PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1346/2014
(2014. gada 17. decembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sulfanilskābes importam un ar ko atceļ galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome 2002. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1339/2002 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu 21 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes sulfanilskābes importam un galīgo antidempinga maksājumu 18,3 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam (“sākotnējā izmeklēšana”).
(2)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (3) noteica galīgo kompensācijas maksājumu 7,1 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.
(3)
Komisija ar Lēmumu 2002/611/EK (4) pieņēma tādas cenu saistības attiecībā uz antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti importam no Indijas, ko piedāvāja viens Indijas ražotājs eksportētājs, proti, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (“Kokan”).
(4)
Pēc atkārtotas pretabsorbēšanas izmeklēšanas Padome 2004. gada februārī ar Regulu (EK) Nr. 236/2004 (5) no 21 % līdz 33,7 % palielināja galīgā antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam.
(5)
Pēc tam, kad Kokan bija brīvprātīgi atsaucis saistības, Komisija 2004. gada martā ar Lēmumu 2004/255/EK (6) atcēla Lēmumu 2002/611/EK.
(6)
Komisija ar Lēmumu 2006/37/EK (7) pieņēma Kokan piedāvātās jaunās cenu saistības gan attiecībā uz antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes importam. Regula (EK) Nr. 1338/2002 un Regula (EK) Nr. 1339/2002 tika attiecīgi grozītas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 123/2006 (8).
(7)
Pēc pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 (9) noteica antidempinga maksājumus ĶTR un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Pēc termiņbeigu un starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1010/2008 (10) noteica galīgos kompensācijas maksājumus Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam un grozīja antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(8)
Pēc paziņojuma publicēšanas par ĶTR un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (11) Komisija 2013. gada 1. jūlijā saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu. Pārskatīšanas pieprasījumu iesniedza CUF - Quimicos Industriais (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “CUF”), kas ir vienīgais sulfanilskābes ražotājs Savienībā un kas tādējādi ražo 100 % Savienības ražošanas apjoma.
(9)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām, visticamāk, dempings turpināsies un kaitējums Savienības ražošanas nozarei atkārtosies.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(10)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 16. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (12) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Paralēlā izmeklēšana
(11)
Komisija 2013. gada 16. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (13) sāka arī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 (14) 18. pantu, attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.
5. Izmeklēšana
5.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(12)
Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām, proti, 2013. gada 30. septembrim (“attiecīgais periods”).
5.2. Iesaistītās personas
(13)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, ražotājus eksportētājus ĶTR un Indijā, importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājvalstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(14)
Vienīgā ieinteresētā persona, kura pieprasīja uzklausīšanu, ir vienīgais Savienības ražotājs, un tam piedāvāja šo iespēju.
5.3. Atlase
(15)
Ņemot vērā Indijas un Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas lūgta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(16)
Komisija saņēma atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem; atbildes no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem netika saņemtas. Tādēļ atlase netika izmantota.
(17)
Viens nesaistītais importētājs aizpildīja atlases veidlapu, tomēr tas nav importējis attiecīgo ražojumu no attiecīgajām valstīm un tādējādi nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ atlase netika izmantota.
(18)
Tā kā ir tikai viens Savienības ražotājs, atlase attiecībā uz Savienības ražotājiem netika izmantota.
5.4. Izmeklēšana
(19)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Komisija nosūtīja anketas vienīgajam Savienības ražotājam, diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, zināmajiem importētājiem un lietotājiem Savienībā.
(20)
Tikai viens no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Šis Indijas ražotājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja lielu daļu no kopējā Indijas eksporta uz Savienību.
(21)
Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
Savienības ražotājs:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugāle;
b)
ražotājs eksportētājs un analogās valsts ražotājs:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indija;
c)
lietotāji Savienībā:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Vācija,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugāle,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spānija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(22)
Attiecīgais ražojums ir sulfanilskābe, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060). Sulfanilskābi iedala divās kategorijās, kuras nosaka atbilstīgi skābes tīrības pakāpei: tehniskā sulfanilskābe un attīrītā sulfanilskābe. Turklāt attīrīto sulfanilskābi dažkārt laiž tirgū kā sulfanilskābes sāli. Sulfanilskābi izmanto kā izejvielu optisko balinātāju, betona piedevu, pārtikas krāsvielu un speciālu krāsvielu ražošanā. Tika norādīts, ka ierobežotos daudzumos to izmanto arī farmācijas nozarē. Lai gan netiek apstrīdēts, ka abām kategorijām ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tādējādi to ražojumus var uzskatīt par vienu ražojumu, ir būtiski norādīt, ka saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem praktiska savstarpēja aizstājamība ir ierobežota. Jo īpaši lietotāji, kas izmanto attīrīto sulfanilskābi, var izmantot tehnisko sulfanilskābi vien tad, ja tie paši to var attīrīt. Minētie lietotāji, kuriem nepieciešama vai kuri dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, teorētiski varētu izmantot attīrīto sulfanilskābi, taču, ņemot vērā cenu atšķirību (20-25 %), tas nav ekonomiski dzīvotspējīgs risinājums.
(23)
Sulfanilskābe ir izejviela un tās fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no tās izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus savos iekšzemes tirgos un trešām valstīm ražo un pārdod ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotājs ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatā vienāds izmantojums, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(24)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik notiek dempings un vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties, ja tiktu izbeigti pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz ĶTR un Indijas importu.
1. Ievadpiezīmes
1.1. ĶTR
(25)
Sākusi termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija sazinājās ar 39 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm. Neviens no minētajiem ražotājiem nepieteicās un nesadarbojās.
(26)
Komisija informēja Ķīnas iestādes un attiecīgos ražotājus eksportētājus par savu nodomu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot labākos pieejamos faktus. Ieinteresētās personas šajā sakarībā nesniedza piezīmes.
