětí režimů v rámci systému by měly zahrnovat závažné a systematické porušování zásad stanovených určitými mezinárodními úmluvami o základních lidských a pracovních právech, aby byly podpořeny cíle těchto úmluv. Celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných by měly být dočasně odňaty v případě, že zvýhodněná země nerespektuje svůj závazek zachovávat ratifikaci a účinné provádění uvedených úmluv nebo dodržovat požadavky na podávání zpráv stanovené příslušnými úmluvami, nebo v případě, že zvýhodněná země nezajišťuje součinnost v rámci monitorovacích postupů Unie, jak je stanoveno v tomto nařízení.
(25)
V důsledku politické situace v Barmě/Myanmaru a v Bělorusku by mělo být zachováno dočasné odnětí všech celních preferencí na dovoz produktů pocházejících z Barmy/Myanmaru a z Běloruska.
(26)
Za účelem dosažení rovnováhy mezi potřebou lepšího zacílení, větší soudržnosti a transparentnosti na straně jedné a lepším prosazováním udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných prostřednictvím systému jednostranných obchodních preferencí na straně druhé by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny příloh tohoto nařízení a dočasné odnětí celních preferencí v důsledku nedodržování zásad udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných, a rovněž procesní pravidla týkající se podávání žádostí o celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, provádění dočasného odnětí a ochranných šetření s cílem zavést jednotná a podrobná technická opatření. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(27)
Aby byl zajištěn stabilní rámec pro hospodářské subjekty, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijmout v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akt, který postupem pro naléhavé případy odvolá rozhodnutí o dočasném odnětí celních preferencí předtím, než toto rozhodnutí nabude účinku, pominou-li důvody dočasného odnětí.
(28)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(29)
Poradní postup by se měl používat pro přijímání prováděcích aktů o pozastavení celních preferencí v souvislosti s některými třídami systému GSP ve vztahu k zvýhodněným zemím a o zahájení postupu dočasného odnětí, s přihlédnutím k povaze a dopadu uvedených aktů.
(30)
Přezkumný postup by se měl používat pro přijímání prováděcích aktů o ochranných šetřeních a o pozastavení preferenčních režimů, pokud může dovoz způsobit závažné narušení trhu Unie.
(31)
V zájmu zajištění integrity a řádného fungování systému by Komise měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se dočasných odnětí v důsledku nedodržování celních postupů a povinností vzhledem k naléhavým důvodům nezbytné.
(32)
V zájmu zajištění stabilního rámce pro hospodářské subjekty by Komise měla po skončení maximálního období šesti měsíců přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se ukončení nebo prodloužení dočasných odnětí v důsledku nedodržování celních postupů a povinností vzhledem k naléhavým důvodům nezbytné.
(33)
Komise by rovněž měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se ochranných šetření nezbytné vzhledem k naléhavým důvodům spočívajícím ve zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii, které by bylo obtížné napravit.
(34)
Komise by měla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o účincích systému podle tohoto nařízení. Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost by Komise měla podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho uplatňování a posoudit potřebu přezkumu systému, včetně zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a ustanovení o dočasném odnětí preferencí, s ohledem na boj proti terorismu a mezinárodní normy o transparentnosti a výměně informací v daňové oblasti. Ve zprávě by Komise měla přihlédnout k dopadům na rozvojové, obchodní a finanční potřeby zvýhodněných zemí. Zpráva by rovněž měla zahrnovat podrobnou analýzu dopadu tohoto nařízení na obchod a příjmy Unie z cel, se zvláštní pozorností věnovanou účinkům na zvýhodněné země. V příslušných případech by také měla být posouzena shoda s hygienickými a rostlinolékařskými právními předpisy Unie. Zpráva by také měla zahrnovat analýzu účinků systému s ohledem na dovoz biopaliv a na hlediska udržitelnosti.
(35)
Nařízení (ES) č. 732/2008 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
1. Systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) se použije v souladu s tímto nařízením.
2. Toto nařízení stanoví tyto celní preference v rámci systému:
a)
obecný režim;
b)
zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+) a
c)
zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země („Vše kromě zbraní“ (EBA)).
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„systémem GSP“ všeobecný systém preferencí, jehož prostřednictvím Unie poskytuje preferenční přístup na svůj trh na základě jakéhokoliv z preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2;
b)
„zeměmi“ země a území, které mají celní správu;
c)
„způsobilými zeměmi“ všechny rozvojové země uvedené v příloze I;
d)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci systému GSP“ země zvýhodněné v rámci obecného režimu, které jsou uvedeny v příloze II;
e)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu GSP+“ země zvýhodněné v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, které jsou uvedeny v příloze III;
f)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu EBA“ země zvýhodněné v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, které jsou uvedeny v příloze IV;
g)
„cly společného celního sazebníku“ cla uvedená v druhé části přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (8), s výjimkou cel stanovených v rámci celních kvót;
h)
„třídou“ kterákoli třída společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87;
i)
„kapitolou“ kterákoli kapitola společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87;
j)
„třídou systému GSP“ třída uvedená v příloze V a stanovená na základě tříd kapitol společného celního sazebníku;
k)
„preferenčním ujednáním pro přístup na trh“ preferenční přístup na trh Unie prostřednictvím obchodní dohody, a to buď prozatímně uplatňované, nebo trvale platné, či prostřednictvím autonomních preferencí poskytovaných Unií;
l)
„účinným prováděním“ úplné plnění všech závazků a povinností vyplývajících z mezinárodních úmluv uvedených v příloze VIII takovým způsobem, aby bylo zaručeno naplnění všech zásad, cílů a práv, jež tyto úmluvy zaručují.
Článek 3
1. Seznam způsobilých zemí je uveden v příloze I.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy I s ohledem na změny mezinárodního statusu nebo klasifikace zemí.
3. Komise oznámí dotčené způsobilé zemi všechny příslušné změny jejího statusu v rámci systému.
KAPITOLA II
OBECNÝ REŽIM
Článek 4
1. Způsobilá země využívá celní preference poskytované v rámci obecného režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a), pokud
a)
není během tří po sobě následujících let před aktualizací seznamu zvýhodněných zemí zařazena Světovou bankou mezi země s vysokými nebo vyššími středními příjmy nebo
b)
nevyužívá preferenční ujednání pro přístup na trh, které poskytuje stejné nebo výhodnější celní preference jako systém v podstatě pro veškerý obchod.
2. Ustanovení odst. 1 písm. a) a b) se nevztahují na nejméně rozvinuté země.
3. Aniž je dotčen odst. 1 písm. b), ustanovení odst. 1 písm. a) se do 21. listopadu 2014 nepoužije v případě zemí, které do 20. listopadu 2012 parafovaly dvoustrannou dohodu s Unií o preferenčním přístupu na trh, která poskytuje stejné nebo výhodnější celní preference jako systém v podstatě pro veškerý obchod, avšak ještě se neuplatňuje.
Článek 5
1. Seznam zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které splňují kritéria stanovená v článku 4, je uveden v příloze II.
2. Do 1. ledna každého roku po vstupu tohoto nařízení v platnost přezkoumá Komise přílohu II. Aby měly země zvýhodněné v rámci systému GSP a hospodářské subjekty dostatek času na řádné přizpůsobení změně statusu země v rámci systému:
a)
použije se rozhodnutí o vynětí zvýhodněné země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) od jednoho roku ode dne vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost;
b)
rozhodnutí o vynětí zvýhodněné země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a na základě čl. 4 odst. 1 písm. b) se použije od dvou let ode dne použitelnosti preferenčního režimu přístupu na trh.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 tohoto článku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy II na základě kritérií stanovených v článku 4.
4. Komise oznámí dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému GSP případné změny jejího statusu v rámci systému.
Článek 6
1. Produkty, na něž se vztahuje obecný režim podle čl. 1 odst. 2 písm. a), jsou uvedeny v příloze V.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy V, aby do ní byly zapracovány změny, které budou nezbytné v důsledku úprav kombinované nomenklatury.
Článek 7
1. Cla společného celního sazebníku pro produkty uvedené v příloze V jako necitlivé produkty se s výjimkou zemědělských složek zcela pozastavují.
2. Valorická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty se snižují o 3,5 procentního bodu. U produktů v rámci třídy systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V toto snížení činí 20 %.
3. Pokud sazby preferenčních cel vypočítané v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 732/2008 o valorických clech společného celního sazebníku platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost stanoví pro produkty uvedené v odstavci 2 tohoto článku sazební snížení vyšší než 3,5 procentního bodu, použijí se uvedená preferenční cla i nadále.
4. Specifická cla společného celního sazebníku jiná než minimální nebo maximální cla pro produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty se snižují o 30 %.
5. Pokud cla společného celního sazebníku pro produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty zahrnují valorická i specifická cla, specifická cla se nesnižují.
6. Pokud cla snížená v souladu s odstavci 2 a 4 stanoví maximální clo, toto maximální clo se nesnižuje. Pokud je u těchto cel stanoveno minimální clo, toto minimální clo se nepoužije.
Článek 8
1. Celní preference uvedené v článku 7 se pozastavují v případě produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci systému GSP a patřících do určité třídy systému GSP, pokud průměrná hodnota těchto produktů dovážených do Unie z dotčené země zvýhodněné v rámci systému GSP přesahuje po dobu tří po sobě jdoucích let prahové hodnoty uvedené v příloze VI. Prahové hodnoty se vypočítají v procentech z celkové hodnoty dovozu týchž produktů do Unie ze všech zemí zvýhodněných v rámci systému GSP.
2. Před uplatněním celních preferencí stanovených tímto nařízením přijme Komise prováděcí akt v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2, které stanoví seznam tříd systému GSP, pro které se pozastavují celní preference uvedené v článku 7 ve vztahu k zemi zvýhodněné v rámci systému GSP. Tento prováděcí akt se použije od 1. ledna 2014.
3. Komise každé tři roky přezkoumá seznam podle odstavce 2 tohoto článku a přijme prováděcí akt v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2, za účelem pozastavení nebo obnovení celních preferencí podle článku 7. Tento prováděcí akt se použije od 1. ledna roku následujícího po jeho vstupu v platnost.
4. Seznam podle odstavců 2 a 3 tohoto článku se stanoví na základě údajů dostupných k 1. září roku, v němž se provádí přezkum, a k 1. září dvou let předcházejících roku přezkumu. Zohlední dovoz ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP uvedených v příloze II ve znění platném v dané době. Nezohlední se však hodnota dovozu ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které v den použitelnosti pozastavení již nevyužívají celní preference podle čl. 4 odst. 1 písm. b).
5. Komise oznámí dotčené zemi prováděcí akt přijatý podle odstavců 2 a 3.
6. Pokud se příloha II změní podle kritérií stanovených v článku 4, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy VI, aby došlo k přizpůsobení možností uvedených v dotyčné příloze tak, aby byla zachována poměrně stejná váha odstupňovaných tříd produktů vymezených v odstavci 1 tohoto článku.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ POBÍDKOVÝ REŽIM PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ A ŘÁDNOU SPRÁVU VĚCÍ VEŘEJNÝCH
Článek 9
1. Země zvýhodněná v rámci systému GSP může využívat celní preference zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle čl. 1 odst. 2 písm. b), pokud
a)
je považována za zranitelnou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému, jak vymezuje příloha VII;
b)
ratifikovala veškeré úmluvy uvedené v příloze VIII (dále jen „příslušné úmluvy“) a nejnovější závěry monitorovacích orgánů podle uvedených úmluv (dále jen „příslušné monitorovací orgány“) nezjistí závažné nedostatky v účinném provádění žádné z těchto úmluv;
c)
v souvislosti s jakoukoli z příslušných úmluv nevznesla výhradu, která je zakázána podle jakékoliv z uvedených úmluv nebo která je pro účely tohoto článku považována za neslučitelnou s předmětem a účelem uvedené úmluvy.
Pro účely tohoto článku se výhrady nepovažují za neslučitelné s předmětem a účelem úmluvy, ledaže
i)
tak určil postup výslovně stanovený pro tento účel podle úmluvy nebo
ii)
v případě neexistence takového postupu vznesla Unie, pokud je smluvní stranou úmluvy, nebo kvalifikovaná většina členských států, které jsou smluvními stranami úmluvy, v souladu se svými příslušnými pravomocemi stanovenými Smlouvami, vůči výhradě námitku z toho důvodu, že je neslučitelná s předmětem a účelem úmluvy a v souladu s Vídeňskou úmluvou o smluvním právu brání tomu, aby úmluva mezi nimi a státem předkládajícím výhradu vstoupila v platnost;
d)
zaváže se zachovat ratifikaci příslušných úmluv a zajistit jejich účinné provádění;
e)
bez výhrad přijme požadavky na podávání zpráv stanovené každou z úmluv a zaváže se přijmout podmínky pravidelného sledování a přezkumu výsledků provádění v souladu s ustanoveními příslušných úmluv a
f)
zaváže se zapojit do postupu sledování podle článku 13 a zajišťovat potřebnou součinnost.
2. Pokud se příloha II změní, Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy VII, aby došlo k přezkoumání prahových hodnot zranitelnosti uvedených v příloze VII bodě 1 písm. b) tak, aby byla zachována poměrně stejná váha jako u prahové hodnoty zranitelnosti vypočítané v souladu s přílohou VII.
