PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 217/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 833/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu daného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Po vyhlášení prozatímního nařízení tři ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedli, že jejich jména jsou v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařízení uvedena nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava prozatímního nařízení, ve které byla uvedena správná jména těchto společností.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(7)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
(8)
Šetření ukázalo, že hliníková fólie v rolích vyráběná v ČLR a z této země vyvážená, hliníková fólie v rolích, kterou v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníková fólie v rolích, která je vyráběná a prodávaná v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(9)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 18. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
(10)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 21. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(11)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly obdrženy připomínky od společnosti CeDo (Shanghai) Ltd. (dále jen „CeDo“) týkající se zjištění ohledně kritéria stanoveného v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení. Společnost ve svých připomínkách a během slyšení u úředníka pro slyšení zpochybnila zjištění, podle kterého její rozhodování o financování ze zahraničí podléhalo schválení ze strany státu, čímž se narušovala její finanční situace. Společnost CeDo tvrdila, že čínská „Pravidla pro provádění registrace vnějších dluhů“ neměla zkreslující vliv na její finanční situaci, jelikož se její úvěr týkal úvěru uvnitř skupiny od společnosti ve spojení z jiné země než z Číny a byl založen výlučně na finančním protiplnění uvnitř skupiny. Společnost dále tvrdila, že schválení transferu úroku a jistiny bylo uděleno automaticky.
(12)
Po opětovném přezkoumání doplňujících informací poskytnutých uvedenou společností a argumentů předložených následně po zveřejnění prozatímních zjištění bylo usouzeno, že přes existenci požadavků na registraci úvěrů a schválení splátek lze v tomto konkrétním případě úvěru uvnitř skupiny stanovit, že finanční situace společnosti nepodléhala podstatnému zkreslení vzhledem k tomu, že splatila částku úroku a jistiny v souladu s podmínkami úvěrové smlouvy. Za těchto okolností se shledává, že společnost splnila kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, s výhradou výše uvedené změny se potvrzuje 27. až 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Individuální zacházení
(14)
Jelikož k individuálnímu zacházení nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Srovnatelná země
(15)
Žádná ze stran nezpochybnila výběr Turecka jako srovnatelné země za účelem konečného určení.
(16)
Jelikož k výběru srovnatelné země, nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 57. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Běžná hodnota
(17)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Turecko). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a početně zjištěné běžné hodnoty jednoho tureckého výrobce obdobného výrobku.
(18)
Společnost Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (dále jen „Ningbo Favored“) se pozastavila nad tím, jak mohly být údaje od jednoho tureckého výrobce dostatečně reprezentativní k tomu, aby bylo možné stanovit dumpingové rozpětí pro všechny čínské vyvážející výrobce jako celek, a vyjádřila překvapení nad tím, že ceny na domácím trhu v Turecku byly podstatně vyšší než v Unii. Pokud jde o turecký trh s hliníkovou fólií, jak je zmíněno v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo Turecko považováno za vhodnou srovnatelnou zemi na základě objemů a hodnot domácí výroby, dovozu a vývozu. Pokud jde o skutečnost, že ceny na tureckém trhu jsou vyšší než v Unii, při výběru vhodného trhu srovnatelné země není tato skutečnost považována za rozhodující faktor. V každém případě lze rozdíl v cenách částečně vysvětlit skutečností, že se výrobní odvětví Unie během období šetření pohybovalo téměř na hranici rentability. Pokud se výrobní odvětví Unie postaví do pozice, kdy může dosáhnout přiměřeného zisku (tj. 5 %, jak je zmíněno ve 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), cenový rozdíl mezi tureckými cenami a cena na trhu Unie se sníží.
(19)
Společnost Ningbo Favored rovněž tvrdila, že orgány neposkytly dostatek informací o početně určené běžné hodnotě.
(20)
V této souvislosti se podotýká, že, jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, Komise poskytla uvedené straně všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být uvolněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, tj. při současném zajištění, aby bylo s případnými důvěrnými údaji, které poskytl jediný výrobce v Turecku, zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci byly smysluplné a umožnily mu pochopit použitou metodiku v souladu s článkem 2 základního nařízení. Kromě toho během slyšení, které se konalo na žádost společnosti Ningbo Favored, byla tato společnost informována, že pro účely stanovení dumpingu byla použita celá kontrolní čísla výrobku („PCN“) a že v případech, kdy turecký výrobce neprodával přesně stejný typ výrobku, byla běžná hodnota stanovena úpravou nejbližšího kontrolního čísla výrobku prodaného tureckým výrobcem. Společnosti Ningbo Favored a ostatním čínským výrobcům zařazeným do vzorku byly poskytnuty další informace týkající se stanovení početně určené běžné hodnoty v době, kdy byla zveřejněna konečná zjištění. Výše uvedená tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 65. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Vývozní cena
(22)
Společnost Ningbo Favored tvrdila, že hodnoty prodeje na vývoz v soupisu jednotlivých transakcí by měly být přepočteny z USD na čínskou měnou použitím měsíčního směnného kurzu uvedeného v dotazníku a ne skutečným směnným kurzem v době jednotlivých transakcí. V tomto ohledu, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) (o měnových přepočtech) základního nařízení, vyžaduje-li srovnání cen měnový přepočet, použije se k tomu směnný kurs platný v den prodeje. Je třeba rovněž poznamenat, že v pokynech pro vyplnění dotazníku je výslovně uvedeno, že částky, které se mají použít, jsou vyjádřeny v účetní měně, jak jsou zachyceny v účetnictví respondenta. Uvedená společnost byla tudíž náležitě informována, jaký směnný kurz se má použít. Toto tvrzení proto nemohlo být přijato.
(23)
Po uložení prozatímních opatření byla uskutečněna další inspekce na místě v prostorách jednoho z dovozců, kteří nejsou ve spojení, pro kterého byl stanoven zisk zmíněný v 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V důsledku toho se ziskové rozpětí použité pro početní určení vývozních cen podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení snížilo.
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, s výhradou výše uvedené změny se potvrzuje 73. až 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6 Srovnání
(25)
Ke srovnání nebyly obdrženy žádné relevantní připomínky. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 76. až 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7 Dumpingová rozpětí
(26)
K dumpingovým rozpětím nebyly předloženy žádné relevantní připomínky. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(27)
V důsledku revize zisku dovozců, kteří nejsou ve spojení, jak je zmíněno v 23. bodě odůvodnění, a po opravě některých administrativních chyb, konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie, jsou následující:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
32,9 %
Další spolupracující společnosti
34,9 %
Celostátní dumpingové rozpětí
45,6 %
(28)
Na základě skutečností uvedených v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR stanoveno za použití nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců. Na základě toho bylo stanoveno, že konečné dumpingové rozpětí je 45,6 %.