(27)
Tādējādi konstatējumi par dempingu un dempinga atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz pieejamajiem faktiem, t. i., informāciju, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, īpaši informāciju, kas iekļauta pārskatīšanas pieprasījumā, un Eurostat datiem.
(28)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no Ķīnas importēja vien nelielus attiecīgā ražojuma daudzumus.
1.2. Indija
(29)
Sākusi termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija sazinājās ar 25 zināmajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, no kuriem tikai viens, proti, Kokan, atbildēja uz anketas jautājumiem un sadarbojās izmeklēšanas gaitā. Minētais uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja lielāko daļu Indijas eksporta uz Savienību.
(30)
Attiecīgajā periodā minētais ražotājs eksportētājs darbojās saskaņā ar Komisijas pieņemtajām cenu saistībām; konstatēts, ka tās ir ievērotas.
2. Dempings
2.1. ĶTR
2.1.1. Analogā valsts
(31)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību, ko ieguva atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).
(32)
Lai attiecībā uz ĶTR noteiktu normālo vērtību, sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti izmantoja Indiju. Paziņojumā par procedūras sākšanu Indiju norādīja kā analogo valsti, un ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par šo izvēli. Piezīmes netika saņemtas, un nekas neliecināja, ka Indija vairs nebija piemērota izvēle. Pārskatīšanas pieprasījumā Savienības ražošanas nozare ierosināja par analogo valsti izmantot ASV, tomēr, ņemot vērā to, ka ASV ir tikai viens ražotājs un ka ASV tirgus ir aizsargāts ar antidempinga un kompensācijas maksājumiem, kas jau vairāk nekā 20 gadus tiek piemēroti Ķīnas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, šis priekšlikums tika noraidīts. Tāpēc arī šajā izmeklēšanā par analogo valsti izvēlējās Indiju.
(33)
Tādējādi tika izmantoti dati par Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās.
2.1.2. Normālā vērtība
(34)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz datiem, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kas sadarbojās, proti, Kokan. Par pamatu normālās vērtības noteikšanai izmantoja iekšzemes pārdošanas apjomus (sk. 42.-47. apsvērumu).
2.1.3. Eksporta cena
(35)
Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tādējādi nebija konkrētas informācijas par Ķīnas cenām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un statistikas avotiem (Eurostat). Uzskata, ka šis informācijas avots aptuveni atspoguļo faktiskās cenas, ko Savienības klientiem prasa Ķīnas eksportētāji.
2.1.4. Salīdzinājums
(36)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(37)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, vajadzības gadījumā veicot atbilstošas korekcijas, tika pienācīgi ņemta vērā eksporta cena. Lai eksporta cenu izteiktu EXW līmenī, Komisija, ņemot vērā informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, koriģēja uz Eurostat datiem balstīto CIF cenu saistībā ar transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un kredīta izmaksām. Šīs korekcijas bija no 5 līdz 10 % no CIF cenas.
2.1.5. Dempings
(38)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(39)
Ņemot vērā to, ka Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, informācija par importētā ražojuma sortimentu nav pieejama. Lai gan nebija informācijas par tehniskās un attīrītās sulfanilskābes importa daudzumiem, tomēr tika uzskatīts, ka pat tad, ja pieņem, ka viss imports ietvēra attīrīto sulfanilskābi, kas vidēji ir par 20 % dārgāka par tehnisko sulfanilskābi, Eurostat apkopotās importa cenas ir tādā līmenī, kas, salīdzinot ar analogās valsts normālo vērtību, neliecina par dempingu.
(40)
Turklāt, kā minēts 28. apsvērumā, importa apjomi no Ķīnas PIP bija niecīgi. Attiecīgajās nozarēs ir vispārzināms, ka ad hoc sulfanilskābes sūtījumi nelielos daudzumos notiek par ievērojami augstākām vienības cenām nekā parasto pasūtījumu gadījumā lielākos daudzumos, ar ko varētu skaidrot augsto importa cenu līmeni, par ko ziņo Eurostat.
(41)
Tādējādi, lai gan saskaņā ar pieejamajiem rādītājiem dempings netika konstatēts, šādam secinājumam varētu būt neliela nozīme, jo importa apjoms ir neliels un trūkst informācijas attiecībā uz importētā ražojuma sortimentu, kas ir svarīga informācija, ņemot vērā lielo cenu atšķirību starp attīrīto un tehnisko sulfanilskābi.
2.2. Indija
2.2.1. Normālā vērtība
(42)
Vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, katra attiecīgā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvos daudzumos un parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(43)
Katram ražojuma veidam tika noteikts neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas apjomu īpatsvars iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(44)
Visi iekšzemes pārdošanas apjomi tika pārdoti par neto pārdošanas cenām, kas ir vienādas vai lielākas par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, tādējādi rentablie pārdošanas apjomi pārsniedza 80 % no katra ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma. Tādējādi visiem ražojuma veidiem normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējais svērtais lielums cenām, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantotas visiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū.
(45)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tāda Ķīnas importa spiediena dēļ, kas ienāk Indijas tirgū, tiek izkropļotas Indijas iekšzemes tirgus cenas un līdz ar to arī normālās vērtības noteikšana.
(46)
Kā minēts iepriekš 44. apsvērumā, rentablie pārdošanas apjomi pārsniedza 80 % no katra ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, tādējādi normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktiskajām iekšzemes tirgus cenām. Jebkurā gadījumā neatkarīgi no tā, vai Ķīnas imports izraisīja lejup vērstu spiedienu Indijas iekšzemes tirgū, normālā vērtība ir noteikta tādā veidā, lai šāds spiediens neietekmētu novērtējumu. Ja rentabli būtu 80 % vai mazāk no konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomiem, normālo vērtību noteiktu, pamatojoties tikai uz šiem rentablajiem pārdošanas apjomiem. Turklāt, ja visi konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomi radītu zaudējumus, normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz kopējām ražošanas izmaksām un saprātīgu peļņas normu.
