NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 529/2014
(2014. gada 12. marts),
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai novērtētu uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas un attīstītās mērīšanas pieejas paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši ņemot vērā 143. panta 5. punkta trešo daļu un 312. panta 4. punkta trešo daļu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktu reitingu sistēmas piemērošanas joma ietver tāda veida riska darījumus, kuriem var noteikt reitingu saskaņā ar specifisku reitingu sistēmu.
(2)
Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir nošķirti uz iekšējiem reitingiem balstītas pieejas (IRB pieeja) un attīstītās mērīšanas pieejas (AMP) būtiski paplašinājumi vai izmaiņas, kurus nepieciešams apstiprināt, un visas pārējās izmaiņas, par kurām ir jāziņo. Attiecībā uz visām pārējām izmaiņām, par kurām jāziņo, Regulā (ES) Nr. 575/2013 nav norādes par paplašinājumu vai izmaiņas paziņošanas laiku, t. i., to, vai par izmaiņu būtu jāziņo pirms vai pēc tās īstenošanas. Būtu jāņem vērā tas, ka kompetentajām iestādēm nav nepieciešams būt iepriekš informētām par mazāk nozīmīgiem paplašinājumiem un izmaiņām. Turklāt būtu arī lietderīgāk un mazāk apgrūtinoši, ja iestādes apkopotu šādas mazāk nozīmīgas izmaiņas un informētu par tām kompetentās iestādes ik pēc noteikta laika. Patiesībā šādu uzraudzības praksi īsteno jau vairākās dalībvalstīs. Tādējādi paplašinājumi un izmaiņas, par kuriem jāziņo, būtu papildus jāsadala paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas, un paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo tikai pēc to īstenošanas. Tas turklāt dotu iespēju kompetentajām iestādēm savā ikdienas darbā pievērst vairāk uzmanības tādiem paplašinājumiem un izmaiņām, kuri var būtiski mainīt pašu kapitāla prasības, modeļu darbību vai reitingu sistēmas. Tas arī nodrošinātu, ka iestādes, pamatojoties uz risku orientētu uzraudzības pieeju, nodala ļoti būtiskus paplašinājumus un izmaiņas no mazāk būtiskiem paplašinājumiem un izmaiņām. Šāds sadalījums starp paplašinājumiem un izmaiņām, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas, un paplašinājumiem un izmaiņām, par kuriem jāziņo pēc to īstenošanas, būtu saprātīgs, ņemot vērā to, ka šāda paziņošana pirms īstenošanas ļautu kompetentajām iestādēm pārskatīt šīs regulas pareizu piemērošanu. Tas savukārt samazinātu iestādes uzraudzības slogu.
(3)
Paplašinājumu vai izmaiņu būtiskums modeļos parasti ir atkarīgs no ierosinātā paplašinājuma vai izmaiņu veida un kategorijas (kas būtu jāatspoguļo kvalitātes kritērijos), kā arī no to potenciāla mainīt pašu kapitāla prasības vai, attiecīgā gadījumā, riska darījumu riska svērtās vērtības (kas būtu jāatspoguļo kvantitatīvajos kritērijos). Tādēļ visi kvantitatīvie kritēriji paplašinājumu vai izmaiņu būtiskuma pārskatīšanai būtu jānosaka kā robežvērtības, pamatojoties uz procentuālām izmaiņām pašu kapitāla prasībās, vai, attiecīgā gadījumā, riska darījumu riska svērtajās vērtībās pirms un pēc izmaiņas.