Článek 10
1. Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných se poskytne, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
země zvýhodněná v rámci systému GSP podala příslušnou žádost a
b)
posouzení žádosti ukáže, že žádající země splňuje podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1.
2. Žádající země předloží Komisi svou žádost v písemné podobě. V žádosti musí být uvedeny veškeré informace o ratifikaci příslušných úmluv a musí rovněž obsahovat závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f).
3. Po obdržení žádosti o ní Komise uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komisi je po posouzení žádosti svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení nebo změny přílohy III, aby byl zařazením dané země do seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ poskytnut žádající zemi zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
5. Pokud země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ již nesplňuje podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. a) nebo c), nebo odvolá některý ze svých závazků uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f), je Komisi svěřena pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy III, aby byla uvedená země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ vyňata.
6. Komise sdělí žádající zemi rozhodnutí přijaté podle odstavců 4 a 5 tohoto článku po provedení změny v příloze III a jejím zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Pokud je žádající zemi zvláštní pobídkový režim poskytnut, je tato země uvědomena o dni, k němuž příslušný akt v přenesené pravomoci vstupuje v platnost.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel pro poskytnutí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, zejména s ohledem na lhůty a předkládání a zpracovávání žádostí.
Článek 11
1. Produkty zařazené do zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných jsou uvedeny v příloze IX.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy IX, aby byly zohledněny změny kombinované nomenklatury týkající se produktů uvedených v této příloze.
Článek 12
1. Valorická cla společného celního sazebníku na všechny produkty uvedené v příloze IX, které pocházejí ze země zvýhodněné v rámci režimu GSP+, se pozastavují.
2. Specifická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v odstavci 1 se zcela pozastavují s výjimkou produktů, pro které společný celní sazebník obsahuje rovněž valorická cla. U produktů kódu kombinované nomenklatury 1704 10 90 se specifické clo omezuje na 16 % celní hodnoty.
Článek 13
1. Ode dne poskytnutí celních preferencí v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných Komise přezkoumává stav ratifikace příslušných úmluv a sleduje jejich účinné provádění, jakož i spolupráci s příslušnými monitorovacími orgány prostřednictvím zkoumání závěrů a doporučení uvedených monitorovacích orgánů.
2. Zvýhodněné země v rámci režimu GSP+ v tomto ohledu spolupracují s Komisí a poskytují veškeré informace potřebné k posouzení toho, jak dodržují závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) a jaká je v této zemi situace, pokud jde o ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. c).
Článek 14
1. Do 1. ledna 2016 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o stavu ratifikace příslušných úmluv, dodržování případných oznamovacích povinností podle uvedených úmluv zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu GSP+ a stavu jejich účinného provádění.
2. Zpráva obsahuje
a)
závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů týkající se každé země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ a
b)
závěry Komise, zda každá země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ respektuje své závazky dodržovat oznamovací povinnosti, spolupracovat s příslušnými monitorovacími orgány v souladu s příslušnými úmluvami a zajišťovat jejich účinné provádění.
Zpráva může obsahovat jakékoli informace, které Komise považuje za vhodné.
3. Při vypracování závěrů ohledně účinného provádění příslušných úmluv posoudí Komise závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů a, aniž jsou dotčeny jiné zdroje, informace poskytnuté třetími stranami, včetně informací od občanské společnosti, sociálních partnerů, Evropského parlamentu nebo Rady.
Článek 15
1. Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných se dočasně odejme v případě všech nebo některých produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci režimu GSP+, pokud uvedená země v praxi nedodržuje své závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ vznesla výhradu, která je zakázána podle jakékoliv z příslušných úmluv nebo která je neslučitelná s předmětem a účelem uvedené úmluvy podle čl. 9 odst. 1 písm. c).
2. Je na zemi zvýhodněné v rámci režimu GSP+, aby prokázala, že dodržuje své povinnosti vyplývající ze závazků uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) a dbá, aby se neocitla v situaci uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. c).
3. Pokud má Komise na základě závěrů zprávy podle článku 14 nebo na základě dostupných důkazů důvodné pochybnosti, že určitá země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ nedodržuje své závazky podle čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo vznesla výhradu, která je zakázána jakoukoliv z příslušných úmluv nebo není slučitelná s předmětem a účelem uvedené úmluvy podle čl. 9 odst. 1 písm. c), přijme v souladu s poradním postupem podle čl. 39 odst. 2 prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí celních preferencí poskytovaných v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Komise o tom uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropské unie příslušné oznámení a uvědomí o tom dotčenou zemi zvýhodněnou v rámci režimu GSP+. Toto oznámení
a)
uvede příčiny důvodných pochybností ohledně dodržování závazků přijatých dotčenou zemí zvýhodněnou v rámci režimu GSP+ podle čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo ohledně existence výhrady zakázané podle jakékoliv z příslušných úmluv nebo neslučitelné s předmětem a účelem uvedené úmluvy, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 1 c), jež mohou zpochybnit její právo nadále využívat celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, a
b)
stanoví lhůtu ne delší než šest měsíců ode dne zveřejnění oznámení, během níž dotyčná země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ předloží své připomínky.
5. Komise poskytne dotyčné zvýhodněné zemi příležitost, aby všemi možnými způsoby spolupracovala během období uvedeného v odst. 4 písm. b).
6. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné včetně závěrů a doporučení příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
7. Do tří měsíců od uplynutí lhůty stanovené v oznámení Komise rozhodne
a)
ukončit postup dočasného odnětí nebo
b)
dočasně odejmout celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
8. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění neodůvodňují dočasné odnětí, přijme v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 prováděcí akt za účelem ukončení postupu dočasného odnětí. Tento prováděcí akt vychází mimo jiné ze získaných důkazů.
9. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění odůvodňují dočasné odnětí z důvodů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy III, aby byly dočasně odňaty celní preference poskytnuté ve zvláštním pobídkovém režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b).
10. Pokud se Komise rozhodne pro dočasné odnětí, nabývá tento akt v přenesené pravomoci účinku šest měsíců po jeho přijetí.
11. Pokud důvody pro dočasné odnětí přestanou platit dříve, než akt v přenesené pravomoci podle odstavce 9 tohoto článku nabude účinku, je Komise zmocněna v souladu s postupem pro naléhavé případy podle článku 37 odvolat přijatý akt o dočasném odnětí celních preferencí.
12. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem pro dočasné odnětí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, zejména pokud jde o lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací a přezkum.
Článek 16
Pokud Komise shledá, že důvody pro dočasné odnětí celních preferencí uvedené v čl. 15 odst. 1 již neplatí, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy III s cílem obnovit celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ REŽIM PRO NEJMÉNĚ ROZVINUTÉ ZEMĚ
Článek 17
1. Způsobilá země využívá celní preference poskytované v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. c), pokud je dotyčná země zařazena OSN mezi nejméně rozvinuté země.
2. Komise tento seznam zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA průběžně přezkoumává na základě nejnovějších dostupných údajů. Pokud země zvýhodněná v rámci režimu EBA již nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, je Komisi svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy IV, aby byla daná země vyňata ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA po přechodném období tří let ode dne vstupu příslušného aktu v přenesené pravomoci v platnost.
3. Po dobu, než OSN zařadí novou nezávislou zemi mezi nejméně rozvinuté země, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy IV jakožto dočasné opatření k zařazení takové země do seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA.
Pokud OSN nezařadí novou nezávislou zemi mezi nejméně rozvinuté země v rámci prvního dostupného přezkumu kategorie nejméně rozvinutých zemí, je Komisi svěřena pravomoc okamžitě přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy IV, aby byla taková země vyňata z této přílohy, aniž se jí poskytne přechodné období uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
4. Komise oznámí dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému EBA případné změny jejího statusu v rámci systému.
Článek 18
1. Cla společného celního sazebníku na všechny produkty uvedené v kapitolách 1 až 97 kombinované nomenklatury, s výjimkou produktů uvedených v kapitole 93, pocházející ze země zvýhodněné v rámci systému EBA se zcela pozastavují.
2. Od 1. ledna 2014 do 30. září 2015 se při dovozu produktů čísla 1701 všeobecného celního sazebníku vyžaduje dovozní licence.
3. V souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 39 odst. 3 přijme Komise podrobná prováděcí pravidla k ustanovením odstavce 2 tohoto článku postupem podle článku 195 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (9).
KAPITOLA V
USTANOVENÍ O DOČASNÉM ODNĚTÍ, SPOLEČNÁ PRO VŠECHNY REŽIMY
Článek 19
1. Preferenční režimy uvedené v čl. 1 odst. 2 mohou být dočasně odňaty pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země, a to z kteréhokoli z těchto důvodů:
a)
závažné a systematické porušování zásad stanovených v úmluvách uvedených v příloze VIII části A;
b)
vývoz zboží vyrobeného odsouzenými ve věznicích;
c)
závažné nedostatky v oblasti celní kontroly při vývozu nebo tranzitu omamných látek (nepovolených látek nebo prekurzorů) nebo nedodržování mezinárodních úmluv v oblasti boje proti terorismu a praní peněz;
d)
závažné a systematické používání nekalých obchodních praktik včetně praktik nepříznivě ovlivňujících dodávky surovin, které mají nepříznivý dopad na výrobní odvětví Unie a které zvýhodněná země neřeší. V případě nekalých obchodní praktik, zakázaných nebo postižitelných podle dohod WTO, je použití tohoto článku založeno na předchozím rozhodnutí příslušného orgánu WTO v tomto smyslu;
e)
závažné a systematické narušování cílů regionálních rybářských organizací nebo jakýchkoli mezinárodních ujednání, jichž je Unie stranou a jež se týkají zachování a řízení rybolovných zdrojů.
2. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením se neodnímají podle odst. 1 písm. d) pro produkty, na něž se vztahují antidumpingová nebo vyrovnávací opatření podle nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (10) nebo nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (11), z příčin, které tato opatření odůvodňují.
3. Pokud Komise usoudí, že existují dostatečné důvody pro dočasné odnětí celních preferencí poskytnutých v rámci kteréhokoli preferenčního režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 na základě příčin uvedených v odstavci 1 tohoto článku, přijme prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2. Komise o tomto prováděcím aktu uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o zahájení postupu dočasného odnětí a uvědomí o tom dotyčnou zvýhodněnou zemi. Toto oznámení
a)
obsahuje dostatečné důvody pro prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí podle odstavce 3 a
b)
stanoví, že Komise bude sledovat a hodnotit situaci v dotyčné zvýhodněné zemi po dobu šesti měsíců ode dne zveřejnění oznámení.
5. Komise poskytne dotčené zvýhodněné zemi příležitost, aby všemi možnými způsoby spolupracovala během období sledování a hodnocení.
6. Komise si dle potřeby vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné například včetně dostupných posouzení, komentářů, rozhodnutí, doporučení a závěrů příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
7. Do tří měsíců po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4 písm. b) předloží Komise zprávu o svých zjištěních a závěrech dotčené zvýhodněné zemi. Zvýhodněná země má právo předložit své připomínky ke zprávě. Lhůta pro předložení připomínek nepřesáhne jeden měsíc.
8. Do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4 písm. b) Komise rozhodne
a)
ukončit postup dočasného odnětí nebo
b)
dočasně odejmout celní preference poskytované v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
9. Pokud Komise usoudí, že příslušné závěry neodůvodňují dočasné odnětí, přijme prováděcí akt v souladu s poradním postupem podle čl. 39 odst. 2 o ukončení dočasného odnětí.
10. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění odůvodňují dočasné odnětí z příčin uvedených v odstavci 1 tohoto článku, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn příloh II, III nebo IV, aby byly dočasně odňaty celní preference poskytnuté v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
11. Přijatý akt v případech uvedených v odstavcích 9 a 10 musí být podložen mimo jiné získanými důkazy.
12. Pokud se Komise rozhodne pro dočasné odnětí, nabývá tento akt v přenesené pravomoci účinku šest měsíců po jeho přijetí.
13. Pokud důvody pro dočasné odnětí přestanou platit dříve, než akt v přenesené pravomoci podle odstavce 10 tohoto článku nabude účinku, je Komise oprávněna v souladu s postupem pro naléhavé případy podle článku 37 odvolat přijatý akt o dočasném odnětí celních preferencí.
14. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem dočasného pozastavení všech režimů, zejména pokud jde o lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací a přezkum.