(47)
Tādēļ Komisija uzskata, ka pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums normālās vērtības aprēķināšanas ziņā nav būtisks.
2.2.2. Eksporta cena
(48)
Attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā un eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.
(49)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ir pretruna starp cenu tendencēm benzolam un Indijas eksportam uz Savienību. Tas konstatēja, ka minētais fakts ir jo iespaidīgāks tāpēc, ka minimālo cenu saistības, ko bija pieņēmusi Komisija, tika indeksētas, ievērojot benzola cenu tendences. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka minēto cenu saistību dēļ galvenā Indijas ražotāja eksportētāja eksporta cenas vairs nav reprezentatīvas.
(50)
Komisija konstatēja, ka benzols kā izejviela anilīna ražošanā, kas savukārt ir galvenā izejviela sulfanilskābes ražošanā, ietekmē attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas ne vairāk par 50-60 %. Turklāt cenu saistību noteikums par indeksāciju ierobežo benzola cenas tendenču ietekmi uz minimālo cenu. Visbeidzot, apmeklējumā uz vietas pārbaudīja minimālo cenu saistību ievērošanu; tika konstatēts, ka eksporta cenas pastāvīgi bija ievērojami lielākas par paredzētājām minimālo cenu saistībām, tādējādi to ietekme tika ierobežota.
(51)
Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Indijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, veica neliela apjoma sūtījumus uz Savienību par augstām tūlītējām cenām, tādējādi eksporta cenu līmenis tika palielināts mākslīgi.
(52)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Kokan - galvenais Indijas ražotājs eksportētājs - nav veicis šādus pārdošanas darījumus. Lielākā daļa (vairāk nekā 99 %) pārējo Indijas eksportētāju pārdošanas apjomu uz Savienību pārdoti daudzumos, kas nav uzskatāmi par tūlītējas pārdošanas darījumiem.
(53)
Pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem, pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumi par to, ka Indijas eksporta cenām uz Savienību trūkst reprezentativitātes, ir noraidāmi.
2.2.3. Salīdzinājums
(54)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(55)
Tādējādi tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas maksām, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas ir no 6 % līdz 10 % no CIF cenas līdz Savienības robežai.
2.2.4. Dempings
(56)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta līdzīgajam ražojumam, tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu.
(57)
Tāpēc dempinga starpība, kas aprēķināta ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija negatīva. Tādējādi dempings PIP netika konstatēts.
(58)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka secinājumu par to, ka galvenais ražotājs eksportētājs neveic dempingu, nevar attiecināt uz pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, ņemot vērā to, ka eksporta cenas balstās uz minimālo importa cenu saistībām.
(59)
Tomēr galvenā Indijas ražotāja eksportētāja eksporta cenas tika noteiktas tādā līmenī, kas bija ievērojami augstāks nekā minimālo cenu saistības. Turklāt konstatēts, ka pārējo Indijas ražotāju eksporta cenu līmenis (saskaņā ar Eurostat datiem) ir ievērojami augstāks nekā galveno ražotāju eksportētāju eksporta cenas. Visbeidzot, izmeklēšanā konstatēja, ka ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešām valstīm, kurās netiek piemērotas cenu saistības vai antidempinga maksājumi, tika noteiktas tādā līmenī, kas pielīdzināms eksporta cenām uz Savienību, un tādējādi dempings netika veikts. Tāpēc Komisija secina, ka Indijas eksporta cenas noteiktas neatkarīgi no cenu saistībām un saskaņā ar tirgus nosacījumiem.
(60)
Pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums par to, ka būtu bijis jākonstatē dempings, ko veica pārējie Indijas ražotāji eksportētāji, ir noraidāms.
3. Dempinga atkārtošanās iespējamība
3.1. Ievadpiezīmes
(61)
ASV antidempinga pasākumi, kas noteikti Indijas un ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam, un kompensācijas pasākumi attiecībā uz Indiju ir bijuši spēkā kopš 1992. gada. ASV Tirdzniecības ministrija 2011. gadā pagarināja spēkā esošos kompensācijas maksājumus, kas 43,7 % apmērā noteikti Indijas izcelsmes importam, un spēkā esošos antidempinga pasākumus, kas no 19,1 % līdz 114,8 % noteikti Indijas un ĶTR izcelsmes importam. Ņemot vērā pasākumu līmeni, ASV tirgus Indijas un Ķīnas importam tika faktiski slēgts.
3.2. ĶTR
(62)
ĶTR pieejamā ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz datiem, ko sniedza Savienības ražotājs un vienīgais ASV ražotājs (Nation Ford Chemical Company (“NFC”), sk. ASV turpināmības pārbaudi par antidempinga pasākumiem attiecībā uz Ķīnas izcelsmes sulfanilskābi (USITC publikācija Nr. 4270)).