5. ÚJMA
5.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(29)
Jelikož k výrobě v Unii a výrobnímu odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož ke spotřebě v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Dovoz do Unie z ČLR
5.3.1 Objem a podíl na trhu
(31)
Jelikož k výši dovozu do Unie z ČLR a k podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 87. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(32)
Jak je blíže uvedeno v 47. bodě odůvodnění, po analýze připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění bylo shledáno za vhodné nepoužít pro srovnání cen dotčeného výrobku a hliníkové fólie vyráběné výrobním odvětvím Unie úpravu s ohledem na obchodní úroveň. Tato změna metody nepatrně ovlivnila rozpětí cenového podbízení.
(33)
Rozpětí cenového podbízení skupiny CeDo se snížilo na základě revize ziskového rozpětí dovozců, kteří nejsou ve spojení (viz 23. bod odůvodnění). Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však zůstalo vyšší než 7 %.
(34)
S výhradou výše uvedených změn a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cen dumpingového dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 90. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a reprezentativních výrobců v Unii
5.4.1 Předběžné poznámky a údaje týkající se výrobního odvětví Unie
(35)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 95. až 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.2 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(36)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Závěr ohledně újmy
(37)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 109. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(38)
Komise neobdržela žádné připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou. V důsledku toho se potvrzuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení a nejsou známy žádné jiné faktory, které by byly takové, že by narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Závěry uvedené v 113. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Výrobní odvětví Unie
(39)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 138. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Dovozci/velkoobchodníci
(40)
Spolupráce ze strany dovozního sektoru byla velmi nízká a, jak již bylo zmíněno ve 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na dotazník odpověděli pouze dva dovozci. Jak je zmíněno v 23. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách největšího dovozce (Robinson Young, Spojené království) za účelem ověření jeho odpovědí na dotazník. Na základě tohoto ověření byla provedena oprava udané ziskovosti této společnosti, pokud jde o její relevantní činnosti. V důsledku toho došlo ke snížení váženého průměrného ziskového rozpětí dvou spolupracujících dovozců zařazených do vzorku. Snížení zisku uvedených spolupracujících dovozců však z hlediska analýzy zájmu Unie nebylo považováno za významné, jelikož obě míry zisku (před a po opravě) byly nevýrazné.
(41)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku zpochybnil předběžný závěr shrnutý ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že dopad opatření na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený, jelikož by mohl být nucen opustit trh, pokud by opatření byla potvrzena. V prozatímním nařízení se však skutečně dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé smlouvy na úkor odvětví dovozu. Je však nepochybné, že dovoz dotčeného výrobku bude nadále zásobovat trh Unie, byť nyní na základě spravedlivé hospodářské soutěže, a tedy možná v menším rozsahu. Vzhledem k tomu se potvrzuje, že celkový dopad na dovozní sektor není nepřiměřený.
(42)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace ohledně zájmu dovozců a velkoobchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 143. až 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Maloobchodníci a spotřebitelé
(43)
Jelikož ohledně zájmu maloobchodníků a spotřebitelů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 150. až 153. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(44)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(45)
Po zveřejnění předběžných zjištění společnost Ningbo Favored učinila podání týkající se metodiky použité pro stanovení rozpětí újmy. Společnost tvrdila, že úpravou struktury PCN vznikla nerovnováha. Konkrétně tvrdila, že ke zkreslení údajů pravděpodobně došlo kvůli nákladům na balení. Druhá otázka se týkala metody použité k zajištění spravedlivého srovnání z hlediska obchodní úrovně. V prozatímní fázi byly údaje za Unii rozděleny na maloobchodní a velkoobchodní prodejní kanály, avšak společnost Ningbo Favored namítla, že tím vznikly dvě cílové ceny za jeden typ výrobku, což by podle ní bylo protiprávní.
(46)
Pokud jde o tvrzení k úpravě struktury PCN, simulace ukázaly, že v případě, že by se úprava neprovedla, došlo by ke zkreslení. Změny provedené ve struktuře PCN (které byly fakticky konsolidací údajů s cílem zlepšit míru shody a reprezentativnost) odstranily zkreslení a zlepšily spolehlivost výpočtů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(47)
Druhá otázka vznesená společností Ningbo Favored ohledně metody prozatímně použité k zajištění spravedlivého srovnání z hlediska obchodní úrovně byla rovněž náležitě analyzována. V tomto ohledu bylo shledáno, že ačkoliv se ceny mezi uvedenými dvěma prodejními kanály obvykle lišily, ve stávajícím případě se nejednalo o žádný identifikovatelný či konzistentní vzorec. Ve skutečnosti za určitých okolností byly prodejní ceny výrobce pro maloobchodníky nižší než pro velkoobchodníky, zatímco v jiných případech by se jednalo o opak. Bylo proto rozhodnuto přijmout toto tvrzení, že by se neměla provádět žádá úprava o obchodní úroveň, jelikož podmínky pro takovou úpravu nebyly splněny. Tato změna metodiky nepatrně ovlivnila rozpětí újmy.
(48)
V reakci na poskytnutí konečných informací společnost Ningbo Favored namítla, že metoda, která byla použita k výpočtu prodeje pod cenou byla chybná a nespolehlivá, jelikož na straně výrobního odvětví byla výchozím bodem výpočtu prodejní cena Unie za PCN místo nákladů na výrobu za PCN. Společnost Ningbo Favored dospěla k závěru, že nebyly použity náklady na výrobu za PCN, jelikož úředníci Komise „nenaléhaly“ na společnost, aby poskytla příslušné údaje, a řízení by proto mělo být z důvodu „nedostatku důkazů“ zastaveno.
(49)
Základní nařízení však nestanoví, jak má být cílová cena výrobního odvětví Unie stanovena. Běžnou praxí je stanovit ji buď na základě nákladů na výrobu za PCN a cílového zisku, nebo použitím prodejních cen ze závodu za PCN při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, a úpravou o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Obě metody jsou spolehlivé a jejich použití je zaměnitelné (v závislosti na okolnostech). Při šetření byla použita druhá metoda (tj. na základě skutečných prodejních cen Unie při prodeji nezávislým odběratelům), jelikož ne všichni výrobci v Unii byli schopni vypočítat spolehlivě náklady na výrobu za PCN.
(50)
S ohledem na výše uvedené tvrzení, že použitá metoda je nespolehlivá, a tvrzení, že by řízení mělo být proto zastaveno, se odmítají.