Článek 20
Pokud Komise shledá, že důvody pro dočasné odnětí celních preferencí uvedené v čl. 19 odst. 1 již neplatí, je jí svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn příloh II, III nebo IV, aby byly obnoveny celní preference poskytované v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 21
1. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením mohou být pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země dočasně odňaty v případě podvodu, nesrovnalostí nebo systematických nedostatků při dodržování nebo zajišťování dodržování pravidel týkajících se původu zboží a souvisejících postupů nebo při poskytování správní spolupráce požadované pro účely provádění a kontroly dodržování preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Správní spolupráce podle odstavce 1 vyžaduje mimo jiné, aby zvýhodněná země
a)
sdělovala Komisi informace, které jsou nezbytné k provádění pravidel týkajících se původu zboží a ke kontrole jejich dodržování, a aktualizovala je;
b)
byla nápomocna Unii tím, že provede na žádost celních orgánů členských států následnou kontrolu původu zboží, a včas sdělila výsledky kontroly Komisi;
c)
byla nápomocna Unii tím, že umožní Komisi v koordinaci a v úzké spolupráci s příslušnými orgány členských států uskutečňovat mise Unie pro správní a vyšetřovací spolupráci v uvedené zemi za účelem ověření pravosti dokladů nebo přesnosti informací, které jsou rozhodující pro poskytování preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2;
d)
prováděla nebo zařizovala vhodná šetření, která mají odhalovat a předcházet porušování pravidel týkajících se původu zboží;
e)
dodržovala pravidla týkající se původu zboží nebo zajišťovala jejich dodržování, pokud jde o regionální kumulaci ve smyslu nařízení (EHS) č. 2454/93, vztahuje-li se na danou zemi a
f)
byla nápomocna Unii při ověřování činnosti, pokud existuje podezření na podvod týkající se původu zboží, přičemž existenci podvodu lze předpokládat, pokud dovoz produktů v rámci preferenčních režimů stanovených tímto nařízením významně překročí obvyklou úroveň vývozu ze zvýhodněné země.
3. Pokud Komise usoudí, že existují dostatečné důkazy odůvodňující dočasné odnětí z příčin uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, rozhodne v souladu s postupem pro naléhavé případy uvedeným v čl. 39 odst. 4 o dočasném odejmutí celních preferencí poskytnutých v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země.
4. Před přijetím takového rozhodnutí uveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie oznámení uvádějící příčiny důvodných pochybností ohledně dodržování odstavců 1 a 2, jež mohou zpochybnit právo zvýhodněné země nadále využívat výhody poskytované tímto nařízením.
5. Komise uvědomí dotyčnou zvýhodněnou zemi o veškerých rozhodnutích přijatých v souladu s odstavcem 3 předtím, než nabudou účinku.
6. Trvání dočasného odnětí nepřekročí šest měsíců. Nejpozději na konci této lhůty Komise rozhodne v souladu s postupem pro naléhavé případy uvedeným v čl. 39 odst. 4, zda dočasné odnětí zruší, nebo prodlouží dobu jeho trvání.
7. Členské státy sdělí Komisi všechny náležité informace, které mohou odůvodňovat dočasné odnětí celních preferencí nebo jeho prodloužení.
KAPITOLA VI
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE OCHRANNÝCH A KONTROLNÍCH OPATŘENÍ
ODDÍL I
Obecná ochranná opatření
Článek 22
1. Pokud se produkt pocházející ze země zvýhodněné v rámci kteréhokoli z preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 dováží v množstvích nebo za ceny, které způsobují nebo by mohly způsobit závažné potíže výrobcům v Unii, kteří vyrábějí obdobné nebo přímo konkurující produkty, mohou být běžná cla společného celního sazebníku na uvedený produkt znovu zavedena.
2. Pro účely této kapitoly se „obdobným produktem“ rozumí produkt, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech posuzovanému produktu, nebo, pokud takový produkt neexistuje, jiný produkt, který, ačkoli není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti, jež se úzce podobají vlastnostem posuzovaného produktu.
3. Pro účely této kapitoly se „zúčastněnými stranami“ rozumějí strany, které se podílejí na výrobě, distribuci nebo prodeji dovážených produktů podle odstavce 1 a obdobných nebo přímo konkurujících produktů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem přijímání obecných ochranných opatření zejména s ohledem na lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací, zveřejňování, ověřování, inspekce na místě a přezkum.
Článek 23
Má se za to, že závažné potíže existují v případě, kdy dojde k zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii. Při zkoumání, zda takové zhoršení nastalo, přihlíží Komise mimo jiné k těmto faktorům týkajícím se výrobců v Unii, pokud jsou takové informace k dispozici:
a)
podíl na trhu;
b)
výroba;
c)
zásoby;
d)
výrobní kapacita;
e)
úpadky;
f)
ziskovost;
g)
využití kapacity;
h)
zaměstnanost;
i)
dovoz;
j)
ceny.
Článek 24
1. Komise prověří, zda by měla být znovu zavedena běžná cla společného celního sazebníku, pokud existuje dostatek přímých důkazů, že jsou splněny podmínky čl. 22 odst. 1.
2. Šetření se zahájí na žádost členského státu, jakékoli právnické osoby nebo jakéhokoli sdružení bez právní subjektivity jednajícího jménem výrobců v Unii, nebo z vlastní iniciativy Komise, pokud je na základě faktorů uvedených v článku 23 zřejmé, že existuje dostatek přímých důkazů odůvodňujících zahájení šetření. Žádost o zahájení šetření musí obsahovat důkazy, že jsou splněny podmínky pro uložení ochranného opatření stanovené v čl. 22 odst. 1. Žádost se předkládá Komisi. Komise pokud možno přezkoumá správnost a přiměřenost důkazů obsažených v žádosti, aby zjistila, zda existuje dostatek věrohodných důkazů odůvodňujících zahájení šetření.
3. Je-li zřejmé, že existuje dostatek věrohodných důkazů odůvodňujících zahájení řízení, zveřejní Komise oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Zahájení se uskuteční do jednoho měsíce od obdržení žádosti podle odstavce 2. V případě zahájení šetření poskytne oznámení veškeré potřebné údaje o postupu a lhůtách včetně využití úředníka pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod Evropské komise.
4. Šetření včetně procesních kroků uvedených v článcích 25, 26 a 27 se ukončí do dvanácti měsíců od jeho zahájení.
Článek 25
V řádně odůvodněných naléhavých případech týkajících se zhoršování hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii, jejichž náprava by byla obtížná, a pokud by prodlení mohlo způsobit škodu, je Komise zmocněna přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty v souladu s postupem pro naléhavé případy podle čl. 39 odst. 4 za účelem obnovení běžných cel společného celního sazebníku na období až 12 měsíců.
Článek 26
Pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 22 odst. 1, přijme Komise v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 prováděcí akt, kterým se znovu zavedou cla společného celního sazebníku. Tento prováděcí akt vstoupí v platnost do jednoho měsíce ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 27
Pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že podmínky stanovené v čl. 22 odst. 1 nejsou splněny, přijme Komise prováděcí akt za účelem ukončení šetření a dalšího postupu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3. Tento prováděcí akt bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Šetření se považuje za ukončené, jestliže v období stanoveném v čl. 24 odst. 4 není zveřejněn žádný prováděcí akt, a případná naléhavá preventivní opatření automaticky zanikají. Všechna cla společného celního sazebníku vybraná v důsledku těchto prozatímních opatření se vracejí.
Článek 28
Cla společného celního sazebníku budou znovu zavedena, pokud je nezbytné zapůsobit proti zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii nebo pokud přetrvává hrozba takového zhoršení. Doba, na kterou mohou být cla znovu zavedena, nepřesáhne tři roky, ledaže je v řádně odůvodněných případech prodloužena.
ODDÍL II
Ochranná opatření v odvětvích textilu, zemědělství a rybolovu
Článek 29
1. Aniž jsou dotčena ustanovení oddílu I této kapitoly, dne 1. ledna každého roku Komise z vlastního podnětu a v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 přijme prováděcí akt za účelem zrušení celních preferencí uvedených v článcích 7 a 12 pro produkty zařazené ve třídách systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V nebo pro produkty spadající pod kódy kombinované nomenklatury 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 a 3824 90 97, pokud tyto dovážené produkty uvedené v příloze V nebo IX, podle toho, která se má použít, pocházejí ze zvýhodněné země a jejich celkový objem
a)
vzroste nejméně o 13,5 % z hlediska množství (objemu) ve srovnání s předchozím kalendářním rokem, nebo
b)
v případě produktů zařazených ve třídách systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V, překročí podíl uvedený v příloze VI bodě 2 z hodnoty dovozu produktů tříd systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V do Unie ze všech zemí a území uvedených v příloze II během kteréhokoli období dvanácti měsíců.
2. Odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na země zvýhodněné v rámci režimu EBA ani na země, jejichž podíl na dovozu příslušných produktů uvedených v čl. 29 odst. 1 nepřesahuje 6 % celkového dovozu totožných produktů uvedených příloze V nebo IX, podle toho, která se má použít, do Unie.
3. Zrušení celních preferencí nabývá účinku dva měsíce po dni zveřejnění příslušného aktu Komise v tomto smyslu v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 30
Aniž je dotčen oddíl I této kapitoly, pokud dovoz produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU působí nebo by mohl způsobit závažné narušení trhů Unie, zejména v jednom nebo více nejvzdálenějších regionech, nebo regulačních mechanismů těchto trhů, přijme Komise z vlastního podnětu nebo na základě žádosti členského státu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 prováděcí akt za účelem pozastavení preferenčního režimu pro dotyčné produkty, a to po konzultaci s výborem pro společnou organizaci příslušného trhu se zemědělskými produkty nebo produkty rybolovu.
Článek 31
Komise dotčenou zvýhodněnou zemi co nejdříve uvědomí o všech rozhodnutích přijatých v souladu s články 29 nebo 30 předtím, než nabudou účinku.
ODDÍL III
Kontrolní opatření v odvětvích zemědělství a rybolovu
Článek 32
1. Aniž je dotčen oddíl I této kapitoly, mohou být produkty kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 pocházející ze zvýhodněných zemí předmětem zvláštních kontrolních mechanismů, aby se zamezilo narušení trhu Unie. Po konzultaci s výborem pro společnou organizaci příslušného trhu se zemědělskými produkty nebo produkty rybolovu Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 přijme prováděcí akt v tom smyslu, zda se má tento zvláštní kontrolní mechanismus použít a na které produkty se má vztahovat.
2. Pokud se oddíl I této kapitoly uplatní na produkty kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 pocházející ze zvýhodněných zemí, potom se období uvedené v čl. 24 odst. 4 tohoto nařízení zkrátí na dva měsíce v těchto případech:
a)
pokud dotyčná zvýhodněná země nezajišťuje dodržování pravidel týkajících se původu zboží nebo neposkytuje správní spolupráci podle článku 21 nebo
b)
pokud dovoz produktů kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 v rámci preferenčních režimů poskytnutých podle tohoto nařízení významně překročí obvyklou úroveň vývozu z dotčené zvýhodněné země.
KAPITOLA VII
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 33
1. Aby mohly využívat celní preference, musí produkty, pro něž se o tyto celní preference žádá, pocházet ze zvýhodněné země.
2. Pro účely preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení jsou pravidla týkající se původu ohledně definice pojmu „původní produkty“, související postupy a metody správní spolupráce stanovena v nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 34
1. Pokud je sazba valorického cla u jednotlivého dovozního prohlášení snížena v souladu s tímto nařízením na 1 % nebo méně, ukládání tohoto cla se zcela pozastaví.
2. Pokud je sazba specifického cla u jednotlivého dovozního prohlášení snížena v souladu s tímto nařízením nejvýše na 2 EUR pro každou částku vypočítanou v eurech, ukládání tohoto cla se zcela pozastaví.
3. S výhradou ustanovení odstavců 1 a 2 se konečná sazba preferenčního cla vypočtená podle tohoto nařízení zaokrouhlí dolů na jedno desetinné místo.
Článek 35
1. Statistickým zdrojem, který se má používat pro účely tohoto nařízení, jsou statistiky zahraničního obchodu Komise (Eurostatu).
2. Členské státy zašlou Komisi (Eurostatu) své statistické údaje o produktech propuštěných do celního režimu volného oběhu v rámci celních preferencí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi (12). Tyto údaje s odkazy na kódy kombinované nomenklatury a případně na kódy TARIC, uspořádané podle země původu, uvádějí hodnoty, množství a případné doplňkové jednotky požadované v souladu s definicemi obsaženými v uvedeném nařízení. V souladu s čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení předávají členské státy tyto statistické údaje nejpozději do 40 dnů po konci každého měsíčního referenčního období. V zájmu usnadnění informování a zvýšení transparentnosti Komise také zajistí, aby byly relevantní statistické údaje pro jednotlivé třídy systému GSP pravidelně k dispozici ve veřejně přístupné databázi.
3. V souladu s článkem 308d) nařízení (EHS) č. 2454/93 sdělují členské státy Komisi na její žádost údaje o množstvích a hodnotě produktů propuštěných během předchozích měsíců do volného oběhu v rámci celních preferencí. Tyto údaje zahrnují produkty uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
4. Komise v úzké spolupráci s členskými státy sleduje dovoz produktů kódů kombinované nomenklatury 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 a 3824 90 97 za účelem určení, zda jsou splněny podmínky uvedené v článcích 22, 29 a 30.
Článek 36
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 a 22 je svěřena Komisi na dobu neurčitou od 20. listopadu 2012.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článcích 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 nebo 22 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 a 22 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v č. 36 odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.
Článek 38
1. Informace získané na základě tohoto nařízení se použijí pouze k účelu, k němuž byly vyžádány.
2. Informace důvěrné povahy ani informace, které jsou důvěrně sděleny na základě tohoto nařízení, nesmějí být zveřejněny bez zvláštního povolení od poskytovatele těchto informací.