(4)
Lai gan kvantitatīvā robežvērtība attiecībā uz AMP paplašinājumiem un izmaiņām vienkāršības labad būtu jāaprēķina, pamatojoties uz pašu kapitāla prasībām, tomēr robežvērtība IRB pieeju izmaiņām būtu jāaprēķina, pamatojoties uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, lai izvairītos no tā, ka šīs robežvērtības nepamatoti ietekmē atšķirības veikto kredīta vērtību korekciju summās, kas iespaido pašu kapitāla prasības, bet ne riska darījumu riska svērtās vērtības. Turklāt kvantitatīvās robežvērtības būtu jāveido tā, lai tiktu ņemta vērā kopējā paplašinājumu vai izmaiņu ietekme uz nepieciešamo kapitālu, pamatojoties uz iekšējām pieejām, kā arī standartizētajām pieejām, lai atspoguļotu apjomu, kādā tiek izmantotas iekšējās pieejas attiecībā uz kopējām pašu kapitāla prasībām un riska darījumu riska svērtajām vērtībām. Tas attiecas uz visām robežvērtībām abās pieejās, izņemot otro robežvērtību, kas attiecībā uz IRB pieeju minēta 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā, un IRB pieejas iepriekšējas paziņošanas robežvērtību, kuras noteiktas, ņemot vērā ietekmi, ko rada riska darījumu riska svērto vērtību izmaiņas, uz kurām attiecas specifiska modeļa piemērošanas joma. Attiecīgās paplašinājuma vai izmaiņu ietekmes aprēķini - gan IRB pieejā, gan AMP - būtu jāveic, par atskaites punktu izmantojot vienu un to pašu laiku, ņemot vērā to, ka riska darījumu kopums (IRB pieejas gadījumā) un riska profils (AMP gadījumā) ir relatīvi stabili laikā.
(5)
Kompetentās iestādes var jebkurā laikā veikt piemērotus uzraudzības pasākumus attiecībā uz paziņotiem modeļa paplašinājumiem un izmaiņām, pamatojoties uz esošo atļauju izmantot iekšējās pieejas pastāvīgu pārskatīšanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 101. pantā. No vienas puses, tas tiek darīts, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas, II sadaļas 3. nodaļas 6. iedaļā, Trešās daļas III sadaļas 4. nodaļā vai Trešās daļas IV sadaļas 5. nodaļā. No otras puses, noteikumi ir vajadzīgi, lai paredzētu izraisītājmehānismus jauniem apstiprinājumiem, paziņojumiem par paplašinājumiem un iekšējo pieeju izmaiņām. Šādiem noteikumiem nevajadzētu ietekmēt iekšējā modeļa uzraudzības pārskata pieejas vai administratīvos procesus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 8. punktā.
(6)
Izmaiņas pastāvīgā iekšējo pieeju daļējā izmantošanā vai, attiecīgā gadījumā, secīgā iekšējo pieeju īstenošanā ir reglamentētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. un 150. pantā attiecībā uz IRB pieeju un Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. pantā attiecībā uz AMP. Tāpēc šajā regulā šāda veida izmaiņas nebūtu jāreglamentē.
(7)
Kompetento iestāžu atļauja attiecas uz pieejās izmantotajām metodēm, procesiem, pārbaudēm, datu vākšanu un informācijas tehnoloģiju sistēmām, tāpēc šajā regulā nebūtu jāreglamentē pastāvīga modeļu saskaņošana attiecībā uz izmantotā datu kopuma aprēķināšanu, pamatojoties uz apstiprinātām metodēm, procesiem, pārbaudēm, datu vākšanu un informācijas tehnoloģiju sistēmām.
(8)
Lai kompetentās iestādes varētu novērtēt, vai iestādes ir pareizi piemērojušas noteikumus par paplašinājumu un izmaiņu būtiskuma novērtēšanu, iestādēm būtu jāiesniedz kompetentajām iestādēm attiecīgi dokumenti. Lai šajā jomā mazinātu uzraudzības iestāžu slogu un palielinātu kompetento iestāžu procedūru efektivitāti un lietderīgumu, būtu jāparedz noteikumi ar mērķi precizēt prasības tiem dokumentiem, kas iesniedzami kopā ar pieteikumiem apstiprinājuma saņemšanai vai paplašinājumu un izmaiņu paziņojumiem.
(9)
Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.