(51)
Skupina CeDo tvrdila, že metodika použitá pro stanovení prozatímního rozpětí újmy nebyla správná, jelikož plně nezohlednila strukturu skupiny CeDo. Dovozce CeDo UK, který je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (dále jen „CeDo (Shanghai)“), dodává na trh Unie fólii vyráběnou jak v ČLR, tak v Unii, a to vždy prostřednictvím dovozce/obchodníka, který je ve spojení. Uvedená společnost tvrdila, že výše prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí tohoto dovozce ve spojení neměla být odečtena z ceny CeDO při dalším prodeji, jelikož hospodářská soutěž se odehrává na úrovni odběratelů v Unii. Tvrdila, že prodejní ceny společnosti CeDo na úrovni odběratelů by výrobnímu odvětví Unie újmu nepůsobily.
(52)
K výroku společnosti CeDo ohledně jejích prodejních cen ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie vznesli stěžující si výrobci v Unii několik námitek. Tato záležitost však nemohla být dále šetřena, jelikož informace, které strany předložily, nebylo možné v tak pozdní fázi šetření ověřit.
(53)
V této věci je třeba poznamenat, že účelem výpočtu rozpětí újmy je určit, zda by uplatnění nižší sazby cla na ceny CIF dumpingového dovozu, než je sazba založená na dumpingovém rozpětí, postačovalo k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem. Toto posouzení by mělo vycházet z ceny CIF dotčeného dovozu, což je úroveň, která je považována za porovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. V případě dovozu uskutečněného prostřednictvím dovozců ve spojení, obdobně jako u postupu při výpočtu dumpingového rozpětí, který by mohl být pro určení sazby při uplatnění pravidla nižšího cla nahrazen výpočtem rozpětí újmy, je cena CIF určena početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s náležitou úpravou podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Dále, aniž jsou dotčeny posledně zmíněné komentáře, je třeba poznamenat, že metodika, kterou zastává společnost CeDo, by vedla nevyhnutelně k použití cen týkajících se výroby hliníkové fólie společností CeDo v Unii, jelikož, jak je uvedeno výše, dovozce/obchodník ve spojení dodával na trh v Unii hliníkovou fólii vyráběnou jak v Číně, tak v Unii.
(54)
Společnost CeDo se vrátila k výše uvedené otázce v konečné fázi. Rovněž požádala o slyšení s úředníkem pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod a slyšení pro projednání této záležitosti bylo uspořádáno. Společnost CeDo setrvala na výše zmíněné argumentaci a rovněž napadla výše uvedené vysvětlení týkající se čl. 2 odst. 9, přičemž tvrdila, že čl. 2 odst. 9 je uvedený pod ustanoveními základního nařízení týkajícími se dumpingu a nelze jej analogicky použít pro výpočet újmy. Orgány upozornily, že i když se článek 2 zabývá otázkami dumpingu, čl. 2 odst. 9 spadá pod podkapitolu „vývozní cena“ a uvádí pokyny pro výpočet vývozní ceny v případě unijního prodeje prostřednictvím dovozce ve spojení. Žádné jiné ustanovení základního nařízení neobsahuje v tomto ohledu konkrétnější pokyny.
(55)
Společnost CeDo vznesla otázku rozsudku Tribunálu ve věci společnosti Kazchrome (4), který by zde dle jejího názoru mohl poskytnout vodítko, neboť stanoví, že nejpřesnější metodou výpočtu cenového podbízení by bylo srovnání dovozních cen s cenami zboží výrobního odvětví Společenství při zahrnutí veškerých nákladů, které vzniknou, než se výrobek dostane do prostor zákazníka. Dlužno ovšem podotknout, že Tribunál také připustil, že tento přístup není praktický, a z rozsudku jasně vyplývá, že ceny CIF představují přijatelnou metodiku pro stanovení rozpětí újmy. Věc Kazchrome navíc souvisela se zvláštní situací týkající se zboží, které na trh EU vstupovalo nejprve přes Litvu (tranzit) a následně přes Rotterdam, kde bylo celně odbaveno. V uvedeném případě Komise rozhodla stanovit cenové podbízení i prodej pod cenou na základě ceny v místě tranzitu, narozdíl od ceny po celním odbavení. Při tomto šetření jde však o jiný případ, neboť není pochyb o tom, že stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou se zakládá na ceně CIF společnosti CeDo po celním odbavení. V rozsudku ve věci společnosti Kazchrome Tribunál navíc své závěry jasně omezil na uvedený konkrétní případ.
(56)
Společnost CeDo rovněž vznesla otázku spravedlivého srovnání a citovala dvě zprávy panelů WTO (5). Orgány jsou přesvědčeny o tom, že ceny CeDo, jak byly stanoveny ze strany útvarů Komise, a ceny ze závodu výrobního odvětví Unie (jak pro cenové podbízení, tak pro prodej pod cenou) představují základ pro spravedlivé a přiměřené srovnání. Je třeba mít na paměti, že dokonalé srovnání by znamenalo, že by se měly zohledňovat pouze nabídky v rámci stejné smlouvy, protože pouze tehdy by podmínky prodeje byly totožné. Dokonalé srovnání není možné, a proto jsou orgány přesvědčeny o tom, že použitá metodika využívající průměrných cen získaných u podobných výrobků během jednoho roku období šetření je správná. Tato metodika byla v rámci oznámení jasně sdělena.
(57)
Navíc se má za to, že by metoda, kterou zastává společnost CeDo, vedla k nerovnému zacházení při výpočtu rozpětí této společnosti a rozpětí ostatních vyvážejících výrobců prodávajících nezávislým dovozcům, kteří byli zařazeni do vzorku. Metodika použitá v případě ostatních vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vycházela z vývozní ceny na úrovni CIF, z níž jsou samozřejmě vyjmuty prodejní, správní a režijní náklady a zisk z následného prodeje v Unii po celním odbavení. Komise se domnívá, že určení přiměřené dovozní ceny pro stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by nemělo být ovlivněno tím, zda se vývoz uskutečňuje pro provozovatele ve spojení nebo nezávislé provozovatele v Unii. Metodika, kterou Komise používá, zajišťuje, že se v obou případech použije stejné zacházení. Závěrem je nutno vzít v úvahu, že by, jak již bylo zmíněno v 53. bodě odůvodnění, přístup požadovaný společností CeDo zejména v situaci této společnosti zamlžil a rozostřil dvě rozdílné funkce, v nichž společnost CeDo jakožto dodavatel hliníkových fólií na trh Unie působí. Společnost CeDo totiž ve skutečnosti dodává na trh Unie za prvé jako výrobce usazený v Unii a za druhé jako další prodejce hliníkových fólií dovážených z Číny. Účelem výpočtu dumpingového rozpětí není změřit, do jaké míry prodej společnosti CeDo UK jakožto dovážejícího výrobce Unie poškozuje výrobce Unie, ale stanovit, zda má takový dopad dovoz od společnosti CeDo Shaghai prostřednictvím cenového podbízení a prodeje pod cenou výrobců Unie. Za tímto účelem je příslušnou cenou, která má být zohledněna, cena, za kterou je dotčený výrobek prodáván do Unie, a nikoli cena, za kterou jsou dovážené materiály dále prodávány dovážejícími výrobci v Unii. To je v souladu s přístupem použitým pro stanovení rozpětí újmy při dovozu ze strany domácích výrobců v Unii.