3. V každé žádosti o důvěrné zacházení se uvedou důvody, proč je informace důvěrná. Nechce-li ten, kdo informaci poskytl, povolit její zveřejnění ani její sdělení v obecné nebo souhrnné formě a prokáže-li se, že žádost o důvěrné zacházení není důvodná, nemusí být informace brána v úvahu.
4. Informace je v každém případě považována za důvěrnou, pokud by její sdělení mohlo mít závažný nepříznivý účinek na toho, kdo ji poskytl nebo je jejím zdrojem.
5. Odstavce 1 až 4 nevylučují, aby se orgány Unie odvolávaly na obecné informace a zejména na důvody, na kterých jsou založena rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení. Orgány Unie však musí přihlížet k oprávněným zájmům dotčených fyzických a právnických osob na zachování jejich obchodního tajemství.
Článek 39
1. Komisi je nápomocen Výbor pro všeobecné celní preference zřízený nařízením (ES) č. 732/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Výbor může zkoumat všechny záležitosti týkající se uplatňování tohoto nařízení, které mu přednese Komise, nebo pokud o to požádá členský stát.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 40
Do 1. ledna 2016 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o účincích systému za období posledních dvou let a všech preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Do 21. listopadu 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení. V případě potřeby ke zprávě připojí legislativní návrh.
Článek 41
Nařízení (ES) č. 732/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze X.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
1. Jakékoli šetření nebo postup dočasného odnětí zahájené a neukončené podle nařízení (ES) č. 732/2008 se automaticky zahájí znovu podle tohoto nařízení s výjimkou šetření nebo postupu týkajícího se zvýhodněné země v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle uvedeného nařízení, pokud se šetření týká pouze výhod poskytnutých v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Takové šetření se však automaticky zahájí znovu, pokud tatáž zvýhodněná země požádá o zvláštní pobídkový režim podle tohoto nařízení před 1. lednem 2015.
2. Informace obdržené v průběhu šetření zahájeného a neukončeného podle nařízení (ES) č. 732/2008 se zohlední v jakémkoli znovu zahájeném šetření.
Článek 43
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 20. listopadu 2012.
Celní preference poskytnuté v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
3. Systém se použije do dne 31. prosince 2023. Den ukončení použitelnosti se však nevztahuje na zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země ani na žádná jiná ustanovení tohoto nařízení, pokud se uplatňují ve spojení s uvedeným režimem.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 978/2012
(2012. gada 25. oktobris)
par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
tā kā:
(1)
Kopš 1971. gada Kopiena saskaņā ar savu vispārējo tarifa preferenču sistēmu ir piešķīrusi tirdzniecības preferences jaunattīstības valstīm.
(2)
Savienības kopējā tirdzniecības politikā ir jāievēro principi un ar to ir jācenšas īstenot mērķus, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā paredzētajos vispārīgos noteikumos par Savienības ārējo darbību.
(3)
Savienības mērķis ir noteikt un īstenot kopējās politikas un darbības, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību, lai sasniegtu galveno mērķi - izskaust nabadzību.
(4)
Savienības kopējai tirdzniecības politikai ir jāatbilst Savienības politikas mērķiem attīstības sadarbības jomā, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā, un jāveicina to sasniegšana, jo īpaši nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas attīstības, kā arī labas pārvaldības sekmēšana jaunattīstības valstīs. Tai ir jāatbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) prasībām, jo īpaši saskaņā ar Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT) 1979. gadā pieņemto Lēmumu par jaunattīstības valstu diferencētu un labvēlīgāku režīmu, savstarpību un aktīvāku līdzdalību (“Veicināšanas klauzula”), saskaņā ar kuru PTO locekļi var jaunattīstības valstīm piemērot diferencētu un labvēlīgāku režīmu.
(5)
Komisijas 2004. gada 7. jūlija paziņojumā “Jaunattīstības valstis, starptautiskā tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība: Kopienas vispārējo preferenču sistēmas (VPS) uzdevumi desmitgadei no 2006. gada līdz 2015. gadam” ir izklāstītas pamatnostādnes par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2006. gada līdz 2015. gadam.
(6)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (2008. gada 22. jūlijs) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra (2), kas pagarināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 512/2011 (2011. gada 11. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (3), paredz, ka vispārējo tarifa preferenču sistēmu (“sistēma”) piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim vai līdz brīdim, kamēr sistēmu piemēro saskaņā ar šo regulu, atkarībā no tā, kas iestājas agrāk. Pēc tam sistēmu vajadzētu turpināt piemērot desmit gadus no šajā regulā noteikto preferenču piemērošanas dienas, izņemot īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm, kuru vajadzētu turpināt piemērot, nenosakot termiņa izbeigšanās datumu.
(7)
Sniedzot preferenciālu piekļuvi Savienības tirgum, sistēmai būtu jāatbalsta jaunattīstības valstis to centienos samazināt nabadzību un veicināt labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību, palīdzot tām ar starptautisku tirdzniecību gūt papildu ienākumus, kurus tās var atkal ieguldīt savā attīstībā, un turklāt diversificēt to ekonomikas. Sistēmā paredzētajām tarifa preferencēm vajadzētu būt vērstām uz palīdzību tām jaunattīstības valstīm, kurām ir lielākas attīstības, tirdzniecības un finansiālās vajadzības.
(8)
Sistēma sastāv no vispārējā režīma un diviem īpašiem režīmiem.
(9)
Vispārējais režīms būtu jāpiešķir visām tām jaunattīstības valstīm, kurām ir kopējas attīstības vajadzības un kuras ir līdzīgā ekonomiskās attīstības posmā. Valstīs, kuras Pasaules Banka ir klasificējusi kā valstis ar augstiem ienākumiem vai ar vidēji augstiem ienākumiem, ir tāds ienākumu līmenis uz vienu iedzīvotāju, kas tām ļauj sasniegt augstāku diversifikāciju bez sistēmas tarifa preferencēm. Minētās valstis ietver ekonomikas, kuras ir veiksmīgi pārgājušas no centralizētās uz tirgus ekonomiku. Tām nav tādas pašas attīstības, tirdzniecības un finansiālās vajadzības kā pārējām jaunattīstības valstīm, tās ir citā ekonomikas attīstības posmā, t. i., to situācija nav tāda pati kā neaizsargātākās jaunattīstības valstīs; un, lai novērstu nepamatotu diskrimināciju, tām jāpiemēro atšķirīgi nosacījumi. Turklāt, ja valstis ar augstiem ienākumiem vai ar vidēji augstiem ienākumiem izmanto sistēmas sniegtās tarifa preferences, tas palielina konkurences spiedienu uz eksportu no nabadzīgākām, neaizsargātākām valstīm un tādējādi minētajām neaizsargātākajām jaunattīstības valstīm var radīt nepamatotu slogu. Vispārējā režīmā tiek ņemts vērā, ka attīstības, tirdzniecības un finansiālās vajadzības var mainīties, un nodrošināts, ka režīms paliek atvērts, ja situācija valstī mainās.
Konsekvences labad tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar vispārējo režīmu, nevajadzētu attiecināt uz jaunattīstības valstīm, kurām Savienībā ir tāds preferenciālās tirgus piekļuves režīms, kas nodrošina vismaz tādu pašu tarifa preferenču līmeni, kādu būtībā visai tirdzniecībai nodrošina sistēma. Lai saņēmējvalsts un ekonomikas dalībnieki varētu laicīgi pielāgoties, vispārējais režīms būtu jāpiešķir vēl divus gadus pēc dienas, kad sāk piemērot preferenciālo tirgus piekļuves režīmu, un šis datums būtu jānorāda to vispārējā režīma saņēmējvalstu sarakstā.
(10)
Par sistēmas kritērijiem atbilstošām valstīm būtu jāuzskata valstis, kuras ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā, un valstis, kuras izmanto autonomu preferenciālo piekļuvi Savienības tirgum saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 732/2008, Padomes Regulu (EK) Nr. 55/2008 (2008. gada 21. janvāris), ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai (4), un Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2000 (2000. gada 18. septembris), ar kuru ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas (5). Par sistēmas kritērijiem atbilstošām valstīm nebūtu jāuzskata aizjūras teritorijas, kas asociētas ar Savienību, un to valstu aizjūras zemes un teritorijas, kuras nav uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā.
(11)
Īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai pamatā ir vienots ilgtspējīgas attīstības jēdziens, kā to atzīst starptautiskās konvencijās un instrumentos, piemēram, 1986. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Deklarācijā par tiesībām uz attīstību, 1992. gada Riodežaneiro Deklarācijā par vidi un attīstību, 1998. gada Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarācijā par pamatprincipiem un tiesībām darbā, 2000. gada ANO Tūkstošgades deklarācijā un 2002. gada Johannesburgas Deklarācijā par ilgtspējīgu attīstību. Līdz ar to tām jaunattīstības valstīm, kuras ir neaizsargātas diversifikācijas trūkuma un nepietiekamas integrācijas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā dēļ, būtu jāpiešķir papildu tarifa preferences saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, lai tām palīdzētu uzņemties īpašās nastas un pienākumus, kas rodas, ratificējot un efektīvi ieviešot starptautiskās pamatkonvencijas par cilvēktiesībām un darba tiesībām, vides aizsardzību un labu pārvaldību.
(12)
Preferences būtu jāizstrādā, lai veicinātu turpmāku ekonomikas izaugsmi un tādējādi pozitīvi ietekmētu vajadzību pēc ilgtspējīgas attīstības. Tādēļ saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu attiecīgajām saņēmējvalstīm būtu jāaptur ad valorem tarifi. Būtu jāaptur arī īpašie nodokļi, ja vien tie nav kombinēti ar ad valorem nodokli.
(13)
Valstīm, kuras atbilst īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai atbilstības kritērijiem, būtu jāvar izmantot papildu tarifa preferences, ja pēc attiecīgo valstu pieteikuma Komisija nosaka, ka ir ievēroti attiecīgie nosacījumi. Būtu jābūt iespējai pieteikumus iesniegt no dienas, kad šī regula stājas spēkā. Arī valstīm, kuras izmanto sistēmas tarifa preferences saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 732/2008, būtu jāiesniedz jauns pieteikums.
(14)
Komisijai būtu jāpārrauga starptautisko konvenciju par cilvēktiesībām un darba tiesībām, vides aizsardzību un labu pārvaldību ratifikācijas statuss un to efektīva īstenošana, izskatot attiecīgo pārraudzības struktūru, kuras izveidotas saskaņā ar minētajām konvencijām (attiecīgās pārraudzības struktūras), secinājumus un ieteikumus. Ik pēc diviem gadiem Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par attiecīgo konvenciju ratifikācijas statusu, saņēmējvalstu ziņošanas prasību ievērošanu atbilstīgi minētajām konvencijām un to faktiskās īstenošanas statusu.
(15)
Attiecīgo pārraudzības struktūru ziņojumi ir būtiski preferenču pārraudzībā un atcelšanā. Tomēr šādus ziņojumus var papildināt ar citiem informācijas avotiem ar noteikumu, ka tie ir precīzi un uzticami. Šādi avoti var būt informācija no pilsoniskās sabiedrības, sociālajiem partneriem, Eiropas Parlamenta un Padomes, neskarot arī citus avotus.
(16)
Īpašais režīms attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm būtu jāturpina, lai piešķirtu beznodokļu piekļuvi Savienības tirgum tādiem produktiem, kuru izcelsme ir vismazāk attīstītajās valstīs atbilstīgi ANO atzinumam un klasifikācijai, izņemot ieroču tirdzniecību. Valstij, kas pēc ANO klasifikācijas vairs nepieder pie vismazāk attīstītajām valstīm, būtu jānosaka pārejas laiks, lai novērstu negatīvo ietekmi, kas rodas, atceļot saskaņā ar šo režīmu piešķirtās tarifa preferences. Tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm, būtu jāturpina piešķirt tām vismazāk attīstītajām valstīm, kurām ar Savienību ir cits preferenciālās tirgus piekļuves režīms.
(17)
Lai nodrošinātu saskaņotību ar Ekonomiskās partnerības nolīgumu noteikumiem par piekļuvi cukura tirgum, tādu produktu importam, kas atbilst Kopējā muitas tarifa pozīcijai 1701, līdz 2015. gada 30. septembrim būtu vajadzīga importa licence.
(18)
Attiecībā uz vispārējo režīmu tarifa preferences būtu jāturpina diferencēt, nošķirot zema riska produktus un paaugstināta riska produktus, lai ņemtu vērā situāciju, kāda Savienībā ir tajās nozarēs, kurās ražo tādus pašus produktus.
(19)
Joprojām vajadzētu būt apturētiem Kopējā muitas tarifa nodokļiem, kurus piemēro zema riska produktiem, savukārt uz nodokļiem, ko piemēro paaugstināta riska produktiem, būtu jāattiecina tarifa samazināšana, lai nodrošinātu apmierinošu izmantojuma līmeni, vienlaikus ņemot vērā situāciju attiecīgajās Savienības nozarēs.
(20)
Šādam tarifa samazinājumam būtu jābūt pietiekami vilinošam, lai rosinātu uzņēmējus izmantot sistēmas piedāvātās iespējas. Tāpēc ad valorem nodokļi būtu jāpazemina par vienotu likmi - 3,5 procentu punktiem no “vislielākās labvēlības režīma” nodokļa likmes, bet tekstilam un tekstilprecēm šis nodoklis būtu jāsamazina par 20 %. Īpašie nodokļi būtu jāsamazina par 30 %. Ja norādīta minimālā nodokļa likme, šī minimālā nodokļa likme nebūtu jāpiemēro.