(63)
NFC norādīja, ka ĶTR uzstādītā jauda ļautu ražot 65 500 t sulfanilskābes gadā, kas ir saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja aplēsēm, kurš, balstoties uz Ķīnas ražošanas nozares sagatavoto pētījumu, apgalvoja, ka pieejamā jauda Ķīnā svārstās no 65 500 līdz 82 000 t. Neizmantotā jauda bija aptuveni 20 %, kas atbilst 13 100 līdz 16 400 t. Tas ir vismaz divreiz vairāk par Savienības patēriņa līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(64)
Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas eksportētājiem izdevies ienākt Indijas tirgū, un pamatoja šo apgalvojumu, iesniedzot statistikas datus no Indijas valdības Indijas eksporta/importa datubāzes. Dati liecina, ka PIP Ķīnas izcelsmes attīrītās sulfanilskābes importa apjoms par cenām, kas ir zemākas par Indijas ražotāja, kurš sadarbojās, attīrītās sulfanilskābes iekšzemes tirgus pārdošanas cenām, būtiski pieauga salīdzinājumā ar iepriekšējiem periodiem. Tā kā attīrītās sulfanilskābes normālā vērtība (ar atbilstošām korekcijām par transporta un apdrošināšanas izmaksām) tika noteikta, pamatojoties uz vienīgā Indijas ražotāja, kas sadarbojās, attīrītās sulfanilskābes iekšzemes pārdošanas apjomiem reprezentatīvos daudzumos, kuru cenas svārstījās no INR 92 500 līdz INR 112 500 (konfidencialitātes apsvērumu dēļ cenas sniegtas diapazonā), dati apstiprina, ka Ķīnas attīrītās sulfanilskābes eksports ienāca Indijas tirgū par dempinga cenām, kuras svārstījās no INR 82 500 līdz INR 92 500. Importa dempings, kas novērots Indijas tirgū, sekmējis vērtējumu par Ķīnas ražotāju eksportētāju paredzamo rīcību, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.
(65)
Ja pasākumi tiks izbeigti, ir dempinga atkārtošanās iespējamība, ņemot vērā ievērojamu neizmantoto jaudu Ķīnā un informāciju par Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi trešās valsts tirgū, kas nav aizsargāts ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem.
3.3. Indija
(66)
Kopējā pieejamā ražošanas jauda Indijā tika aprēķināta, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza NFC un vienīgais Savienības ražotājs.
(67)
Pieprasījuma iesniedzējs aplēsa Indijas kopējo jaudu aptuveni 13 500 t apmērā, no kurām 2 700 t var uzskatīt neizmantoto jaudu. Šie rādītāji ir pilnīgi saskaņā ar datiem, ko ASV izmeklēšanā sniedza vienīgais ASV ražotājs (NFC).
(68)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka neizmantotā jauda 2 700 t apmērā apdraud tā pārdošanas rādītājus, jo tā veido ievērojamu daļu Savienības patēriņa, un ka šāda neizmantotā jauda, visticamāk, palielināsies, pieaugot Ķīnas ražojumu importam Indijas tirgū (stimuls eksportēt būs vēl lielāks).
(69)
Šajā sakarība Komisija norādīja, ka galvenais Indijas ražotājs eksportētājs 2013. gadā atteicās no Export Oriented Unit statusa (“EOU” jeb uz eksportu orientētu struktūra), jo tas plānoja palielināt pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. EOU shēmas nosacījumi būtiski ierobežoja minētos pārdošanas darījumus. Uzņēmums apstiprināja, ka, neraugoties uz arvien lielāku Ķīnas importa īpatsvaru, tas neizjūt ievērojamu spiedienu no Ķīnas konkurentiem saistībā ar tehnisko sulfanilskābi (ražojums, kas visvairāk ieinteresē Kokan), un ka saskaņā ar uzņēmuma novērtējumu Indijas tirgus attīstības perspektīvas ir labas. Tādēļ nav iemesla pieņemt, ka, ievērojot iespējamo Ķīnas spiedienu uz Indijas tirgū, Indijas ražotāju neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu.
(70)
Neraugoties uz šo neizmantoto jaudu Indijā, ņemot vērā to, ka eksports uz Savienību un trešām valstīm netiek pārdots par dempinga cenām, nešķiet, ka ir dempinga atkārtošanās iespējamība.
(71)
Izmeklēšanā nekonstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmantoja atšķirīgu cenu noteikšanas praksi, pārdodot ražojumus trešām valstīm, nekā eksportam uz Savienību. Tā eksporta cenas trešās valstīs, kas tika veikts ievērojamos daudzumos, bija tādā līmenī, kas ir salīdzināms ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem.
(72)
Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs sniedza jaunus statistikas datus un, pamatojoties uz tiem, apgalvoja, ka Indijas eksports uz Turciju bija par dempinga cenām.
(73)
Komisija konstatēja un pārbaudīja līdzīgus Indijas eksporta daudzumus uz Turciju un spēja attiecināt tos uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Tāpēc Komisija varēja veikt aprēķinus, pamatojoties uz precīzākiem un detalizētākiem datiem gan attiecībā uz ražojuma sortimentu, gan cenu līmeņiem. Komisija apstiprina, ka eksportētais apjoms nebija par dempinga cenām.
3.4. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību
(74)
Attiecībā uz ĶTR konstatējumus izdarīja, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, jo Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, un no tā izrietēja, ka konkrētu uzņēmumu dati par Ķīnas neizmantoto jaudu un cenu noteikšanas praksi trešās valstīs nebija pieejami.
(75)
Ņemot vērā to, ka pieejamie fakti liecina par lielu Ķīnas neizmantoto jaudu un dempingu trešo valstu tirgos apvienojumā ar pievilcīgiem cenu līmeņiem Savienības tirgū, uzskata, ka ir dempinga atkārtošanās iespējamība.
(76)
Lai gan Indijas gadījumā dempinga atkārtošanās iespējamību nekonstatēja, ja ņem vērā to, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā netika konstatēts, neizmantotā jauda ir daudz mazāka par Ķīnas neizmantoto jaudu un eksporta cenu līmeņi uz Savienību un pārējo pasauli ir augsti.
D. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ražošanas apjoms Savienībā un Savienības ražošanas nozares definīcija
(77)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja tikai viens Savienības ražotājs, kas tādējādi ražo 100 % Savienības ražošanas apjoma un pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari.
2. Patēriņš Savienībā
(78)
Patēriņu Savienības tirgū noteica, izmantojot šādu pamatu:
-
Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienības tirgū,
-
sulfanilskābes importa apjomi (Taric līmenī) Savienības tirgū saskaņā ar Eurostat datiem.