(58)
Závěrem dlužno uvést, že ceny výrobců v Unii byly upraveny na úroveň ceny ze závodu odečtením nejen dobropisů, slev z cen a rabatů, ale také provizí (forma prodejních nákladů) a výdajů souvisejících s dopravou. Proto by srovnávání ceny dalšího prodeje dovozce s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie nepředstavovalo spravedlivé srovnání.
(59)
Z výše uvedených důvodů bylo potvrzeno, že požadavek na revizi metodiky pro výpočet rozpětí újmy pro společnost CeDo nemohl být přijat.
(60)
Revidované ziskové rozpětí dovozců, které nejsou ve spojení (pozměněné z důvodů vysvětlených v 23. bodě odůvodnění), mělo dopad na rozpětí újmy pro společnost CeDo, jelikož se odečítá od ceny při dalším prodeji. Všechna rozpětí prodeje pod cenou byla ovlivněna opravou administrativní chyby při uplatnění cílového zisku v prozatímní fázi.
(61)
Na základě výše uvedeného jsou konečná rozpětí újmy tato:
Název společnosti
Prodej pod cenou
CeDo (Shanghai) Ltd.
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
15,6 %
Vážený průměr v případě dalších spolupracujících výrobců
14,6 %
Zbytkové rozpětí
35,6 %
8.2 Konečná opatření
(62)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(63)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí pro odstranění újmy
Sazba antidumpingového cla
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Další spolupracující společnosti
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během uvedeného šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(65)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(66)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(67)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(68)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(69)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v tabulce v čl. 1 odst. 2 s průměrnou sazbou cla ve výši 14,6 %, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(70)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(71)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(72)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(73)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
CeDo (Shanghai) Ltd., Šanghaj
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co.,Ltd., Šanghaj
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd., Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd., Šanghaj
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co.,Ltd., Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd., Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd., Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd., Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao
14,6 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,6 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 833/2012 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011),
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 14,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 217/2013
(2013. gada 11. marts),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 833/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu (“pagaidu pasākumi”) Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Metālu asociācija (Eurométaux) (“sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 9. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrētas alumīnija folijas ruļļu kopējās Savienības produkcijas. Sūdzībā bija ietverti tādi pirmšķietami pierādījumi par ražojuma dempingu un no dempinga izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. Kā minēts pagaidu regulas 17. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
1.2. Turpmākā procedūra
(3)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiski fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas rakstiski sniedza informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām. Proti, viens ražotājs eksportētājs, kas to lūdza, tika uzklausīts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.
(4)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem.
(5)
Pēc pagaidu regulas publicēšanas trīs no tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, paziņoja, ka pagaidu regulas 1. panta 2. punktā to nosaukumi bija uzrakstīti nepareizi. Tādēļ Eiropas Savienības Oficiālajā vēstnesī (3) tika publicēts pagaidu regulas labojums, kurā bija norādīti minēto uzņēmumu pareizie nosaukumi.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(6)
Attiecīgais ražojums ir alumīnija folija, kuras biezums ir no 0,007 mm līdz 0,021 mm, bez pamatnes, kura nav tālāk citādi apstrādāta kā vien velmēta, gofrēta vai negofrēta, vieglos ruļļos, kuru svars nepārsniedz 10 kg (“attiecīgais ražojums” jeb “alumīnija folijas ruļļi”, jeb “AHF”). Attiecīgais ražojums pašlaik atbilst KN kodiem ex 7607 11 11 un ex 7607 19 10.
(7)
Attiecīgo ražojumu parasti izmanto kā patēriņa preci iepakošanai un citam lietojumam mājsaimniecībā / sabiedriskajā ēdināšanā. Ražojuma definīcija netika apstrīdēta.
(8)
Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija folijai ruļļos, kuru ražo ĶTR un eksportē no ĶTR, alumīnija folijai ruļļos, kuru Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, un alumīnija folijai ruļļos, kuru sadarbībā iesaistītais Turcijas ražotājs izgatavo un pārdod Turcijā (analogā valsts), ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi, tāpēc tās uzskata par līdzīgām pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(9)
Tā kā piezīmju par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 18. līdz 20. apsvērums.
3. ATLASE
(10)
Tā kā piezīmju par atlasi nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 21. līdz 26. apsvērums.
4. DEMPINGS
4.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(11)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas no CeDo (Shanghai) Ltd (“CeDo”) tika saņemtas piezīmes par konstatējumiem saistībā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešajā ievilkumā noteikto kritēriju. Uzņēmums piezīmēs un uzklausīšanas laikā pie uzklausīšanas amatpersonas apstrīdēja konstatējumu par to, ka uzņēmuma lēmumam iegūt finansējumu no ārzemēm bija jāsaņem valsts atļauja un ka tādējādi tika radīta tā finansiālā stāvokļa izkropļojums. CeDo apgalvoja, ka Ķīnas noteikumiem par ārējo parādu reģistrēšanas īstenošanu nebija izkropļojošas ietekmes uz uzņēmuma finansiālo stāvokli, jo tā aizdevums attiecās uz grupas iekšējo aizdevumu no saistīta uzņēmuma ārpus Ķīnas un bija balstīts tikai uz grupas iekšējiem finansiālajiem apsvērumiem. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka atļauja procentu un pamatsummas pārskaitīšanai tika piešķirta automātiski.
(12)
Atkārtoti pārbaudot uzņēmuma sniegto papildu informāciju un pēc pagaidu informācijas izpaušanas minētos argumentus, tika atzīts, ka, neraugoties uz prasību par aizdevumu reģistrēšanu un atmaksas atļauju, šajā konkrētajā grupas iekšējā aizdevuma gadījumā varēja konstatēt, ka uzņēmuma finansiālais stāvoklis netika būtiski izkropļots, jo uzņēmums procentus un pamatsummu bija atmaksājis saskaņā ar aizdevuma nolīguma noteikumiem. Šādos apstākļos tiek konstatēts, ka uzņēmums atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešajā ievilkumā noteiktajam kritērijam.
(13)
Tā kā citu piezīmju par TER nav, ņemot vērā iepriekš minēto izmaiņu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 27. līdz 53. apsvērums.
4.2. Individuālais režīms (“IR”)
(14)
Tā kā piezīmju par IR nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 54. līdz 56. apsvērums.
4.3. Analogā valsts
(15)
Neviena no personām neiebilda pret to, ka pasākumu galīgai noteikšanai par analogo valsti izvēlēta Turcija.
(16)
Tā kā piezīmju par analogās valsts izvēli nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 57. līdz 64. apsvērums.