(21)
Nodokļi būtu pilnībā jāaptur, ja preferenču režīms atsevišķai importa deklarācijai rada ad valorem nodokļus līdz 1 % vai īpašie nodokļi nepārsniedz EUR 2, jo šādu nodokļu iekasēšanas izmaksas varētu būt augstākas nekā gūtie ieņēmumi.
(22)
Gradācijas pamatā vajadzētu būt kritērijiem, kas saistīti ar Kopējā muitas tarifa sadaļām un nodaļām. Gradācija būtu jāpiemēro attiecībā uz sadaļām un apakšsadaļām, lai samazinātu tādu gadījumu skaitu, kad tiek diferencēti neviendabīgi produkti. Sadaļas vai apakšsadaļas (kas sastāv no nodaļām) gradācija saņēmējvalstij būtu jāpiemēro, ja trīs gadus pēc kārtas sadaļa atbilst gradācijas kritērijiem, lai palielinātu gradācijas paredzamību un taisnīgumu, novēršot lielu un ārkārtas svārstību ietekmi importa statistikā. Gradācija nebūtu jāpiemēro īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai saņēmējvalstīm un īpašā režīma vismazāk attīstītajām valstīm saņēmējvalstīm, jo tām ir ļoti līdzīgs ekonomikas raksturojums, kas tās padara neaizsargātas zema, nediversificēta eksporta pamata dēļ.
(23)
Lai nodrošinātu, ka sistēmu izmanto vienīgi tās valstis, kurām tas ir paredzēts, būtu jāpiemēro šajā regulā noteiktās tarifa preferences, kā arī produktu izcelsmes noteikumi, kas noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6).
(24)
Šo režīmu pagaidu atcelšanas iemesliem saskaņā ar sistēmu būtu jāietver nopietni un sistemātiski to principu pārkāpumi, kas minēti konkrētās starptautiskās konvencijās par cilvēktiesībām un darba tiesībām, tādējādi sekmējot minēto konvenciju mērķus. Tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, būtu uz laiku jāatceļ, ja saņēmējvalsts neievēro saistošo pienākumu saglabāt minēto konvenciju ratifikāciju un efektīvu īstenošanu vai neievēro ar attiecīgajām konvencijām noteiktās ziņošanas prasības vai ja saņēmējvalsts nesadarbojas ar Savienības uzraudzības procedūrām, kā noteikts šajā regulā.
(25)
Birmas/Mjanmas un Baltkrievijas politiskās situācijas dēļ būtu jāpaliek spēkā visu tarifa preferenču pagaidu atcelšanai attiecībā uz tādu produktu importu, kuru izcelsme ir Birmā/Mjanmā vai Baltkrievijā.
(26)
Lai panāktu līdzsvaru starp mērķtiecīgāku izvēli, labāku konsekvenci un pārredzamību, no vienas puses, un lielāku atbalstu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai ar vienpusējas tirdzniecības preferenču sistēmas palīdzību, no otras puses, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs regulas pielikumu grozījumiem un tarifa preferenču pagaidu atcelšanu ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības principu neievērošanas gadījumā, kā arī attiecībā uz procedūras noteikumiem saistībā ar pieteikumu iesniegšanu tarifa preferencēm, kuras piešķir saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, pagaidu atcelšanas norisi un aizsardzības izmeklēšanām, lai nodrošinātu vienveidīgus un sīki izstrādātus tehniskos noteikumus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanās darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(27)
Lai nodrošinātu ekonomikas dalībniekiem stabilu sistēmu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktu saskaņā ar LESD 290. pantu, lai saskaņā ar steidzamības procedūru atceltu lēmumu par režīma pagaidu atcelšanu, pirms minētais lēmums par tarifu preferenču pagaidu atcelšanu stājas spēkā, ja iemesli, ar ko pamato pagaidu atcelšanu, vairs nav spēkā.
(28)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7).
(29)
Pieņemot īstenošanas aktus par dažu VPS sadaļu apturēšanu tarifa preferencēs attiecībā uz saņēmējvalstīm un uzsākot pagaidu atcelšanas procedūru, ņemot vērā minēto aktu veidu un ietekmi, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra.
(30)
Pieņemot īstenošanas aktus par aizsardzības izmeklēšanu un preferenču režīma atcelšanu, ja imports var radīt nopietnus Savienības tirgus traucējumus, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.
(31)
Lai nodrošinātu sistēmas integritāti un pareizu darbību, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar pagaidu atcelšanu ar muitu saistītu procedūru un pienākumu neizpildes dēļ, to prasa nenovēršami steidzami iemesli.
(32)
Lai nodrošinātu ekonomikas dalībniekiem stabilu sistēmu, noslēdzot laikposmu, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar to, ka tiek izbeigta vai pagarināta pagaidu atcelšana ar muitu saistītu procedūru un pienākumu neizpildes dēļ, to prasa nenovēršami steidzami iemesli.
(33)
Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, arī tad, ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar aizsardzības izmeklēšanu, tas ir nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar Savienības ražotāju ekonomiskā un/vai finanšu stāvokļa pasliktināšanos, ko būtu sarežģīti uzlabot.
(34)
Komisijai būtu regulāri jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par sistēmas ietekmi saskaņā ar šo regulu. Piecus gadus pēc tās stāšanās spēkā Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu un jāizvērtē nepieciešamība pārskatīt sistēmu, tostarp īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai un tarifa preferenču pagaidu atcelšanas noteikumus, ņemot vērā cīņu pret terorismu, kā arī pārredzamības un informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos starptautisko standartu jomu. Sagatavojot ziņojumu, Komisijai būtu jāņem vērā ietekme uz saņēmēju attīstības, tirdzniecības un finansiālajām vajadzībām. Ziņojumā būtu jāiekļauj arī sīka analīze par šīs regulas ietekmi uz tirdzniecību un Savienības tarifu ieņēmumiem, īpašu uzmanību pievēršot ietekmei uz saņēmējvalstīm. Attiecīgos gadījumos būtu jāizvērtē arī atbilstība Savienības sanitārajiem un fitosanitārajiem tiesību aktiem. Ziņojumā būtu arī jāiekļauj analīze par sistēmas ietekmi uz biodegvielas importu un ilgtspējības aspektiem.
(35)
Tādēļ būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 732/2008,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
1. Vispārējo tarifa preferenču sistēmu (“sistēma”) piemēro saskaņā ar šo regulu.
2. Šajā regulā paredz šādas tarifa preferences saskaņā ar sistēmu:
a)
vispārējs režīms;
b)
īpašs veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+); un
c)
īpašs režīms vismazāk attīstītajām valstīm (“Viss, izņemot ieročus” (EBA)).
2. pants
Šajā regulā:
a)
“VPS” ir vispārējā preferenču sistēma, ar ko Savienība sniedz preferenciālu piekļuvi tās tirgum, izmantojot jebkuru no preferenču režīmiem, kuri minēti 1. panta 2. punktā;
b)
“valstis” ir tādas valstis un teritorijas, kurās ir muitas pārvalde;
c)
“kritērijiem atbilstošas valstis” ir visas I pielikumā uzskaitītās jaunattīstības valstis;
d)
“VPS saņēmējvalstis” ir vispārējā režīma saņēmējvalstis, kā uzskaitīts II pielikumā;
e)
“VPS+ saņēmējvalstis” ir īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai saņēmējvalstis, kā uzskaitīts III pielikumā;
f)
“EBA saņēmējvalstis” ir vismazāk attīstīto valstu īpašā režīma saņēmējvalstis, kā uzskaitīts IV pielikumā;
g)
“Kopējā muitas tarifa nodokļi” ir nodokļi, kas norādīti I pielikuma otrajā daļā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (8), izņemot tos nodokļus, kas noteikti kā tarifa kvotas daļa;
h)
“sadaļa” ir jebkura no Kopējā muitas tarifa sadaļām, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87;
i)
“nodaļa” ir jebkura no Kopējā muitas tarifa nodaļām, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87;
j)
“VPS sadaļa” ir sadaļa, kas uzskaitīta V pielikumā un izveidota, pamatojoties uz Kopējā muitas tarifa sadaļām un nodaļām;
k)
“preferenciālās tirgus piekļuves režīms” ir preferenciāla piekļuve Savienības tirgum ar tirdzniecības nolīgumu, ko piemēro provizoriski vai kas ir spēkā, vai ar autonomām preferencēm, ko piešķir Savienība;
l)
“efektīva īstenošana” ir VIII pielikumā uzskaitīto starptautisko konvenciju visu saistību un pienākumu pilnīga izpilde, tādējādi nodrošinot visu šajās konvencijās nodrošināto principu, mērķu un tiesību izpildi.
3. pants
1. Kritērijiem atbilstošo valstu saraksts ir izveidots I pielikumā.
2. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu I pielikumu, ņemot vērā valstu starptautiskā statusa vai klasifikācijas izmaiņas.
3. Komisija informē attiecīgo kritērijiem atbilstošo valsti par jebkādām izmaiņām tās statusā saskaņā ar sistēmu.
II NODAĻA
VISPĀRĒJAIS REŽĪMS
4. pants
1. Kritērijiem atbilstoša valsts saņem tarifa preferences, kuras piešķir saskaņā ar vispārējo režīmu, kurš minēts 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ja vien:
a)
Pasaules Banka trīs gadus pēc kārtas tieši pirms saņēmējvalstu saraksta atjaunināšanas to nav klasificējusi kā valsti ar augstiem ienākumiem vai ar vidēji augstiem ienākumiem; vai
b)
tai nav preferenciālās tirgus piekļuves režīms, kas būtībā visai tirdzniecībai nodrošina tādas pašas vai labākas tarifa preferences kā šī sistēma.
2. Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu nepiemēro vismazāk attīstītajām valstīm.
3. Neskarot 1. punkta b) apakšpunktu, šā panta 1. punkta a) apakšpunktu līdz 2014. gada 21. novembrim nepiemēro valstīm, kuras līdz 2012. gada 20. novembrim ir parafējušas tādu divpusēju nolīgumu ar Savienību, kas nodrošina preferenciālu piekļuvi tirgum un kas būtībā visai tirdzniecībai paredz tādas pašas vai labākas tarifu preferences kā šī sistēma, bet kas vēl netiek piemērots.
5. pants
1. To VPS saņēmējvalstu saraksts, kas atbilst 4. pantā noteiktajām prasībām, ir izveidots II pielikumā.
2. Pēc šīs regulas spēkā stāšanās Komisija katru gadu līdz 1. janvārim pārskata II pielikumu. Lai VPS saņēmējvalstis un ekonomikas dalībnieki varētu laicīgi pielāgoties valsts statusa maiņai saskaņā ar sistēmu:
a)
lēmumu svītrot saņēmējvalsti no VPS saņēmējvalstu saraksta saskaņā ar šā panta 3. punktu un pamatojoties uz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu sāk piemērot vienu gadu pēc minētā lēmuma spēkā stāšanās dienas;
b)
lēmumu svītrot saņēmējvalsti no VPS saņēmējvalstu saraksta saskaņā ar šā panta 3. punktu un pamatojoties uz 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu sāk piemērot divus gadus pēc preferenciālās tirgus piekļuves režīma piemērošanas dienas.
3. Šā panta 1. un 2. punkta nolūkos Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu II pielikumu, pamatojoties uz 4. pantā noteiktajiem kritērijiem.
4. Komisija informē attiecīgo VPS saņēmējvalsti par jebkādām izmaiņām tās statusā saskaņā ar sistēmu.
6. pants
1. Produkti, kas iekļauti 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā vispārējā režīmā, ir uzskaitīti V pielikumā.
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu V pielikumu, iekļaujot izmaiņas, kas nepieciešamas Kombinētās nomenklatūras grozījumu rezultātā.
7. pants
1. Pilnībā aptur Kopējā muitas tarifa nodokļus produktiem, kas kā zema riska produkti uzskaitīti V pielikumā, izņemot lauksaimniecības komponentus.
2. Par 3,5 procentu punktiem samazina Kopējā muitas tarifa ad valorem nodokļus produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti V pielikumā. Attiecībā uz V pielikuma VPS S-11.a un S-11.b sadaļas produktiem šis samazinājums ir 20 %.
3. Ja preferenciālās nodokļu likmes, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 6. pantu par Kopējā muitas tarifa ad valorem nodokļiem un kas piemērojamas dienā, kad stājas spēkā šī regula, šā panta 2. punktā minētajiem produktiem paredz tarifu samazinājumu vairāk nekā par 3,5 procentu punktiem, tad piemēro minētās preferenciālās nodokļu likmes.
4. Kopējā muitas tarifa īpašo nodokļu likmes, izņemot minimālās vai maksimālās nodokļa likmes produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti V pielikumā, samazina par 30 %.
5. Ja Kopējā muitas tarifa nodokļos produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti V pielikumā, ietver ad valorem un īpašos nodokļus, īpašo nodokļu likmes nesamazina.