(79)
Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par Savienības ražošanas nozari bija jāindeksē, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare ir tikai viens ražotājs un ka ir tikai viens ASV ražotājs eksportētājs.
1. tabula
Patēriņš Savienības tirgū
Apjoms (indekss)
2010
2011
2012
PIP
Savienības patēriņš (2010. gads = 100)
100
106
106
114
Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(80)
Kā liecina izmeklēšana, sulfanilskābes tirgus attiecīgajā periodā uzrādīja pakāpenisku pieaugumu (līdz PIP beigām tas palielinājās par 14 %).
3. Imports no attiecīgajām valstīm
a) Importa apjomi un tirgus daļa
2. tabula
Imports no attiecīgajām valstīm
Importa apjoms (indekss)
2010
2011
2012
PIP
ĶTR
100
77
14
1
Indija
100
422
187
52
Attiecīgās valstis kopā
100
110
30
6
Avots: Eurostat.
2.a tabula
Imports no attiecīgajām valstīm
Importa apjoms (diapazons) (15)
2010
2011
2012
PIP
ĶTR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indija
50-200
250-550
100-250
10-80
Attiecīgās valstis kopā
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Avots: Eurostat.
3. tabula
Attiecīgo valstu tirgus daļa
Tirgus daļa (indekss)
2010
2011
2012
PIP
ĶTR importa tirgus daļa
100
73
13
1
Indijas importa tirgus daļa
100
397
177
46
Attiecīgās valstis kopā
100
103
28
5
(81)
Aplūkojot katru valsti atsevišķi, laikposmā no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ĶTR importa apjomi samazinājās par 99 % un to tirgus daļa šajā pašā periodā arī samazinājās par 99 %.
(82)
Indijas izcelsmes importa apjoms šajā periodā samazinājās par 48 %, un tirgus daļa vienlaikus samazinājās par 54 %.
(83)
Attiecīgo valstu sulfanilskābes importa kopapjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 94 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā samazinājās līdz ļoti zemam līmenim. Līdzīgi attiecīgo valstu sulfanilskābes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 95 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas sasniedza ļoti zemu līmeni.
b) Importa cenas
4. tabula
Attiecīgo valstu sulfanilskābes importa vidējās cenas
2010
2011
2012
PIP
ĶTR importa cena (indekss, 2010. gads = 100)
100
92
104
164
Indijas importa cena (indekss, 2010. gads = 100)
100
79
84
92
Attiecīgo valstu vidējās importa cenas (indekss, 2010. gads = 100)
100
93
104
126
Avots: Eurostat.
4.a tabula
Attiecīgo valstu sulfanilskābes importa vidējās cenas
Cenu diapazoni (16)
2010
2011
2012
PIP
ĶTR importa cena
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Indijas importa cena
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Attiecīgo valstu vidējās importa cenas
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Avots: Eurostat.
(84)
ĶTR sulfanilskābes importa vidējā cena 2011. gadā nedaudz samazinājās (par 8 %), bet pēc tam tai bija tendence augt, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika novērots tās straujš kāpums (par 64 %).
(85)
Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējās cenas 2011. gadā arī samazinājās (par 21 %) un kopš tā laika pakāpeniski palielinājās, bet joprojām bija zemākas par 2010. gada cenu līmeņiem (par 8 %).
c) Cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma līmenis
(86)
Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod attiecīgo ražojumu nelielos daudzumos un ka trūkst informācijas par importētā ražojuma sortimentu, nav iespējams veikt jēgpilnu cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinu. Saskaņā ar pieņēmumu par apkopotajām Eurostat cenām Ķīnas importa (sk. iepriekš 39. apsvērumu) cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums PIP netika konstatēts.
(87)
Pamatojoties uz importa statistiku, ko sniedza Savienības ražošanas nozare un kas aprakstīta iepriekš 64. apsvērumā, Ķīnas attīrītās sulfanilskābes cenas Indijas tirgū (attiecīgam ražojumam koriģētas par Savienības importa maksājumiem 6,5 % apmērā un pēcimportēšanas izmaksām (muitošanas izmaksām) 2 % apmērā), tika konstatēts cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums 5-15 % diapazonā salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.
(88)
Indijas gadījumā cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums netika konstatēts. Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, precīzus rādītājus izpaust nevarēja, jo aprēķins bija balstīts uz vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas datiem. Cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums bija no - 20 % līdz - 40 %.
(89)
Ņemot vērā piezīmes, ko pēc informācijas izpaušanas sniedza Savienības ražotājs, Komisija, pamatojoties uz Eurostat datiem, aprēķināja atlikušā Indijas importa apjoma cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu. Saskaņā ar to cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums attiecībā uz minēto importu netika konstatēts. Tādēļ tiek apstiprināti 88. apsvēruma secinājumi. Turklāt tika salīdzinātas tāda attiecīgā ražojuma cenas, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un tāda attiecīgā ražojuma cenas, ko pārējai pasaulei pārdod Indijas eksportētāji. Šāds salīdzinājums arī neliecināja par cenu samazinājumu vai mērķa cenu samazinājumu.
(90)
Turklāt Savienības ražotājs iesniedza jaunus aprēķinus, kas liecina, ka 2012. gadā atšķirība starp Indijas importa vidējo cenu līmeni un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem bija ļoti zema. Tomēr Komisija nevarēja akceptēt šo aprēķinu, jo tajā nav ņemts vērā apstāklis, ka Indijas imports galvenokārt ietvēra tehnisko sulfanilskābi, bet Savienības ražotājs pārdeva tikai attīrīto sulfanilskābi, kas ir par aptuveni 20 % dārgāka.
4. Imports no citām trešām valstīm
(91)
Izņemot trīs nenozīmīgus darījumus (divi darījumi 2010. un 2011. gadā no Šveices un viens darījums 2012. gadā no Malaizijas), attiecīgajā periodā viss imports no trešām valstīm bija no ASV.