4.4. Normālā vērtība
(17)
Normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz datiem, ko sniedza vienīgais analogās valsts (t. i., Turcijas) ražotājs, kas sadarbojās. Tādējādi normālo vērtību noteica, pamatojoties uz viena Turcijas ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumu cenām un salikto normālo vērtību.
(18)
Uzņēmums Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (“Ningbo Favored”) apšaubīja, vai viena Turcijas ražotāja dati varētu būt pietiekami reprezentatīvi, lai noteiktu dempinga starpību visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, un izteica izbrīnu par to, ka cenas Turcijas iekšzemes tirgū bija ievērojami augstākas par Savienības cenām. Attiecībā uz Turcijas alumīnija folijas tirgu, kā minēts pagaidu regulas 63. apsvērumā, pamatojoties uz vietējās ražošanas, importa un eksporta apjomu un vērtību, Turcija tika uzskatīta par piemērotu analogo valsti. Fakts, ka cenas Turcijas tirgū ir augstākas par Savienības cenām, nav izšķirošs faktors, izvēloties piemērotu analogās valsts tirgu. Jebkurā gadījumā cenu atšķirību var daļēji izskaidrot ar to, ka Savienības ražošanas nozare IP laikā guva tikai nelielu peļņu. Ja Savienības ražošanas nozare būs tādā stāvoklī, ka var gūt pamatotu peļņu (t. i., 5 % apmērā, kā minēts pagaidu regulas 158. apsvērumā), cenu starpība starp Turcijas cenām un Savienības tirgus cenām mazināsies.
(19)
Tāpat Ningbo Favored apgalvoja, ka iestādes nav sniegušas pietiekamu informāciju par salikto normālo vērtību.
(20)
Šajā sakarā tiek norādīts, kā paskaidrots 70. apsvērumā, ka Komisija personai par datiem, kas izmantoti, lai aprēķinātu normālo vērtību, sniedza visu būtisko informāciju, kuru varēja atklāt, nepārkāpjot pamatregulas 19. panta noteikumus, proti, nodrošinot, lai ar visiem konfidenciāliem datiem, ko sniedz vienīgais Turcijas ražotājs, apietos kā ar konfidenciāliem un tos neatklātu citām personām. Ražotājam eksportētājam sniegtā informācija bija svarīga un ļāva tam izprast metodiku, kas izmantota saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem. Turklāt uzklausīšanā, kas notika pēc Ningbo Favored lūguma, uzņēmumu informēja, ka dempinga aprēķiniem izmantoja pilnus produkta kontroles numurus (PKN) un ka gadījumos, kad Turcijas ražotājs nepārdeva tieši tāda paša veida ražojumu, normālo vērtību noteica, koriģējot tuvākā Turcijas ražotāja pārdotā ražojuma PKN. Visbeidzot, galīgo konstatējumu izpaušanas laikā Ningbo Favored un citiem atlasītajiem Ķīnas eksportētājiem tika sniegta papildu informācija par saliktās normālās vērtības noteikšanu. Tāpēc iepriekš minētie apgalvojumi bija jānoraida.
(21)
Tā kā citu piezīmju nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. līdz 72. apsvērums.
4.5. Eksporta cena
(22)
Ningbo Favored pieprasīja eksporta vērtības individuālo darījumu sarakstā konvertēt no ASV dolāriem uz Ķīnas valūtu, izmantojot anketā norādīto mēneša maiņas kursu, nevis faktisko maiņas kursu dažādo darījumu laikā. Šajā sakarā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu par “valūtas konvertāciju”, ja nepieciešams konvertēt valūtas, lai varētu salīdzināt cenas, šādu konvertēšanu veic, izmantojot pārdošanas datuma valūtas kursu. Turklāt tiek atzīmēts, ka anketas norādījumos skaidri paredzēts, ka izmantojamas aptaujātās personas grāmatvedības dokumentos iegrāmatotās summas grāmatvedības uzskaitē lietotajā valūtā. Līdz ar to uzņēmums bija skaidri informēts par izmantojamo maiņas kursu. Tāpēc šo prasību nevarēja pieņemt.
(23)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikts papildu pārbaudes apmeklējums viena tā nesaistītā importētāja telpās, kam bija noteikta pagaidu regulas 75. apsvērumā minētā peļņa. Tā rezultātā tika samazināta peļņas norma, ko izmanto eksporta cenu noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.
(24)
Tā kā citu piezīmju nav, ņemot vērā iepriekš minēto izmaiņu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 73. līdz 75. apsvērums.
4.6. Salīdzināšana
(25)
Par salīdzināšanu netika saņemtas būtiskas piezīmes. Tā kā citu piezīmju nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 76. līdz 78. apsvērums.
4.7. Dempinga starpība
(26)
Par dempinga starpību būtiskas piezīmes netika saņemtas. Tā kā citu piezīmju nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. līdz 81. apsvērums.
(27)
Ņemot vērā nesaistītā importētāja peļņas pārskatīšanu, kā minēts 23. apsvērumā, un dažu pārrakstīšanās kļūdu labojumus, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmuma nosaukums
Dempinga starpība
CeDo (Shanghai) Ltd
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
32,9 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
34,9 %
Valsts mēroga dempinga starpība
45,6 %
(28)
Pamatojoties uz pagaidu regulas 81. apsvērumā izklāstītajiem faktiem, ĶTR tika noteikta valsts mēroga galīgā dempinga starpība, izmantojot sadarbībā iesaistīto eksportētāju darījumus ar vislielāko dempingu. Balstoties uz to, galīgā dempinga starpība tika noteikta 45,6 % apmērā.
5. KAITĒJUMS
5.1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(29)
Tā kā piezīmju par Savienības produkciju un Savienības ražošanas nozari nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 83. apsvērums.
5.2. Savienības patēriņš
(30)
Tā kā piezīmju par Savienības patēriņu nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 84. līdz 86. apsvērums.
5.3. ĶTR imports Savienībā
5.3.1. Apjoms un tirgus daļa
(31)
Tā kā piezīmju par ĶTR importa apjomu un tirgus daļu Savienībā nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 87. līdz 89. apsvērums.
5.3.2. Dempinga cenas importam un cenu samazinājums
(32)
Kā izskaidrots 47. apsvērumā, analizējot pēc pagaidu informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes, tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma un Savienības ražošanas nozares izgatavotās alumīnija folijas cenu salīdzināšanai ir lietderīgi nepiemērot tirdzniecības līmeņa korekcijas. Šī metodes maiņa nedaudz ietekmēja cenu samazinājuma starpību.
(33)
Turklāt CeDo grupas cenu samazinājuma starpību pazemināja nesaistītā importētāja peļņas normas pārskatīšana (sk. 23. apsvērumu). Tomēr atlasīto ražotāju eksportētāju vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība joprojām pārsniedz 7 %.