(10)
Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie attiecas uz paplašinājumiem un/vai izmaiņām AMP un IRB pieejā pašu kapitāla prasībām attiecībā uz kredītrisku un operacionālo risku un tāpēc, ka attiecīgi uzraudzības jautājumi un procedūras šajās abās iekšējās pieejās ir vienādi. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem un sekmētu to, ka personām, kurām ir saistoši attiecīgie pienākumi, ir iespējams tos visaptveroši pārskatīt un koordinēti tiem piekļūt, ir vēlams, lai tie stātos spēkā vienlaicīgi un visi Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētie tehniskie standarti attiecībā uz paplašinājumiem un izmaiņām iekšējos modeļos saistībā ar kredītrisku un operacionālo risku būtu iekļauti vienā regulā. Tomēr, ņemot vērā to, ka 312. panta 4. punkta a) apakšpunktā ir atšķirīgs regulējuma priekšmets, šajā regulā aplūkots tikai b) un c) apakšpunkts.
(11)
Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz nosacījumus, atbilstīgi kuriem novērtē paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu uz iekšējiem reitingiem balstītajās pieejās un attīstītās mērīšanas pieejās, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, tostarp šādu izmaiņu un paplašinājumu paziņošanas kārtību.
2. pants
Paplašinājumu un izmaiņu kategorijas
1. To, cik būtiskas ir kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitinga sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas izmaiņas, vai kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmu vai iekšējo modeļu pieeju izmaiņas uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas gadījumā (“izmaiņas IRB pieejā”) vai paplašinājumi un izmaiņas attīstītās mērīšanas pieejas (“AMP paplašinājumi un izmaiņas”) gadījumā, klasificē vienā no šādām kategorijām:
a)
būtiski paplašinājumi un izmaiņas, attiecībā uz kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktu un 312. panta 2. punktu jāsaņem kompetento iestāžu atļauja;
b)
citi paplašinājumi un izmaiņas, par kuriem jāinformē kompetentās iestādes.
2. Paplašinājumus un izmaiņas, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, klasificē:
a)
paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas;
b)
paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pēc to īstenošanas.
3. pants
Paplašinājumu un izmaiņu klasificēšanas principi
1. IRB pieejas izmaiņu klasificēšanu veic saskaņā ar šo pantu un saskaņā ar 4. un 5. pantu.
AMP paplašinājumu un izmaiņu klasificēšanu veic saskaņā ar šo pantu un saskaņā ar 6. un 7. pantu.
2. Ja iestādēm ir jāaprēķina kvantitatīvā ietekme, ko rada jebkuri paplašinājumi vai izmaiņas pašu kapitāla prasībās, vai, attiecīgā gadījumā, riska darījumu riska svērtajās vērtībās, tad iestādes piemēro šādu metodiku:
a)
lai novērtētu kvantitatīvo ietekmi, iestādes izmanto visjaunākos pieejamos datus;
b)
ja precīza kvantitatīvās ietekmes novērtēšana nav iespējama, iestādes tās vietā veic ietekmes novērtēšanu, pamatojoties uz izlases pārbaudi vai citām drošām metodēm secinājumu izdarīšanai;
c)
izmaiņām, kurām nav tiešas kvantitatīvas ietekmes, neaprēķina kvantitatīvo ietekmi, kas attiecībā uz IRB pieeju izklāstīta 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā vai attiecībā uz AMP - 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā.
3. Vienu būtisku paplašinājumu vai izmaiņu nesadala vairākās mazāk būtiskās izmaiņās vai paplašinājumos.
4. Šaubu gadījumā iestādes paplašinājumus un izmaiņas iedala kategorijā ar vislielāko būtiskuma potenciālu.
5. Ja kompetentās iestādes ir devušas savu atļauju būtiskam paplašinājumam vai izmaiņai, iestādes aprēķina pašu kapitāla prasības, pamatojoties uz apstiprināto paplašinājumu vai izmaiņu no datuma, kas norādīts jaunajā atļaujā, kura aizstāj iepriekšējo atļauju. Gadījumā, ja paplašinājums vai izmaiņas, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes devušas atļauju, nav īstenoti jaunajā atļaujā norādītajā datumā, no kompetentajām iestādēm ir jāsaņem jauna atļauja, kas jāizmanto bez nepamatotas kavēšanās.