5. tabula
Sulfanilskābes imports no citām trešām valstīm (ASV)
2010
2011
2012
PIP
Importa apjoms no ASV (indekss)
100
267
253
299
ASV importa tirgus daļa (indekss)
100
180
171
188
ASV importa vidējās cenas (indekss)
100
95
101
102
Avots: Eurostat.
(92)
ASV sulfanilskābes importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgi par 199 % un 88 %. Tā kā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga, Ķīnas un Indijas eksportētāju tirgus daļu pārņēma ASV imports.
(93)
ASV importa cenu līmeņi attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabili un bija tādā pašā diapazonā kā Savienības ražotāja cenas. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ASV importa cenu samazinājums netika konstatēts.
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(94)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības pārbaude ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(95)
Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par vienīgo Savienības ražotāju bija jāindeksē.
5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
6. tabula
Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums
2010
2011
2012
PIP
Ražošanas apjoms tonnās (indekss)
100
87
99
107
Jauda tonnās (indekss)
100
100
100
100
Jaudas izmantojuma rādītājs (indekss)
100
87
99
107
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(96)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 7 % lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā nemainījās, tādēļ jaudas izmantojuma rādītājs mainījās tāpat kā ražošanas apjoma rādītājs, proti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas palielinājās par 7 %.
(97)
Jānorāda, ka, izņemot 2011. gadu, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā bija apmierinošs, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija optimāls.
(98)
Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka visa attiecīgā perioda laikā tā panāca optimālus jaudas izmantojuma rādītājus vien PIP, kas liecina, ka tās pavisam nesenā atveseļošanās ir ļoti nestabila.
(99)
Šī piezīme par Komisijas novērtējumu nemaina 97. apsvēruma secinājumus, kas nekādā veidā nav pretrunā Savienības ražošanas nozares piezīmēm.
5.2. Krājumi perioda beigās
7. tabula
Krājumi perioda beigās pēc apjoma
2010
2011
2012
PIP
Krājumi perioda beigās tonnās (indekss)
100
576
328
171
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(100)
Savienības ražošanas nozares gada beigu krājumu līmenis 2011. gadā strauji palielinājās, pēc tam tendence bija lejupejoša, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saglabājās par 71 % lielāks par 2010. gada līmeni. Jebkurā gadījumā, pamatojoties uz ražošanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, krājumi perioda beigās ir mazāki par viena mēneša ražošanas apjomu.
5.3. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
8. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP
Pārdošanas apjoms tonnās (indekss)
100
70
97
104
Tirgus daļa % (indekss)
100
66
92
92
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(101)
Salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 4 %. 2011. gadā bija vērojams ļoti straujš samazinājums, kam pēc tam sekoja pakāpenisks pieaugums.
(102)
Izņemot 2011. gadu, kad tāpat kā pārdošanas apjomi samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, tirgus daļas ziņā Savienības ražošanas nozares rādītāji attiecīgajā periodā vērtējami kā stabili. Turpmākajos gados pārdošanas apjomi un tirgus daļa pieauga. Neraugoties uz to, ka Savienības ražotāja tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz mazāka par 2010. gada līmeni, jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarei izdevās gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma un attiecīgajā periodā tai bija ievērojama tirgus daļa Savienības tirgū.
(103)
Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka tās tirgus daļa ir ļoti nestabila, ņemot vērā to, ka sulfanilskābe ir izejviela un ka pieprasījumu pēc tās nosaka cenas, un kā piemēru minēja 2011. gadu, kad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa strauji samazinājās.
(104)
Šajā sakarībā jāuzsver, ka tirgus daļas zaudējums 2011. gadā sakrita ar Savienības ražotāja cenu pieaugumu, kas nebija saskaņā ar attiecīgā laika tirgus tendencēm. Vēl jo vairāk izmeklēšanā konstatēja, ka importa cenas no visām valstīm 2011. gadā samazinājās par 5-20 %. Jānorāda, ka saskaņā ar pieejamajiem statistikas datiem tirgus daļu, ko zaudēja Savienības ražošanas nozare, galvenokārt ieņēma ASV importētājs.
5.4. Cenas un tās ietekmējoši faktori
9. tabula
Pārdošanas cenas
2010
2011
2012
PIP
Vidējās pārdošanas cenas EUR/t (indekss)
100
109
108
112
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(105)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, kas bija saistīts ar pamatizejvielas (anilīna) izmaksu pieauguma novirzīšanu.
5.5. Nodarbinātība un ražīgums
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
PIP
Nodarbinātība (indekss)
100
100
117
117
Darba ražīgums (indekss)
100
88
85
91
Vidējās darbaspēka izmaksas (indekss)
100
105
102
116
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(106)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodarbinātība, izsakot to ar pilnslodzes ekvivalentu, palielinājās par 17 %. Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās; pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija par 16 % lielākas nekā 2010. gadā. Tā kā ražošanas apjoms palielinājās vien par 7 % (sk. 96. apsvērumu), darba ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.
5.6. Rentabilitāte
11. tabula
Rentabilitāte
2010
2011
2012
PIP
Rentabilitāte (indekss)
100
96
20
65
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(107)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā samazinājās, un tā bija nedaudz zemāka par Savienības ražošanas nozares vēlamo optimālo līmeni, tomēr ir svarīgi norādīt, ka tā tomēr saglabājās pozitīva visā attiecīgajā periodā.
(108)
Rentabilitātes samazinājums galvenokārt skaidrojams ar vidējo ražošanas izmaksu pieaugumu (par gandrīz 20 % no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam), ko nebija iespējams pilnībā kompensēt ar pārdošanas cenu pieaugumu par 12 % (sk. 105. apsvērumu).