(34)
Tā kā, izņemot iepriekš minētās izmaiņas, citu piezīmju par dempinga cenām importam un cenu samazinājumu nav, ar šo tiek apstiprināta cenu samazinājuma noteikšanai izmantotā metodika, kas aprakstīta pagaidu regulas 90. līdz 94. apsvērumā.
5.4. Savienības ražošanas nozares un reprezentatīvo Savienības ražotāju ekonomiskais stāvoklis
5.4.1. Iepriekšējas piezīmes un informācija par Savienības ražošanas nozari
(35)
Tā kā piezīmju par šo jautājumu nav, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 95. līdz 107. apsvērumā.
5.4.2. Faktiskās dempinga starpības lielums
(36)
Tā kā piezīmju par šo jautājumu nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 108. apsvērums.
5.5. Secinājums par kaitējumu
(37)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 109. līdz 112. apsvērumā.
6. CĒLOŅSAKARĪBA
(38)
Komisija nesaņēma piezīmes par pagaidu konstatējumiem saistībā ar cēloņsakarību starp dempingu un kaitējumu. Tāpēc tiek apstiprināts, ka ĶTR imports par dempinga cenām radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē un ka nav citu zināmu faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 113. līdz 136. apsvērumā.
7. SAVIENĪBAS INTERESES
7.1. Savienības ražošanas nozare
(39)
Tā kā piezīmju par Savienības ražošanas nozares interesēm nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 138. līdz 142. apsvērums.
7.2. Importētāji/vairumtirgotāji
(40)
Importēšanas nozares sadarbības līmenis bija ļoti zems, un, kā jau minēts pagaidu regulas 146. apsvērumā, tikai divi importētāji bija iesnieguši atbildes uz aptaujas anketu. Kā minēts 23. apsvērumā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika apmeklēts lielākais importētājs (Robinson Young, UK), lai pārbaudītu tā atbildes uz aptaujas anketu. Pārbaudes rezultātā tika koriģēta minētā uzņēmuma norādītā rentabilitāte saistībā ar tā attiecīgajām darbībām. Līdz ar to abu sadarbībā iesaistīto atlasīto importētāju vidējā svērtā peļņas norma samazinājās. Tomēr sadarbībā iesaistīto importētāju peļņas samazinājums netika uzskatīts par būtisku saistībā ar Savienības interešu analīzi, jo abi peļņas rādītāji (pirms un pēc koriģēšanas) bija mēreni.
(41)
Viens no atlasītajiem importētājiem apstrīdēja pagaidu regulas 148. apsvērumā izdarīto provizorisko secinājumu par to, ka pasākumu ietekme uz importēšanas nozari visumā nebūtu nesamērīga, kaut arī importētājs varētu būt spiests pamest tirgu, ja pasākumi tiktu apstiprināti. Taču pagaidu regulā patiesi tika secināts, ka Savienības ražošanas nozare varētu atgūt dažus līgumus, kaitējot importēšanas nozarei. Tomēr netiek apšaubīts, ka attiecīgā ražojuma imports arī turpmāk tiks piegādāts Savienības tirgum, tikai tas notiks uz godīgas konkurences pamata un līdz ar to, iespējams, mazākā apmērā. Ņemot to vērā, tiek apstiprināts, ka kopējā ietekme uz importēšanas nozari nav nesamērīga.
(42)
Papildu piezīmes vai informācija par importētāju un vairumtirgotāju interesēm netika saņemta. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 143. līdz 149. apsvērumā norādītie pagaidu konstatējumi par minēto grupu interesēm.
7.3. Mazumtirgotāji un patērētāji
(43)
Tā kā piezīmju par mazumtirgotāju un patērētāju interesēm nav, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 150. līdz 153. apsvērums.
7.4. Secinājums par Savienības interesēm
(44)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi par Savienības interesēm, proti, to, ka nav pārliecinošu iemeslu pret galīgo pasākumu noteikšanu ĶTR izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam.
8. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
8.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(45)
Pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas Ningbo Favored iesniedza iebildumus par kaitējuma starpības aprēķināšanai izmantoto metodiku. Uzņēmums apgalvoja, ka PKN struktūras koriģēšana radījusi nelīdzsvarotību. Proti, uzņēmums apgalvoja, ka iepakošanas izmaksas, iespējams, ir izkropļojušas datus. Otrs jautājums bija saistīts ar metodi, ko izmanto godīga salīdzinājuma nodrošināšanai attiecībā uz tirdzniecības līmeni. Pagaidu posmā Savienības dati bija sadalīti starp mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības pārdošanas kanāliem, taču Ningbo Favored iebilda, ka tas katram ražojuma veidam radījis divas mērķa cenas un bijis pretlikumīgi.
(46)
Attiecībā uz apgalvojumu par PKN struktūras koriģēšanu simulācijas ir parādījušas, ka izkropļojumi rastos tad, ja koriģēšana netiktu veikta. Minētās PKN struktūras izmaiņas (kas faktiski bija datu konsolidācija, lai uzlabotu atbilstības rādītājus un reprezentativitāti) bija novērsušas izkropļojumus un uzlabojušas aprēķinu ticamību. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.
(47)
Arī otrais Ningbo Favored jautājums par izmantoto pagaidu metodi godīga salīdzinājuma nodrošināšanai attiecībā uz tirdzniecības līmeni tika rūpīgi analizēts. Šajā sakarā tika konstatēts, ka, lai gan šo divu pārdošanas kanālu cenas parasti atšķīrās, konkrētajā gadījumā nepastāvēja identificējama vai pastāvīga tendence. Patiesi, dažos gadījumos pārdošanas cenas, ko ražotājs noteica mazumtirgotājiem, bija zemākas par vairumtirgotājiem noteiktajām cenām, savukārt citos gadījumos situācija bija otrāda. Tāpēc tika izlemts pieņemt minēto apgalvojumu par to, ka nevajadzētu veikt tirdzniecības līmeņa korekcijas, jo nebija izpildīti šādas korekcijas nosacījumi. Līdz ar to kaitējuma novēršanas līmeņu galīgais aprēķins ir veikts, pamatojoties gan uz ražotāju eksportētāju, gan uz Savienības ražošanas nozares konsolidētajām cenām un neizdarot tirdzniecības līmeņa korekciju. Šī metodikas maiņa nedaudz ietekmēja kaitējuma starpību.
(48)
Reaģējot uz galīgo informācijas izpaušanu, Ningbo Favored apgalvoja, ka mērķa cenas samazinājuma aprēķināšanai izmantotā metode bijusi nepilnīga un neuzticama, jo attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tā kā sākumpunktu izmantojusi Savienības pārdošanas cenu katram PKN, nevis ražošanas izmaksas (“RI”) katram PKN. Ningbo Favored secināja, ka RI katram PKN netika izmantotas, jo Komisijas ierēdņi “nemudināja” uzņēmumu sniegt attiecīgos datus, un tāpēc procedūra būtu jāizbeidz “pierādījumu trūkuma” dēļ.