6. Gadījumā, ja paplašinājuma vai izmaiņu, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes devušas atļauju, īstenošana kavējas, iestāde informē kompetento iestādi un iesniedz tai plānu par apstiprinātā paplašinājuma vai izmaiņu savlaicīgu īstenošanu, kuru tā piemēro termiņā, par ko vienojas ar kompetento iestādi.
7. Ja paplašinājumu vai izmaiņas klasificē kā tādus, attiecībā uz kuriem ir vajadzīga kompetento iestāžu iepriekšēja atļauja, un ja (pēc paziņošanas) iestādes pieņem lēmumu neīstenot šo paplašinājumu vai izmaiņas, iestādes bez nepamatotas kavēšanās informē kompetentās iestādes par šādu lēmumu.
4. pants
IRB pieejas būtiskas izmaiņas
1. IRB pieejas izmaiņas ir uzskatāmas par būtiskām, ja tās atbilst kādam no šādiem nosacījumiem:
a)
tās ietilpst jebkurās no kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas izmaiņām, kā aprakstīts I pielikuma I daļas 1. iedaļā;
b)
tās ietilpst jebkurās no kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmu vai iekšējo modeļu pieejas izmaiņām, kā aprakstīts I pielikuma II daļas 1. iedaļā;
c)
tās atbilst kādam no šādiem rezultātiem:
i)
samazinājums par 1,5 % kādam no šādiem elementiem:
-
Eiropas Savienības mātes iestādes kopējās konsolidētās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam,
-
kopējās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, ja iestāde nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;
ii)
samazinājums par 15 % vai vairāk no riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējās modeļu pieejas piemērošanas jomu.
2. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu izmaiņas ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:
a)
skaitītājā - atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;
b)
saucējā - kopējās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai, attiecīgi, tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums.
Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.
Novērtējot ietekmi uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, atsaucas tikai uz izmaiņas radīto ietekmi IRB pieejā, pieņemot, ka riska darījumu kopums saglabājas nemainīgs.
3. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu izmaiņas ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:
a)
skaitītājā - atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas.
b)
saucējā - riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas, kas saistīta ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu.
Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.
Novērtējot ietekmi uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, atsaucas tikai uz izmaiņas radīto ietekmi IRB pieejā, pieņemot, ka riska darījumu kopums saglabājas nemainīgs.
5. pants
IRB pieejas izmaiņas, kuras nav uzskatāmas par būtiskām
1. IRB pieejas izmaiņas, kuras nav būtiskas, bet par kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 4. punktu ir jāinformē kompetentās iestādes, paziņo šādi:
a)
izmaiņas, kas atbilst jebkuram no turpmāk minētajiem nosacījumiem, paziņo kompetentajām iestādēm vismaz divus mēnešus pirms to īstenošanas:
i)
izmaiņas, kas aprakstītas I pielikuma I daļas 2. iedaļā;
ii)
izmaiņas, kas aprakstītas I pielikuma II daļas 2. iedaļā;
iii)
izmaiņas, kuru rezultātā par vismaz 5 % samazinās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu.
b)
visas pārējās izmaiņas vismaz reizi gadā pēc to īstenošanas paziņo kompetentajām iestādēm.
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu izmaiņas ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:
a)
skaitītājā - atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas.
b)
saucējā - riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas, kas saistīta ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu.
Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.
Novērtējot ietekmi uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, atsaucas tikai uz izmaiņas radīto ietekmi IRB pieejā, pieņemot, ka riska darījumu kopums saglabājas nemainīgs.
6. pants
AMP būtiski paplašinājumi un izmaiņas
1. Paplašinājumi un izmaiņas AMP ir uzskatāmi par būtiskiem, ja tie atbilst kādam no turpmākiem nosacījumiem:
a)
tie ietilpst jebkurā no paplašinājumiem, kā aprakstīts II pielikuma I daļas 1. iedaļā;
b)
tie ietilpst jebkurās no izmaiņām, kā aprakstīts II pielikuma II daļas 1. iedaļā;
c)
tās atbilst kādam no šādiem rezultātiem:
i)
samazinājums par 10 % vai vairāk kādam no turpmāk minētajiem elementiem:
-
Eiropas Savienības mātes iestādes kopējās konsolidētās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku,
-
kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku, ja iestāde nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;
ii)
samazinājums par 10 % vai vairāk kādam no turpmāk minētajiem elementiem:
-
kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde,
-
kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma operacionālo risku, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju AMP izmantošanai.
2. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu jebkura paplašinājuma vai izmaiņu ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:
a)
skaitītājā - atšķirība starp pašu kapitāla prasībām attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar AMP modeļa piemērošanas jomu, pirms un pēc paplašinājuma vai izmaiņām Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;
b)
saucējā - kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar AMP modeļa piemērošanas jomu, pirms paplašinājuma vai izmaiņām ES mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai, attiecīgi, tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums.
Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.
Novērtējot ietekmi uz pašu kapitāla prasībām, atsaucas tikai uz paplašinājuma un izmaiņu radīto ietekmi AMP, un tāpēc tiek pieņemts, ka operacionālā riska profils saglabājas nemainīgs.
3. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu jebkura paplašinājuma vai izmaiņu ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:
a)
skaitītājā - atšķirība starp pašu kapitāla prasībām attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar modeļa piemērošanas jomu, pirms un pēc paplašinājuma vai izmaiņām mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde, vai tādas iestādes līmenī, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju izmantot AMP;
b)
saucējā - kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku pirms paplašinājuma vai izmaiņām tādas mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde, vai, attiecīgi, meitasuzņēmuma līmenī, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju izmantot AMP.
Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.
Novērtējot ietekmi uz pašu kapitāla prasībām, atsaucas tikai uz paplašinājuma un izmaiņu radīto ietekmi AMP, un tāpēc tiek pieņemts, ka operacionālā riska profils saglabājas nemainīgs.
7. pants
AMP paplašinājumi un izmaiņas, kas nav uzskatāmi par būtiskiem
AMP paplašinājumus un izmaiņas, kuri nav būtiski, bet par kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 312. panta 3. punktu ir jāinformē kompetentās iestādes, paziņo šādi:
a)
paplašinājumus un izmaiņas, kas minēti II pielikuma I daļas 2. iedaļā un II daļas 1. iedaļā, paziņo kompetentajām iestādēm vismaz divus mēnešus pirms to īstenošanas;
b)
visus pārējos paplašinājumus un izmaiņas vismaz reizi gadā pēc to īstenošanas paziņo kompetentajām iestādēm.
8. pants
Paplašinājumu un izmaiņu dokumentācija
1. Saistībā ar tiem IRB pieejas vai AMP paplašinājumiem un izmaiņām, kas klasificēti kā darbības, kam vajadzīgs kompetento iestāžu apstiprinājums, iestādes kopā ar pieteikumu iesniedz šādus dokumentus:
a)
paplašinājumu vai izmaiņu apraksts, to pamatojums un mērķis;
b)
īstenošanas datums;
c)
piemērošanas joma, ko ietekmē modeļa paplašinājums vai izmaiņas, kā arī apjoma rādītāji;
d)
tehniskie un procesuālie dokumenti;
e)
ziņojumi par iestādes neatkarīgu pārskatu vai validāciju;
f)
apliecinājums tam, ka kompetentās iestādes, izmantojot iestādes apstiprināšanas procedūras, ir apstiprinājušas paplašinājumu vai izmaiņas un apstiprināšanas datums;
g)
attiecīgā gadījumā - izmaiņas vai paplašinājuma kvantitatīvā ietekme uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām vai pašu kapitāla prasībām;
h)
ziņas par iestādes pašreizējo un iepriekšējās versijas iekšējo modeļu skaitu, uz kuriem attiecas apstiprināšana.
2. Saistībā ar tiem paplašinājumiem un izmaiņām, kas klasificēti kā darbības, par kurām jāziņo, iestādes kopā ar attiecīgu paziņojumu iesniedz dokumentus, kas minēti 1. punkta a), b), c), f) un g) apakšpunktā.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 12. martā