5.7. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
12. tabula
Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
2010
2011
2012
PIP
Ikgadējie ieguldījumi (indekss)
-
100
133
57
Ienākums no ieguldījumiem (indekss)
100
86
30
103
Naudas plūsma (indekss)
100
116
68
82
(109)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare 2010. gadā nevarēja veikt ieguldījumus. Pēc tam no 2011. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ieguldījumi komercdarbībā sulfanilskābes jomā samazinājās par 43 %, un to summu absolūtā izteiksmē var uzskatīt par mazu; ieguldījumi galvenokārt bija saistīti ar tehnisko apkopi. Šie konstatējumi ir saskaņā ar konstatējumiem par ienākumu no ieguldījumiem un zemo rentabilitāti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(110)
2011. un 2012. gadā ienākumam no ieguldījumiem bija tieši tā pati tendence kā rentabilitātei. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem pieauga un sasniedza tādu pašu līmeni kā 2010. gadā, jo no 2012. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās rentabilitāte (sk. 11. tabulu).
(111)
Naudas plūsmas tendence bija mainīga, tomēr visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Naudas plūsma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 18 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Savienības ražošanas nozare nav ziņojusi par grūtībām piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā.
5.8. Dempinga apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(112)
Kā secināts 41. un 57.-60. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings no attiecīgajām valstīm netika konstatēts.
(113)
Ņemot vērā to, ka nebija importa par dempinga cenām no ĶTR un Indijas, un to, ka palielinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi un cenas un pieauga jaudas izmantojuma rādītājs, var secināt, ka pasākumi bijuši veiksmīgi un ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Daži kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pasliktinājās, taču to nevar attiecināt uz importu no attiecīgajām valstīm, ņemot vērā tā ļoti zemo līmenī šajā periodā. Jebkurā gadījumā kaitējuma rādītāji, kas mainījās negatīvi, joprojām liecina par stabilu Savienības ražošanas nozares stāvokli.
5.9. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība
(114)
Savienības ražošanas nozare eksportēja vien nelielus apjomus 2012. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, tāpēc tiek secināts, ka eksports neietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(115)
Lai arī nelielu importa apjomu dēļ vidējiem cenu līmeņiem, kas PIP noteikti ĶTR un Indijas izcelsmes attiecīgajam ražojumam, un to salīdzinājumam ar iepriekšējiem gadiem ir ierobežota ticamība, izmeklēšanā konstatēts, ka ĶTR un Indijas izcelsmes attiecīgais ražojums nonācis Savienībā par cenām, kas nav dempinga cenas.
(116)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās diezgan stabila, un attiecīgo valstu zaudēto tirgus daļu ieņēma ASV izcelsmes imports tādā cenu līmenī, kas līdzinās Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Savienības ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomus un vidējās pārdošanas cenas un panākt gandrīz optimālus jaudas izmantojuma rādītājus.
(117)
Kā paskaidrots iepriekš 113. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas un rentabilitātes nelielo samazinājumu nevar saistīt ar Ķīnas un Indijas importu.
(118)
Tāpēc tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums.
(119)
Lai gan Savienības ražošanas nozare ir sniegusi tādas vairākas piezīmes par kaitējuma analīzi, kas iztirzātas 89., 90., 98., 99., 103. un 104. apsvērumā, tā piekrita vispārējam secinājumam par to, ka PIP tai nav nodarīts būtisks kaitējums.
7. Kaitējuma atkārtošanās iespējamība
(120)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir svarīgi norādīt, ka optimāla jaudas izmantojuma apstākļos, kas panākti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozare nespēja apmierināt Savienības kopējo pieprasījumu, tādējādi ievērojama daļa Savienības patēriņa bija jāsedz ar importu.
(121)
Turklāt Savienības ražošanas nozare ražo tikai attīrīto sulfanilskābi, kas nozīmē, ka lietotājiem, kuri savā ražošanas procesā dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, jāizvēlas imports.
(122)
Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija samērā stabila, un pārdevumi tika veikti vairākiem ilgtermiņa klientiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka dažiem sulfanilskābes piegādātājiem jāveic stingra un dārga sertificēšanas/pārbaudes procedūra, kas sarežģī piegādātāju maiņu.
(123)
Tāpēc šajā kontekstā pasākumu neturpināšanas gadījumā kaitējuma atkārtošanās iespējamību analizēja saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
7.1. ĶTR
(124)
Tā kā neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi attiecībā uz ĶTR bija jāpamato ar labākajiem pieejamajiem faktiem, proti, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu.
(125)
Kā jau secināts 63. un 75. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā sulfanilskābes ražošanas jauda, un ir dempinga atkārtošanās iespējamība.
(126)
Turklāt, kā norādīts 64. un 87. apsvērumā, pieejamā informācija liecina, ka ĶTR pēdējā laikā palielināja sulfanilskābes pārdošanas apjomus uz Indiju par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(127)
Visbeidzot, kā paskaidrots 64. apsvērumā, statistikas dati, kas iegūti par Ķīnas importu Indijas tirgū, šķiet, norāda uz to, ka Ķīna galvenokārt ieinteresēta pārdot attīrīto sulfanilskābi, kas, novirzīta uz Savienības tirgu, nonāktu tiešā konkurencē ar Savienības ražotāja pārdevumiem.
(128)
Ja pasākumi tiktu izbeigti, visu šo faktoru kopums liecina par to, ka ĶTR varētu strauji sākt eksportēt ievērojamus sulfanilskābes daudzumus par dempinga cenām uz Savienības tirgu, pat nenovirzot pārdevumus no citiem tirgiem. Savienības tirgus ir pievilcīgs cenu ziņā, un tas ļautu Ķīnas eksportētājiem, palielinot ražošanas apjomus, gūt apjomradītus ietaupījumus. Šādā gadījumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi un pārdošanas cenas nekavējoties samazinātos, kas savukārt ietekmētu jaudas izmantojuma un rentabilitātes rādītājus. Ja šie kaitējuma rādītāji pasliktinātos, Savienības ražošanas nozares atgūšanās tiktu strauji apstādināta, un rastos būtisks kaitējums.