(49)
Tomēr pamatregulā nav norādīts, kā būtu jānosaka Savienības ražošanas nozares mērķa cena. Parasti to nosaka, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram PKN un mērķa peļņu vai arī izmantojot katra PKN EXW pārdošanas cenas nesaistītajiem pircējiem Savienības tirgū un koriģējot tās ar faktisko peļņu/zaudējumiem IP laikā, un pievienojot noteikto mērķa peļņu. Abas metodes ir uzticamas, un tās var aizstāt vienu ar otru (atkarībā no apstākļiem). Izmeklēšanā tika lietota otrā metode (t. i., pamatošanās uz faktiskajām Savienības pārdošanas cenām nesaistītajiem pircējiem), jo ne visi atlasītie Savienības ražotāji varēja aprēķināt ticamas RI katram PKN.
(50)
Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums, ka pieņemtā metode ir neuzticama, un prasība tādēļ izbeigt procedūru tiek noraidīta.
(51)
CeDo Group apgalvoja, ka tā pagaidu kaitējuma starpības aprēķināšanai izmantotā metodika bijusi nepareiza, jo tajā nav pilnībā ņemta vērā CeDo Group struktūra. Patiesi, importētājs CeDo UK, kas ir saistīts ar atlasītu ražotāju eksportētāju (“CeDo (Shanghai)”), kurš sadarbojās, piegādā Savienības tirgum gan ĶTR, gan Savienībā ražotu foliju, ko izplata kāds saistītais importētājs/tirgotājs. Uzņēmums apgalvoja, ka saistītā importētāja PVA un peļņas normu nevajadzēja atskaitīt no CeDo tālākpārdošanas cenas, jo Savienības pircēju līmenī ir konkurence. CeDo apgalvoja, ka tā pārdošanas cenas pircēju līmenī nekaitētu Savienības ražošanas nozarei.
(52)
CeDo apgalvojumu par tā pārdošanas cenām attiecībā pret Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, iesniedzot sūdzības, apstrīdēja vairāki Savienības ražotāji. Tomēr šo jautājumu nevarēja turpmāk izmeklēt, jo personu iesniegto informāciju nevarēja pārbaudīt tik vēlā izmeklēšanas posmā.
(53)
Būtu jānorāda, ka kaitējuma starpības aprēķināšanas mērķis ir noteikt, vai ir pietiekami dempinga importa CIF cenai piemērot maksājuma likmi, kas ir zemāka par likmi, kura balstīta uz dempinga starpību, lai novērstu kaitējumu, ko rada imports par dempinga cenām. Minētajam novērtējumam būtu jāpamatojas uz attiecīgā importa CIF cenu, kas tiek uzskatīta par pielīdzināmu EXW cenai Savienības ražošanas nozarē. Ja imports tiek veikts ar saistīto importētāju starpniecību - pēc analoģijas ar pieeju, ko izmanto, lai aprēķinātu dempinga starpību, kas varētu tikt aizstāta ar kaitējuma starpības aprēķināšanu, lai noteiktu maksājuma likmi, piemērojot mazākā maksājuma noteikumu, - CIF cenu nosaka, pamatojoties uz to tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, kura attiecīgi koriģēta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Otrkārt, neskarot pēdējos apsvērumus, būtu jānorāda, ka CeDo ierosinātā metodika neizbēgami novestu pie tā, ka CeDo izmantotu ar Savienības produkciju saistītas alumīnija folijas cenas, jo, kā minēts iepriekš, saistītais importētājs/tirgotājs Savienības tirgum piegādāja gan Ķīnā, gan Savienībā ražotu alumīnija foliju.
(54)
CeDo šim jautājumam atkārtoti pievērsās galīgajā posmā. Turklāt uzņēmums lūdza tikt uzklausīts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē, un šā jautājuma apspriešanai tika rīkota uzklausīšana. CeDo atkārtoja savus iepriekšējos argumentus, kā arī apstrīdēja minēto skaidrojumu par 2. panta 9. punktu, apgalvojot, ka 2. panta 9. punkts ir ietverts pamatregulas dempinga noteikumos un ka to nevar analoģiski izmantot kaitējuma aprēķināšanai. Iestādes norādīja, ka, lai gan 2. pants attiecas uz dempinga jautājumiem, 2. panta 9. punkts ir ietverts apakšnodaļā “eksporta cena” un sniedz norādes par eksporta cenas aprēķināšanu gadījumā, kad pārdošana Savienībā notiek ar saistītā importētāja starpniecību. Neviens cits pamatregulas noteikums nesniedz tik konkrētas norādes par šo gadījumu.
(55)
CeDo pievērsās Vispārējās tiesas spriedumam Kazchrome (4) lietā un apgalvoja, ka spriedums sniedza norādes šajā jautājumā, jo tajā noteikts, ka visprecīzākais veids, kā aprēķināt cenu samazinājumu, būtu salīdzināt importa cenas ar Kopienas ražošanas nozares cenām, ietverot visus izdevumus līdz klienta atrašanās vietai. Tomēr būtu jānorāda, ka Tiesa atzina arī to, ka šī pieeja ir nepraktiska, un spriedumā ir skaidri norādīts, ka CIF cenas ir pieņemama metodika kaitējuma starpības aprēķināšanai. Turklāt Kazchrome lieta attiecās uz īpašu situāciju, kur preces ES tirgū vispirms nonāca caur Lietuvu (tranzītā) un tad nokļuva Roterdamā, kur tās tika muitotas. Tajā gadījumā Komisija bija lēmusi cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu aprēķināt, pamatojoties uz cenu tranzīta punktā, nevis cenu pēc muitošanas. Šajā gadījumā tā nav, jo netiek apstrīdēts tas, ka cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķins ir balstīts uz CeDo CIF cenu pēc muitošanas. Turklāt Kazchrome spriedumā Tiesa savus secinājumus attiecināja tikai uz šo konkrēto lietu.
(56)
Turklāt CeDo pievērsās godīga salīdzinājuma jautājumam un citēja divus PTO ekspertu grupas ziņojumus (5). Iestādes uzskata, ka Komisijas dienestu noteiktās CeDo cenas un Savienības ražošanas nozares EXW cenas (gan cenu samazinājumam, gan mērķa cenu samazinājumam) var izmantot par pamatu godīgam un saprātīgam salīdzinājumam. Būtu jāatceras, ka ideāls salīdzinājums nozīmētu to, ka tiktu ņemti vērā tikai piedāvājumi attiecībā uz vienu un to pašu līgumu, jo vienīgi tad pārdošanas nosacījumi būtu identiski. Tā kā ideāls salīdzinājums šeit nav iespējams, iestādes uzskata, ka metodika, kas izmanto līdzīgo ražojumu vidējās cenas viena gada IP laikā, ir godīga. Minētā metodika tika skaidri izklāstīta informācijas izpaušanas laikā.