6. Ja nodokļu likmēs, kas pazeminātas saskaņā ar 2. un 4. punktu, norāda maksimālo nodokļa likmi, tad maksimālo nodokli nesamazina. Ja šādos nodokļos ir noteikta minimālā nodokļa likme, tad to nepiemēro.
8. pants
1. Tarifa preferences, kas minētas 7. pantā, atceļ attiecībā uz tādiem VPS sadaļas produktiem, kuru izcelsme ir VPS saņēmējvalstī, ja trīs gadus pēc kārtas šo produktu importa Savienībā no attiecīgās VPS saņēmējvalsts vidējā vērtība pārsniedz VI pielikumā uzskaitītās robežvērtības. Robežvērtības aprēķina kā procentuālo daļu no kopējās vērtības to pašu produktu importam no visām VPS saņēmējvalstīm uz Savienību.
2. Pirms šajā regulā noteikto tarifa preferenču piemērošanas Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 39. panta 2. punktā, izveido to VPS sadaļu sarakstu, kurām atceļ 7. pantā minētās tarifa preferences attiecībā uz konkrēto VPS saņēmējvalsti. Minēto īstenošanas aktu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
3. Komisija ik pēc trīs gadiem pārskata šā panta 2. punktā minēto sarakstu un saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas minēta 39. panta 2. punktā, pieņem īstenošanas aktu, lai atceltu vai atjaunotu 7. pantā minētās tarifa preferences. Minēto īstenošanas aktu piemēro no nākamā gada 1. janvāra pēc tā stāšanās spēkā.
4. Šā panta 2. un 3. punktā minēto sarakstu izveido, izmantojot datus, kas pieejami 1. septembrī tajā gadā, kurā veic pārskatīšanu, un divos gados pirms pārskatīšanas gada. Tajā ņem vērā importu no VPS saņēmējvalstīm, kuras uzskaitītas II pielikumā, kā to piemēro tajā brīdī. Tomēr neņem vērā to VPS saņēmējvalstu importa vērtību, kuras līdz atcelšanas piemērošanas dienai vairs nesaņem tarifa preferences saskaņā ar 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
5. Komisija informē attiecīgo valsti par īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 2. un 3. punktu.
6. Ja II pielikumā veic grozījumus saskaņā ar 4. pantā noteiktajiem kritērijiem, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu VI pielikumu, pielāgojot minētajā pielikumā uzskaitīto kārtību un tādējādi saglabājot graduēto produktu sadaļu proporcionālu līdzsvaru, kā noteikts šā panta 1. punktā.
III NODAĻA
ĪPAŠAIS VEICINĀŠANAS REŽĪMS ILGTSPĒJĪGAI ATTĪSTĪBAI UN LABAI PĀRVALDĪBAI
9. pants
1. VPS saņēmējvalsts var saņemt tarifa preferences, kuras piešķir atbilstīgi 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam īpašajam veicināšanas režīmam ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ja:
a)
to uzskata par neaizsargātu diversifikācijas trūkuma un nepietiekamas integrācijas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā dēļ, kā definēts VII pielikumā;
b)
tā ir ratificējusi visas VIII pielikumā uzskaitītās konvencijas (“attiecīgās konvencijas”) un jaunākajos pieejamos to pārraudzības struktūru, kas izveidotas saskaņā ar minētajām konvencijām (“attiecīgās pārraudzības struktūras”), secinājumos nav identificēti nopietni pārkāpumi minēto konvenciju efektīvā īstenošanā;
c)
attiecībā uz jebkuru no attiecīgajām konvencijām tā nav izteikusi atrunu, kas ir aizliegta ar kādu no minētajām konvencijām vai kas šā panta nozīmē tiek uzskatīta par nesavienojamu ar minētās konvencijas mērķi un nolūku.
Šajā pantā atrunas neuzskata par nesavienojamām ar konvencijas mērķi un nolūku, ja vien:
i)
tas nav konstatēts saskaņā ar procedūru, kas konvencijā skaidri izklāstīta šādam nolūkam; vai
ii)
ja šāda procedūra nav paredzēta - Savienība gadījumos, kad tā ir konvencijas puse un/vai to dalībvalstu, kas ir konvencijas puses, kvalificēts vairākums, saskaņā ar Līgumos paredzēto kompetenci ir paudušas iebildumus pret atrunu, pamatojot ar to, ka atruna nav savienojama ar konvencijas mērķi un nolūku, un saskaņā ar Vīnes konvenciju par starptautisko līgumu tiesībām iebildušas pret to, ka konvencija stājas spēkā starp tām un valsti, kas izteikusi atrunu;
d)
tā uzņemas saistošu pienākumu saglabāt attiecīgo konvenciju ratifikāciju un nodrošināt to efektīvu īstenošanu;
e)
tā bez atrunām uzņemas ziņošanas prasības, ko nosaka katra konvencija, un uzņemas saistošu pienākumu pieņemt tās izpildes rādītāju regulāru novērošanu un pārskatīšanu saskaņā ar attiecīgo konvenciju noteikumiem; un
f)
tā uzņemas saistošu pienākumu piedalīties 13. pantā minētajā uzraudzības procedūrā un sadarboties ar to.
2. Ja II pielikums tiek grozīts, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu VII pielikumu, pārskatot neaizsargātības robežvērtības, kas uzskaitītas VII pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā, un tādā veidā saglabātu atbilstīgi VII pielikumam aprēķināto neaizsargātības robežvērtību proporcionālu līdzsvaru.
10. pants
1. Īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai piešķir, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
VPS saņēmējvalsts ir iesniegusi attiecīgu pieprasījumu; un
b)
pieprasījuma pārbaudē tiek konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja valsts atbilst 9. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.
2. Pieprasījuma iesniedzēja valsts, kas Komisijai iesniedz pieprasījumu, to dara rakstiski. Pieprasījumā sniedz aptverošu informāciju par attiecīgo konvenciju ratificēšanu un ietver 9. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā minētos saistošos pienākumus.
3. Pēc pieprasījuma saņemšanas Komisija par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
4. Pēc pieprasījuma izskatīšanas Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izveidotu vai grozītu III pielikumu ar mērķi pieprasījuma iesniedzējai valstij piešķirt īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, pievienojot minēto valsti VPS+ saņēmējvalstu sarakstam.
5. Ja VPS+ saņēmējvalsts vairs neatbilst 9. panta 1. punkta a) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai atsauc jebkuru no saviem saistošajiem pienākumiem, kas minēti 9. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu III pielikumu ar mērķi svītrot minēto valsti no VPS+ saņēmējvalstu saraksta.
6. Pēc tam, kad III pielikums ir grozīts un publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija informē pieprasījuma iesniedzēju valsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šā panta 4. un 5. punktu. Ja pieprasījuma iesniedzējai valstij piešķir īpašo veicināšanas režīmu, tai paziņo dienu, kad attiecīgais deleģētais akts stājas spēkā.
7. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izstrādātu noteikumus saistībā ar īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai piešķiršanas procedūru, īpaši attiecībā uz termiņiem, pieprasījumu iesniegšanu un izskatīšanu.
11. pants
1. Produkti, kas ir iekļauti īpašajā veicināšanas režīmā ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ir uzskaitīti IX pielikumā.
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai veiktu grozījumus IX pielikumā, ņemot vērā Kombinētās nomenklatūras grozījumus, kas skar attiecīgajā pielikumā uzskaitītos produktus.
12. pants
1. Aptur Kopējā muitas tarifa ad valorem nodokļus, ko piemēro visiem tiem IX pielikumā uzskaitītajiem produktiem, kuru izcelsme ir VPS+ saņēmējvalstī.
2. Kopējā muitas tarifa īpašos nodokļus, kurus piemēro 1. punktā minētajiem produktiem, aptur pilnībā, izņemot tādus produktus, kuriem Kopējā muitas tarifa nodokļi ietver arī ad valorem nodokļus. Produktiem ar Kombinētās nomenklatūras kodu 1704 10 90 īpašo nodokli ierobežo līdz 16 % no muitas vērtības.
13. pants
1. No dienas, kad saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai piešķirtas tarifa preferences, Komisija, izskatot minēto pārraudzības struktūru secinājumus un ieteikumus, pārskata attiecīgo konvenciju ratifikācijas statusu un pārrauga to efektīvu īstenošanu, kā arī sadarbību ar attiecīgajām pārraudzības struktūrām.
2. Šajā kontekstā VPS+ saņēmējvalsts sadarbojas ar Komisiju un sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu, kā tā ievēro saistošos pienākumus, kas minēti 9. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā, kā arī tās stāvokli saistībā ar 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu.
14. pants
1. Līdz 2016. gada 1. janvārim un ik pēc diviem gadiem pēc tam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par attiecīgo konvenciju ratifikācijas statusu, VPS+ saņēmējvalstu ziņošanas prasību ievērošanu saskaņā ar minētajām konvencijām un to efektīvu īstenošanu.
2. Minētajā ziņojumā iekļauj:
a)
attiecīgo pārraudzības struktūru secinājumus un ieteikumus attiecībā uz katru VPS+ saņēmējvalsti; un
b)
Komisijas secinājumus par to, vai katra VPS+ saņēmējvalsts ievēro tās saistošos pienākumus izpildīt ziņošanas prasības, sadarboties ar attiecīgajām pārraudzības struktūrām saskaņā ar attiecīgajām konvencijām un nodrošināt to efektīvu īstenošanu.
Ziņojumā var iekļaut jebkādu informāciju, ko Komisija uzskata par atbilstošu.
3. Izdarot secinājumus par attiecīgo konvenciju efektīvu īstenošanu, Komisija novērtē attiecīgo pārraudzības struktūru secinājumus un ieteikumus, kā arī, neskarot citus avotus, visu to informāciju, ko sniegušas trešās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, sociālie partneri, Eiropas Parlaments vai Padome.
15. pants
1. Īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai uz laiku atceļ attiecībā uz visiem vai konkrētiem produktiem, kuru izcelsme ir VPS+ saņēmējvalstī, ja praksē minētā valsts neievēro saistošos pienākumus, kas minēti 9. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā, vai arī VPS+ saņēmējvalsts ir izteikusi atrunu, kas ir aizliegta ar jebkuru no attiecīgajām konvencijām vai kas atbilstīgi 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam ir nesavienojama ar minētās konvencijas mērķi un nolūku.
2. VSP+ saņēmējvalstij pašai ir jāpierāda, ka tā ievēro saistības, kas izriet no 9. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā minētajiem saistošajiem pienākumiem, un ka tās stāvoklis atbilst 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam.
3. Ja Komisijai, balstoties uz 14. pantā minētā ziņojuma secinājumiem vai pieejamiem pierādījumiem, ir pamatotas bažas, ka konkrētā VPS+ saņēmējvalsts neievēro saistošos pienākumus, kas minēti 9. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā, vai arī ir izteikusi atrunu, kas ir aizliegta ar jebkuru no attiecīgajām konvencijām vai kas atbilstīgi 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam ir nesavienojama ar minētās konvencijas mērķi un nolūku, saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru tā pieņem īstenošanas aktu sākt procedūru tādu tarifa preferenču pagaidu atcelšanai, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. Komisija par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
4. Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un par to informē VPS+ saņēmējvalsti. Paziņojumā:
a)
norāda iemeslus pamatotām bažām par saistošo pienākumu izpildi, kurus uzņēmusies VPS+ saņēmējvalsts un kuri minēti 9. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā, vai arī par to, ka ir izteikta atruna, kas ir aizliegta ar jebkuru no attiecīgajām konvencijām vai kas atbilstīgi 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam ir nesavienojama ar minētās konvencijas mērķi un nolūku, kas var likt apšaubīt minētās valsts tiesības turpināt izmantot tarifa preferences, kuras piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai; un
b)
norāda laikposmu, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem no paziņojuma publicēšanas dienas un kurā VPS+ saņēmējvalsts iesniedz savus novērojumus.
5. Komisija nodrošina attiecīgajai saņēmējvalstij visas iespējas sadarboties 4. punkta b) apakšpunktā norādītajā laikposmā.
6. Komisija meklē visu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, tostarp inter alia attiecīgo pārraudzības struktūru secinājumus un ieteikumus. Izdarot secinājumus, Komisija novērtē visu attiecīgo informāciju.
7. Trijos mēnešos pēc paziņojumā norādītā laikposma beigām Komisija nolemj:
a)
izbeigt pagaidu atcelšanas procedūru; vai
b)
uz laiku atcelt tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai.
8. Ja Komisija uzskata, ka konstatējumi nepamato pagaidu atcelšanu, tā pieņem īstenošanas aktu par pagaidu atcelšanas procedūras izbeigšanu saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Minētā īstenošanas akta pamatā inter alia ir saņemtie pierādījumi.
9. Ja Komisija uzskata, ka konstatējumi pamato pagaidu atcelšanu šā panta 1. punktā minēto iemeslu dēļ, tā tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu III pielikumu un lai uz laiku atceltu 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai.
10. Ja Komisija lemj par pagaidu atcelšanu, šāds deleģētais akts stājas spēkā sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas.
11. Ja iemesli, kuri pamato pagaidu atcelšanu, vairs nav spēkā, pirms šā panta 9. punktā minētais deleģētais akts stājas spēkā, Komisija tiek pilnvarota atcelt pieņemto aktu par tarifa preferenču pagaidu atcelšanu saskaņā ar 37. pantā minēto steidzamības procedūru.
12. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izstrādātu noteikumus saistībā ar procedūru īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai pagaidu atcelšanai, īpaši attiecībā uz termiņiem, pušu tiesībām, konfidencialitāti un pārskatīšanu.
16. pants
Ja Komisija konstatē, ka iemesli, kuri pamato tarifa preferenču pagaidu atcelšanu, kā minēts 15. panta 1. punktā, vairs nav spēkā, tā tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu III pielikumu ar mērķi atjaunot tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai.
IV NODAĻA
ĪPAŠAIS REŽĪMS VISMAZĀK ATTĪSTĪTAJĀM VALSTĪM
17. pants
1. Kritērijiem atbilstoša valsts izmanto tarifa preferences, kuras piešķirtas saskaņā ar īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm, kas minēts 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā, ja ANO minēto valsti klasificē kā vismazāk attīstīto valsti.
2. Komisija pastāvīgi pārskata EBA saņēmējvalstu sarakstu, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamiem datiem. Ja EBA saņēmējvalsts vairs neatbilst šā panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu IV pielikumu ar mērķi to svītrot no EBA saņēmējvalstu saraksta pēc trīs gadu pārejas laika, sākot no dienas, kad deleģētais akts stājās spēkā.
3. Kamēr ANO nav klasificējusi jaunu neatkarīgu valsti kā vismazāk attīstīto valsti, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai kā pagaidu pasākumu grozītu IV pielikumu, tādējādi iekļaujot šādu valsti EBA saņēmējvalstu sarakstā.
Ja pirmajā pieejamā vismazāk attīstīto valstu kategorijas pārskatīšanā ANO šādu jaunu neatkarīgu valsti neklasificē kā vismazāk attīstīto valsti, Komisija tiek pilnvarota nekavējoties pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu IV pielikumu ar mērķi svītrot šādu valsti no minētā pielikuma, nepiešķirot šā panta 2. punktā minēto pārejas laiku.
4. Komisija informē attiecīgo EBA saņēmējvalsti par jebkādām izmaiņām tās statusā saskaņā ar sistēmu.
18. pants
1. Pilnībā aptur Kopējā muitas tarifa nodokļus visiem Kombinētās nomenklatūras 1. līdz 97. nodaļā uzskaitītajiem produktiem, kuru izcelsme ir EBA saņēmējvalstī, izņemot 93. nodaļā uzskaitītos produktus.
2. No 2014. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 30. septembrim Kopējā muitas tarifa 1701. tarifa pozīcijā minēto produktu importam vajadzīga importa licence.
3. Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 39. panta 3. punktā, pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu šā panta 2. punktā minētos noteikumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (9), 195. pantā minēto procedūru.
V NODAĻA
PAGAIDU ATCELŠANAS NOTEIKUMI, KAS IR KOPĪGI VISIEM REŽĪMIEM
19. pants
1. Preferenču režīmus, kas minēti 1. panta 2. punktā, visiem vai konkrētiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, var uz laiku atcelt kāda no šādu iemeslu dēļ:
a)
nopietni un sistemātiski tādu principu pārkāpumi, kas izklāstīti VIII pielikuma A daļā uzskaitītajās konvencijās;
b)
cietumos ražotu preču eksports;
c)
būtiski trūkumi muitas kontrolē, eksportējot vai pārvadājot tranzītā narkotikas (neatļautas vielas vai prekursori), vai starptautisko terorisma apkarošanas vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas konvenciju neievērošana;
d)
nopietna un sistemātiska negodīga tirdzniecības prakse, tostarp prakse, kas ietekmē izejvielu piegādi, atstājot negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, un kam saņēmējvalsts nav pievērsusi uzmanību. Tajos negodīgas tirdzniecības prakses gadījumos, kuri saskaņā ar PTO nolīgumiem aizliegti vai par kuriem var ierosināt tiesvedību, šo pantu piemēro, pamatojoties uz PTO kompetentās iestādes attiecīgu iepriekšēju konstatējumu;
e)
nopietni un sistemātiski reģionālo zvejniecības organizāciju vai jebkādu starptautisku nolīgumu, kuros Savienība ir dalībnieks, mērķu pārkāpumi attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību.
2. Šajā regulā paredzētos preferenču režīmus saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu neatceļ attiecībā uz produktiem, kuriem piemēro antidempinga vai kompensācijas pasākumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (10), vai ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (11), tādu iemeslu dēļ, kuri pamato minētos pasākumus.
3. Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami iemesli, lai pamatotu tādu tarifa preferenču pagaidu atcelšanu, kas piešķirtas saskaņā ar kādu no 1. panta 2. punktā minētajiem preferenču režīmiem, pamatojoties uz iemesliem, kas minēti šā panta 1. punktā, saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru tā pieņem īstenošanas aktu sākt pagaidu atcelšanas procedūru. Komisija par minēto īstenošanas aktu informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
4. Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņojot par pagaidu atcelšanas procedūras sākšanu, un par to informē attiecīgo saņēmējvalsti. Šajā paziņojumā:
a)
norāda pietiekamus iemeslus īstenošanas aktam, lai sāktu pagaidu atcelšanas procedūru, kas minēta 3. punktā; un
b)
norāda, ka Komisija sešus mēnešus no paziņojuma publicēšanas dienas pārraudzīs un izvērtēs stāvokli attiecīgajā saņēmējvalstī.
5. Komisija nodrošina attiecīgajai saņēmējvalstij visas iespējas sadarboties pārraudzības un izvērtēšanas laikposmā.
6. Komisija meklē visu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, inter alia vajadzības gadījumā pieejamos attiecīgo pārraudzības struktūru novērtējumus, piezīmes, lēmumus, ieteikumus un secinājumus. Izdarot secinājumus, Komisija izvērtē visu attiecīgo informāciju.
7. Trijos mēnešos pēc 4. punkta b) apakšpunktā minētā laikposma beigām Komisija iesniedz attiecīgajai saņēmējvalstij ziņojumu par konstatējumiem un secinājumiem. Saņēmējvalstij ir tiesības iesniegt piezīmes par ziņojumu. Laikposms piezīmju iesniegšanai nepārsniedz vienu mēnesi.
8. Sešos mēnešos pēc 4. punkta b) apakšpunktā minētā laikposma beigām Komisija nolemj:
a)
izbeigt pagaidu atcelšanas procedūru; vai
b)
uz laiku atcelt tarifa preferences, kuras piešķirtas saskaņā ar preferenču režīmu, kas minēts 1. panta 2. punktā.
9. Ja Komisija uzskata, ka konstatējumi nepamato pagaidu atcelšanu, saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru tā pieņem īstenošanas aktu par pagaidu atcelšanas procedūras izbeigšanu.
10. Ja Komisija uzskata, ka konstatējumi pamato pagaidu atcelšanu šā panta 1. punktā minēto iemeslu dēļ, tā tiek pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu attiecīgā gadījumā II, III vai IV pielikumu un uz laiku atceltu 1. panta 2. punktā minētās tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar preferenču režīmiem.
11. Jebkurā no 9. un 10. punktā minētajiem gadījumiem pieņemtā akta pamatā inter alia ir saņemtie pierādījumi.
12. Ja Komisija lemj par pagaidu atcelšanu, šāds deleģētais akts stājas spēkā sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas.
13. Ja iemesli, kuri pamato pagaidu atcelšanu, vairs nav spēkā, pirms šā panta 10. punktā minētais deleģētais akts stājas spēkā, Komisija tiek pilnvarota atcelt pieņemto aktu par tarifa preferenču pagaidu atcelšanu saskaņā ar 37. pantā minēto steidzamības procedūru.
14. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izstrādātu noteikumus saistībā ar procedūru visu režīmu pagaidu atcelšanai, īpaši attiecībā uz termiņiem, pušu tiesībām, konfidencialitāti un pārskatīšanu.
20. pants
Ja Komisija konstatē, ka iemesli, kuri pamato tarifa preferenču pagaidu atcelšanu, kā minēts 19. panta 1. punktā, vairs nav spēkā, tā tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai attiecīgā gadījumā grozītu II, III vai IV pielikumu ar mērķi atjaunot tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem preferenču režīmiem.
21. pants
1. Šajā regulā paredzētos preferenču režīmus var uz laiku atcelt attiecībā uz visiem vai konkrētiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, - gadījumos, ja ir krāpšana, pārkāpumi vai sistemātiska produktu izcelsmes noteikumu un ar tiem saistīto procedūru neievērošana vai nespēja nodrošināt atbilstību tiem, vai nespēja nodrošināt administratīvo sadarbību, kā prasīts 1. panta 2. punktā minēto preferenču režīmu īstenošanai un uzraudzībai.
2. Administratīvā sadarbība, kas minēta 1. punktā, paredz inter alia, ka saņēmējvalsts:
a)
paziņo Komisijai un atjaunina informāciju, kas vajadzīga izcelsmes noteikumu īstenošanai un uzraudzībai;
b)
palīdz Savienībai, pēc dalībvalstu muitas iestāžu pieprasījuma veicot preču izcelsmes apliecinājuma turpmāku pārbaudi un laikus paziņojot Komisijai tās rezultātus;
c)
palīdz Savienībai, koordinācijā un ciešā sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm nodrošinot Komisijai iespēju veikt Savienības administratīvās un izziņas sadarbības misijas minētajā valstī, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai informācijas precizitāti saistībā ar 1. panta 2. punktā minēto preferenču režīmu piešķiršanu;
d)
veic vai organizē atbilstošus izmeklēšanas pasākumus, lai noteiktu un novērstu izcelsmes noteikumu pārkāpšanu;
e)
ievēro izcelsmes noteikumus vai nodrošina atbilstību izcelsmes noteikumiem attiecībā uz reģionālo kumulāciju Regulas (EEK) Nr. 2454/93 nozīmē, ja valsts gūst priekšrocības no tās; un
f)
palīdz Savienībai pārbaudīt rīcību, ja pastāv aizdomas par krāpšanu, kas saistīta ar izcelsmi, savukārt pieņēmumu par krāpšanu var izdarīt, ja produktu imports saskaņā ar šajā regulā paredzēto preferenču režīmu ievērojami pārsniedz saņēmējvalsts parasto eksporta līmeni.
3. Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu pagaidu atcelšanu šā panta 1. un 2. punktā minēto iemeslu dēļ, saskaņā ar 39. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru tā nolemj uz laiku atcelt tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem preferenču režīmiem, attiecībā uz visiem vai dažiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī.
4. Pirms pieņemt šādu lēmumu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot, ka ir iemesli pamatotām bažām par atbilstību 1. un 2. punktam, kas var likt apšaubīt saņēmējvalsts tiesības turpināt izmantot šīs regulas sniegtās priekšrocības.
5. Komisija informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 3. punktu, pirms tas stājas spēkā.
6. Pagaidu atcelšanas laikposms nav ilgāks par sešiem mēnešiem. Ne vēlāk kā minētā laikposma beigās Komisija saskaņā ar 39. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru nolemj vai nu izbeigt pagaidu atcelšanu, vai arī pagarināt pagaidu atcelšanas laikposmu.
7. Dalībvalstis paziņo Komisijai visu attiecīgo informāciju, kas var pamatot tarifa preferenču pagaidu atcelšanu vai pagaidu atcelšanas pagarināšanu.
VI NODAĻA
AIZSARDZĪBAS UN UZRAUDZĪBAS NOTEIKUMI
I SADAĻA
Vispārēji aizsardzības noteikumi
22. pants
1. Ja produktu, kura izcelsme ir saņēmējvalstī un uz kuru attiecas jebkurš no 1. panta 2. punktā minētajiem preferenču režīmiem, importē tādā daudzumā un/vai par tādām cenām, kas līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu ražotājiem Savienībā rada vai draud radīt nopietnas grūtības, minētajam produktam var atjaunot parastos Kopējā muitas tarifa nodokļus.
2. Šajā nodaļā “līdzīgs produkts” ir produkts, kas ir identisks, t. i., no visiem aspektiem vienāds ar attiecīgo produktu, vai arī, ja šāda produkta nav, ar to saprot citu produktu, kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgā produkta īpašībām, kaut arī tas nav identisks no visiem aspektiem.
3. Šajā nodaļā “ieinteresētās personas” ir personas, kas iesaistītas 1. punktā minēto produktu un līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu importa ražošanā, izplatīšanā un/vai tirdzniecībā.
4. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izstrādātu noteikumus saistībā ar procedūru vispārēju aizsardzības pasākumu pieņemšanai, īpaši attiecībā uz termiņiem, pušu tiesībām, konfidencialitāti, informācijas izplatīšanu, pārbaudi, apmeklējumiem un pārskatīšanu.
23. pants
Ja Savienības ražotāju ekonomiskais un/vai finanšu stāvoklis pasliktinās, ir uzskatāms, ka pastāv nopietnas grūtības. Pārbaudot, vai stāvoklis pasliktinās, Komisija, ja šāda informācija pieejama, ņem vērā inter alia šādus faktorus attiecībā uz Savienības ražotājiem:
a)
tirgus daļu;
b)
ražošanas apjomu;
c)
krājumus;
d)
ražošanas jaudu;
e)
bankrotus;
f)
rentabilitāti;
g)
jaudas noslogojumu;
h)
nodarbinātības rādītājus;
i)
importa apjomu;
j)
cenas.