7.2. Indija
(129)
Attiecībā uz Indiju, kā secināts iepriekš 76. apsvērumā, dempinga atkārtošanās iespējamība nepastāv, ja pasākumi netiek turpināti. Ņemot vērā šo konstatējumu, kaitējuma atkārtošanās analīze nav vajadzīga.
8. Secinājums par kaitējuma atkārtošanos
(130)
Ņemot vērā izmeklēšanas secinājumus, kā paskaidrots iepriekšējos apsvērumos, ja pasākumi tiktu atcelti, visticamāk, būtiski palielinātos eksports no ĶTR par zemām cenām, kas negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares finanšu un ekonomiskos rādītājus un izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos.
(131)
Kaitējuma atkārtošanās iespējamība attiecībā uz Indiju netika analizēta, ņemot vērā negatīvo secinājumu par Indijas dempinga atkārtošanos.
E. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(132)
Attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, secināts, ka nav iespējama dempinga atkārtošanās. Tādēļ nav jāveic Savienības interešu pārbaude.
(133)
Attiecībā uz Ķīnu saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(134)
Kā paskaidrots 113. apsvērumā, pasākumi ir bijuši sekmīgi un ļāvuši Savienības ražošanas nozarei nostiprināt savu stāvokli. Vienlaikus iepriekš 130. apsvērumā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumi pret Ķīnu tiktu izbeigti. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pret Ķīnu nodrošinātu ieguvumus Savienības ražošanas nozarei.
3. Lietotāju intereses
(135)
Visi zināmie lietotāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Komisija saņēma no sulfanilskābes lietotājiem četras pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem un trīs daļējas atbildes/piezīmes. Pamatojoties uz šiem datiem, tika konstatēts, ka starp dažādiem lietotājiem atkarībā no pakārtotā ražojuma veida attiecīgā ražojuma izmaksu ietekme uz ražošanas izmaksām ievērojami atšķiras.
(136)
Vairāki lietotāji farmācijas un speciālu krāsvielu ražošanas nozarē atzina, ka sulfanilskābei ir tikai neliela nozīme ražošanas izmaksās, tādēļ uzskata, ka pasākumi būtībā neietekmē to ražošanas izmaksas/cenas.
(137)
Tomēr attiecībā uz citiem lietotājiem (cementa piemaisījumu un optisko balinātāju ražotājiem) sulfanilskābe veidoja 4-12 % no to pakārtoto ražojumu ražošanas izmaksām. Šie lietotāji arī ziņoja par zaudējumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un apgalvoja, ka daļēji to sarežģītais stāvoklis saistīts ar pašlaik spēkā esošajiem maksājumiem.
(138)
Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka importa apjoms no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija niecīgs, tāpēc maksājumi pret Ķīnu, kas nodrošināja taisnīgu cenu līmeni Savienības tirgū, nav radījuši papildu izmaksas lietotājiem; tādējādi ar tiem nevar izskaidrot grūtības, ar kurām saskaras lietotāji. Kā norādīts 105. un 108. apsvērumā, līdzīgā ražojuma cenu pieaugums attiecīgajā periodā bija saistīts ar to, ka palielinājās ražošanas izmaksas, ko izraisīja pamatizejvielas cenas pieaugums. Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam noteikto maksājumu atcelšana, kā ierosināts ar šo regulu, nekavējoties atvieglotu piekļuvi sulfanilskābes piegādes papildu avotam Savienības tirgū par konkurētspējīgām cenām, tādēļ tas būtu lietotāju interesēs. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pasākumu saglabāšana attiecībā uz Ķīnu nākotnē neradīs nepamatotas grūtības lietotājiem.
4. Importētāju intereses
(139)
Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Viens attiecīgā ražojuma importētājs sniedza daļējas atbildes uz anketas jautājumiem, kurās tas apgalvoja, ka sulfanilskābei nav būtiska nozīme tā darbībā. Pārējie importētāji neatbildēja uz anketas jautājumiem un neiesniedza rakstisku informāciju vai piezīmes. Tā kā pārējie importētāji nesadarbojās, secināts, ka tādu pasākumu saglabāšana, kas noteikti ĶTR izcelsmes importam, nebūtu pretrunā to interesēm.
5. Secinājums
(140)
Ņemot vērā iepriekšminēto, secināts, ka nebija pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt antidempinga pasākumus pret ĶTR.
F. ANTIDEMPINGA PASĀKUMU SAGLABĀŠANA PRET ĶTR UN ANTIDEMPINGA PASĀKUMU IZBEIGŠANA PRET INDIJU
(141)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata uzskata par atbilstošu saglabāt antidempinga maksājumus ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam un atcelt tos Indijas izcelsmes importam. Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām deva iespēju sniegt piezīmes. Ja sniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(142)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Ķīnas izcelsmes sulfanilskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāatceļ. Komisijas lēmums, ar ko pieņem Kokan saistības, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz sulfanilskābes importu, arī būtu jāatceļ.
(143)
Ja Savienības ražotājs iesniegs pieprasījumu, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares pavisam neseno atveseļošanos. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas.
(144)
Šajā regulā paredzēto pasākumu saglabāšana pret Ķīnu un pasākumu atcelšana pret Indiju ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sulfanilskābes importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:
Valsts
Galīgais maksājums (%)
Ķīnas Tautas Republika
33,7
3. Ar šo atceļ galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060), un izbeidz ar šo importu saistītās procedūras.
4. Ar šo atceļ Komisijas Lēmumu 2006/37/EK, ar ko pieņem Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indija) saistības, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz sulfanilskābes importu.
5. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 17. decembrī