(57)
Turklāt tiek uzskatīts, ka CeDo ieteiktā metode radītu nevienlīdzīgu attieksmi saistībā ar CeDo starpības aprēķināšanu un to atlasīto ražotāju eksportētāju starpības aprēķināšanu, kas ražojumu pārdod neatkarīgiem importētājiem. Citiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem piemērotā metode pamatojās uz eksporta cenu CIF līmenī un neietvēra Savienības PVA un peļņu, kas pēc muitošanas gūta no tālākpārdošanas Savienībā. Komisija uzskata, ka tam, vai tiek eksportēts Savienības saistītajiem vai neatkarīgajiem uzņēmējiem, nevajadzētu ietekmēt cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķināšanai izmantotās attiecīgās importa cenas noteikšanu. Komisijas izmantotā metodika abos gadījumos nodrošina vienlīdzīgu attieksmi. Visbeidzot, kā iepriekš minēts 53. apsvērumā, CeDo pieprasītā pieeja, jo īpaši - ņemot vērā šā uzņēmuma situāciju, radītu neskaidrību saistībā ar abām atšķirīgajām funkcijām, kuras CeDo pilda kā alumīnija folijas piegādātājs Savienības tirgum. Patiesi, CeDo nodrošina piegādi Savienības tirgum, pirmkārt, kā ražotājs, kurš atrodas Savienībā, un, otrkārt, kā no Ķīnas importētas alumīnija folijas tālākpārdevējs. Kaitējuma starpības aprēķināšanas mērķis ir noteikt nevis to, kādā mērā pārdevumi, ko CeDo UK veic kā Savienības ražotājs importētājs, nodara kaitējumu Savienības ražotājiem, bet gan to, vai šāda ietekme ir CeDo Shanghai eksportam, proti, vai tas rada Savienības ražotāju cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu. Tādēļ ir jāņem vērā tā cena, par kuru attiecīgais ražojums tiek pārdots Savienībai, nevis cena, par kuru ražotāji importētāji importēto materiālu pārdod tālāk Savienībā. Tas atbilst pieejai, kas izmantota, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, kura piemērojama importam, ko iekšzemes ražotāji veikuši Savienībā.
(58)
Visbeidzot, būtu jānorāda, ka Savienības ražotāju cenas ir koriģētas līdz EXW līmenim, atskaitot ne tikai kredītnotas, atlaides un rabatus, bet arī komisijas (tirdzniecības izmaksu veids) un ar transportu saistītas izmaksas. Līdz ar to importētāja tālākpārdošanas cenas salīdzināšana ar Savienības EXW cenu nebūtu godīga.
(59)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ tika norādīts, ka prasību pārskatīt CeDo kaitējuma starpības aprēķināšanas metodiku nevar pieņemt.
(60)
Tomēr nesaistītā importētāja pārskatītā peļņas norma (kas koriģēta 23. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ) ietekmēja CeDo kaitējuma starpību, jo tā tika atskaitīta no uzņēmuma tālākpārdošanas cenas. Visbeidzot, visu cenu samazinājuma starpību ietekmēja niecīgas pārrakstīšanās kļūdas labojums attiecībā uz mērķa peļņas piemērošanu pagaidu posmā.
(61)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā kaitējuma starpība ir šāda:
Uzņēmuma nosaukums
Cenu samazinājums
CeDo (Shanghai) Ltd
14,2 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
15,6 %
Vidējais svērtais citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās
14,6 %
Atlikums
35,6 %
8.2. Galīgie pasākumi
(62)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un atbilstīgi pamatregulas 9. panta 4. punktam attiecībā uz ĶTR izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importu saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka galīgais antidempinga maksājums zemākajā konstatētās dempinga vai kaitējuma starpības apmērā. Šajā gadījumā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētās kaitējuma starpības apmērā.
(63)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteikta šāda maksājumu likme:
Uzņēmuma nosaukums
Dempinga starpība
Kaitējuma novēršanas apmērs
Antidempinga maksājuma likme
CeDo (Shanghai) Ltd
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Valsts mēroga dempinga starpība
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Atsevišķas uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kas izmeklēšanas laikā konstatēts saistībā ar šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un līdz ar to konkrēti minētie tiesību subjekti. Tāda attiecīgā ražojuma importam, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav konkrēti minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā (tostarp tiesību subjekti, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem), nevar izmantot minētās likmes, bet uz to attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(65)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ietver tāda derīga rēķina uzrādīšanu dalībvalstu muitas dienestiem, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(66)
Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu kā tādu var uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņu, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu pret pasākumu apiešanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.
(67)
Ikviena prasība piemērot individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (6) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Tad vajadzības gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
(68)
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, valsts mēroga maksājuma līmenis būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz ES.
(69)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas 1. panta 2. punkta tabulā minētajiem izlasē neiekļautajiem, bet sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem, kuru atlasītā vidējā maksājuma likme ir 14,6 %, būtu jāiekļauj noteikums, ka minētajiem uzņēmumiem noteiktā vidējā svērtā maksājuma likme piemērojama arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kam citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu, jo minēto pantu nepiemēro, ja ir izmantota atlase.
(70)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts laiks, kurā tās varēja izteikt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu.
(71)
Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko bija paudušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
9. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(72)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpības lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek uzskatīts, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar pagaidu regulu.
(73)
Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi būtu jāiekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā, savukārt summas, kuras pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi, būtu jāatmaksā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādas alumīnija folijas importam, kuras biezums ir no 0,007 mm līdz 0,021 mm, bez pamatnes, kura nav tālāk citādi apstrādāta kā vien velmēta, gofrēta vai negofrēta, vieglos ruļļos, kam svars nav lielāks par 10 kg, un uz kuru pašlaik attiecas KN kodi ex 7607 11 11 un ex 7607 19 10 (Taric kodi 7607111110 un 7607191010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minētā turpmāk uzskaitīto uzņēmumu izgatavotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz ES robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums
Taric papildu kods
CeDo (Shanghai) Ltd, Shanghai
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd, Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd, Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co.,Ltd., Shanghai
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd, Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd, Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd, Shanghai
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co., Ltd, Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd, Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd, Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd, Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd, Yuyao
14,6 %
B310
Visi pārējie uzņēmumi
35,6 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst šīs regulas pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 833/2012. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu summu, atmaksā.
3. pants
Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
-
izmeklēšanas periodā (no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,
-
tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriežoties ar Padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sarakstā, kas netika iekļauti atlasē un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 14,6 %.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 11. martā