24. pants
1. Komisija izmeklē, vai būtu jāatjauno parastie Kopējā muitas tarifa nodokļi, ja ir pietiekami prima facie pierādījumi, ka ir izpildīti 22. panta 1. punkta nosacījumi.
2. Izmeklēšanu sāk pēc pieprasījuma, ko iesniegusi dalībvalsts vai, rīkojoties Savienības ražotāju vārdā, jebkura juridiska persona vai apvienība, kas nav juridiska persona, vai pēc Komisijas iniciatīvas, ja Komisija konstatē, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, kā noteikts, pamatojoties uz 23. pantā minētajiem faktoriem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. Pieprasījumā sākt izmeklēšanu ietver pierādījumus, ka ir izpildīti nosacījumi aizsardzības pasākuma noteikšanai, kas ir paredzēts 22. panta 1. punktā. Pieprasījumu iesniedz Komisijai. Ciktāl iespējams, Komisija pārbauda pieprasījumā ietverto pierādījumu precizitāti un atbilstību, lai noteiktu, vai ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
3. Ja izrādās, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai pamatotu procedūras sākšanu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Procedūru sāk mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar 2. punktu. Ja sāk izmeklēšanu, paziņojumā norāda visas vajadzīgās ziņas par procedūru un termiņiem, tostarp iespēju vērsties pie Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.
4. Izmeklēšanu pabeidz 12 mēnešos no tās sākuma, ieskaitot visus procesuālos posmus, kas minēti 25., 26. un 27. pantā.
25. pants
Pienācīgi pamatotos steidzamos gadījumos, kas saistīti ar Savienības ražotāju ekonomiskā un/vai finanšu stāvokļa pasliktināšanos, un gadījumos, kad kavēšanās var radīt kaitējumu, ko būtu grūti izlabot, Komisija tiek pilnvarota pieņemt nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar 39. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru, lai atjaunotu parastos Kopējā muitas tarifa nodokļus uz laikposmu līdz 12 mēnešiem.
26. pants
Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka 22. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti, Komisija pieņem īstenošanas aktu, lai atjaunotu parastos Kopējā muitas tarifa nodokļus saskaņā ar 39. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minētais īstenošanas akts stājas spēkā mēneša laikā pēc tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
27. pants
Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka 22. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi nav ievēroti, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izbeidz izmeklēšanu un procedūru saskaņā ar 39. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minēto īstenošanas aktu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Izmeklēšanu uzskata par izbeigtu, ja 24. panta 4. punktā minētajā laikposmā nav publicēts īstenošanas akts, un visi steidzamie preventīvie pasākumi automātiski zaudē spēku. Jebkādi Kopējā muitas tarifa nodokļi, kas iekasēti saistībā ar minētajiem pagaidu pasākumiem, tiek atmaksāti.
28. pants
Kopējā muitas tarifa nodokļus atjauno tikmēr, kamēr ir nepieciešams novērst Savienības ražotāju ekonomiskā un/vai finanšu stāvokļa pasliktināšanos, vai tikmēr, kamēr ir šādas pasliktināšanās risks. Kopējā muitas tarifa nodokļus atjauno ne ilgāk kā uz trīs gadu laikposmu, ja vien pienācīgi pamatotos apstākļos to nepagarina.
II SADAĻA
Aizsardzība tekstilrūpniecības, lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē
29. pants
1. Neskarot šīs nodaļas I sadaļu, Komisija ik gadu 1. janvārī pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, lai atceltu tarifa preferences, kas minētas 7. un 12. pantā, attiecībā uz V pielikuma VPS S-11.a un S-11.b sadaļas produktiem vai produktiem, kurus klasificē ar Kombinētās nomenklatūras kodiem 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 un 3824 90 97, ja tādu produktu importa izcelsme, kas uzskaitīti attiecīgi V vai IX pielikumā - atkarībā no tā, kuru piemēro -, ir saņēmējvalstī un to importa kopējais apjoms:
a)
palielinās vismaz par 13,5 % (pēc apjoma) salīdzinājumā ar iepriekšējo kalendāro gadu; vai
b)
V pielikuma VPS S-11.a un S-11.b sadaļas produktiem jebkurā 12 mēnešu laikposmā pārsniedz VI pielikuma 2. punktā minēto īpatsvaru no Savienības produktu importa vērtības V pielikuma VPS S-11.a un S-11.b sadaļā no visām II pielikumā uzskatītajām valstīm un teritorijām.
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro attiecībā uz EBA saņēmējvalstīm un valstīm, kuru īpatsvars 29. panta 1. punktā minētajiem attiecīgajiem produktiem nepārsniedz 6 % no kopējā Savienības importa tiem pašiem produktiem, kas uzskaitīti V vai IX pielikumā - atkarībā no tā, kuru piemēro.
3. Tarifa preferenču atcelšana stājas spēkā divus mēnešus pēc dienas, kad Komisijas akts par to publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
30. pants
Neskarot šīs nodaļas I sadaļu, ja tādu produktu imports, kas iekļauti LESD I pielikumā, rada vai draud radīt nopietnus traucējumus Eiropas Savienības tirgiem, jo īpaši vienam vai vairākiem attālāko reģionu tirgiem, vai šo tirgu regulēšanas mehānismu darbībai, Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pieprasījuma, apspriežoties ar attiecīgās lauksaimniecības vai zivsaimniecības kopējā tirgus organizācijas komiteju, pieņem īstenošanas aktu, lai apturētu preferenču režīmu attiecīgajiem produktiem saskaņā ar 39. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
31. pants
Komisija iespējami drīz informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 29. vai 30. pantu, pirms tas stājies spēkā.
III SADAĻA
Uzraudzība lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē
32. pants
1. Neskarot šīs nodaļas I sadaļu, uz Kopējā muitas tarifa 1.-24. nodaļā minētajiem produktiem, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 2658/87, kuru izcelsme ir saņēmējvalstīs, var attiecināt īpašu uzraudzības mehānismu, lai izvairītos no Savienības tirgus traucējumiem. Komisija pēc pašas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pieprasījuma, apspriežoties ar attiecīgās lauksaimniecības vai zivsaimniecības kopējā tirgus organizācijas komiteju, saskaņā ar 39. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem īstenošanas aktu par to, vai jāpiemēro īpašais uzraudzības mehānisms, un nosaka produktus, kuriem piemēro šo uzraudzības mehānismu.
2. Ja šīs nodaļas I sadaļu piemēro Kopējā muitas tarifa 1.-24. nodaļā minētajiem produktiem, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 2658/87, kuru izcelsme ir saņēmējvalstīs, šīs regulas 24. panta 4. punktā minēto laikposmu samazina līdz diviem mēnešiem šādos gadījumos:
a)
ja attiecīgā saņēmējvalsts nenodrošina atbilstību produktu izcelsmes noteikumiem vai nenodrošina administratīvo sadarbību, kas minēta 21. pantā; vai
b)
ja Kopējā muitas tarifa 1.-24. nodaļā minēto produktu imports, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 2658/87, kuriem piešķirts preferenču režīms saskaņā ar šo regulu, ievērojami pārsniedz attiecīgās saņēmējvalsts parasto eksporta līmeni.
VII NODAĻA
KOPĪGI NOTEIKUMI
33. pants
1. Lai izmantotu tarifa preferences, to produktu izcelsme, kuriem pieprasītas tarifa preferences, ir saņēmējvalstī.
2. Šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto preferenču režīmu nolūkos attiecībā uz noteiktas izcelsmes produktu jēdziena definīciju, ar to saistītajām administratīvās sadarbības procedūrām un metodēm izmanto tos produktu izcelsmes noteikumus, kas izklāstīti Regulā (EEK) Nr. 2454/93.
34. pants
1. Ja atsevišķai importa deklarācijai ad valorem nodokļa likme ir samazināta saskaņā ar šo regulu līdz 1 % vai mazāk, minēto nodokli aptur pilnībā.
2. Ja atsevišķai importa deklarācijai īpašā nodokļa likme ir samazināta saskaņā ar šo regulu līdz EUR 2 vai mazāk par katru atsevišķu euro summu, minēto nodokli aptur pilnībā.
3. Saskaņā ar 1. un 2. punktu preferenciālā nodokļa galīgo likmi, ko aprēķina saskaņā ar šo regulu, noapaļo uz leju līdz pirmajai decimāldaļai.
35. pants
1. Šīs regulas nolūkos izmantotais statistikas avots ir Komisijas ārējās tirdzniecības statistika (Eurostat).
2. Dalībvalstis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 (2009. gada 6. maijs) par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (12) nosūta Komisijai (Eurostat) statistikas datus par produktiem, kas saskaņā ar muitas procedūru laisti brīvā apgrozībā atbilstīgi tarifa preferencēm. Minētajos datos, ko sniedz ar atsauci uz Kombinētās nomenklatūras kodiem un attiecīgā gadījumā uz Taric kodiem, norāda - pēc izcelsmes valsts - vērtības, daudzumus un jebkuras papildu vienības, kas prasītas saskaņā ar minētās regulas definīcijām. Saskaņā ar minētās regulas 8. panta 1. punktu dalībvalstis minētos statistikas datus nosūta ne vēlāk kā 40 dienas pēc katra attiecīgā mēneša pārskata perioda beigām. Lai atvieglotu informācijas apmaiņu un palielinātu pārredzamību, Komisija arī nodrošina to, ka attiecīgie statistikas dati par VPS sadaļām ir regulāri pieejami publiskā datubāzē.
3. Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.d pantu dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai sīkas ziņas par to produktu daudzumiem un vērtībām, kas iepriekšējos mēnešos laisti brīvā apgrozībā atbilstīgi tarifa preferencēm. Minētajās ziņās iekļauj šā panta 4. punktā minētos produktus.
4. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm pārrauga to produktu importu, kuru Kombinētās nomenklatūras kodi ir 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 un 3824 90 97, lai noteiktu, vai ir izpildīti 22., 29. un 30. pantā minētie nosacījumi.
36. pants
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 3., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 19., 20. un 22. pantā, minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2012. gada 20. novembra.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 19., 20. vai 22. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 3., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 19., 20. vai 22. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
37. pants
1. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējotie, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot saskaņā ar šo pantu pieņemtu deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.
2. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 36. panta 5. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.
38. pants
1. Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta.
2. Bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu.
3. Katrā lūgumā ievērot konfidencialitāti norāda iemeslus, kāpēc informācija ir konfidenciāla. Taču, ja informācijas sniedzējs nevēlas to darīt publiski pieejamu vai neatļauj to izpaust ne kopumā, ne arī konspektīvi un ja tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, tad attiecīgo informāciju var neņemt vērā.
4. Informāciju jebkurā gadījumā uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt šādas informācijas sniedzēju vai avotu.
5. Šā panta 1.-4. punkts neliedz Savienības iestādēm atsaukties uz vispārpieejamu informāciju un jo īpaši uz iemesliem, pamatojoties uz kuriem pieņemti lēmumi saskaņā ar šo regulu. Minētās iestādes tomēr ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses, lai netiktu atklāti to komercnoslēpumi.
39. pants
1. Komisijai palīdz Vispārējo preferenču komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 732/2008. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. Komiteja drīkst pārbaudīt jebkuru jautājumu saistībā ar šīs regulas piemērošanu, kuru ierosinājusi Komisija vai kurš ierosināts pēc dalībvalsts pieprasījuma.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.
40. pants
Līdz 2016. gada 1. janvārim un ik pēc diviem gadiem pēc tam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par sistēmas ietekmi, aptverot pēdējo divu gadu laikposmu un visus preferenču režīmus, kas minēti 1. panta 2. punktā.
Līdz 2017. gada 21. novembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Šādam ziņojumam vajadzības gadījumā var pievienot tiesību akta priekšlikumu.
41. pants
Regulu (EK) Nr. 732/2008 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu saskaņā ar atbilstības tabulu X pielikumā.
VIII NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
42. pants
1. Visas izmeklēšanas un pagaidu atcelšanas procedūras, kas sāktas un nav izbeigtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 732/2008, automātiski uzsāk no jauna atbilstoši šai regulai, izņemot attiecībā uz saņēmējvalsti, kurai saskaņā ar minēto regulu piešķirts īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ja izmeklēšana attiecas tikai uz piešķirtajām priekšrocībām saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. Tomēr šādu izmeklēšanu automātiski uzsāk no jauna, ja tā pati saņēmējvalsts piesakās īpašajam veicināšanas režīmam saskaņā ar šo regulu pirms 2015. gada 1. janvāra.
2. Tādas izmeklēšanas gaitā saņemto informāciju, kas ir sākta un nav izbeigta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 732/2008, ņem vērā no jauna uzsāktajā izmeklēšanā.
43. pants
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. To piemēro no 2012. gada 20. novembra.
Tomēr tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem preferenču režīmiem, piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
3. Sistēmu piemēro līdz 2023. gada 31. decembrim. Tomēr termiņa beigu datumu nepiemēro īpašajam režīmam vismazāk attīstītajām valstīm, ne arī citiem šīs regulas noteikumiem, ciktāl tos piemēro saistībā ar minēto režīmu.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2012. gada 25. oktobrī