PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 999/2014
ze dne 23. září 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2022/95 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska. Na základě dalšího šetření, v rámci kterého se zjistilo, že se clo nepromítá do ceny výrobku, byla opatření pozměněna nařízením Rady (ES) č. 663/98 (3). V návaznosti na první přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a první prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen základní nařízení) uložila Rada nařízením (ES) č. 658/2002 (4) konečné antidumpingové clo z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska ve výši 47,07 EUR za tunu. Následně byl proveden prozatímní přezkum definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a nařízením Rady (ES) č. 945/2005 (5) bylo z dovozu pevných hnojiv kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 pocházejících z Ruska, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, uloženo konečné antidumpingové clo v rozmezí od 41,42 EUR za tunu do 47,07 EUR za tunu.
(2)
Po druhém přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 a druhém částečném prozatímním přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada zachovala platná opatření nařízením (ES) č. 661/2008 (6). Clo se nezměnilo s výjimkou skupiny EuroChem (7), pro niž se pevná částka cla pohybovala mezi 28,88 EUR a 32,82 EUR za tunu.
(3)
Rozhodnutím 2008/577/ES (8) Evropská komise (dále jen Komise) přijala závazky na množstevní stropy, které nabídli ruští výrobci JSC Acron a JSC Dorogobuž, členové holdingové společnosti Acron (dále společně jen Acron), a skupina EuroChem. Rozhodnutím 2012/629/EU (9) Komise odvolala přijetí závazku nabídnutého skupinou EuroChem z důvodu neproveditelnosti závazku.
(4)
Rozsudkem ze dne 10. září 2008 (10), ve znění rozsudku ze dne 9. července 2009 (11) Tribunál zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, pokud se týká podniku JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), který je součástí OJSC UCC UralChem (UralChem). Nařízením (ES) č. 989/2009 (12) Rada odpovídajícím způsobem změnila nařízení č. 661/2008. V důsledku toho se u společnosti Kirovo vztahuje antidumpingové clo (47,07 EUR za tunu) pouze na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (13) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo dne 28. března 2013 sdružení výrobců hnojiv v Unii „Fertilisers Europe“ (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby dotčeného výrobku.
(6)
Žádost byla zdůvodněna tím, že důsledkem ukončení účinnosti opatření bude s největší pravděpodobností další pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(7)
Po poskytnutí informací Sdružení ruských výrobců hnojiv (dále jen „RFPA“) namítlo, že žádost o přezkum podpořila jen část výrobců dusičnanu amonného jako hnojiva (FGAN) v Unii a že výrobci v Unii všech stupňů dusičnanu amonného a jiných hnojiv s obsahem dusičnanu amonného představují objem třikrát větší než je objem žadatele. Tato námitka je však neopodstatněná, jelikož žadatel a podporovatelé žádosti jsou výrobci FGAN stejně jako ostatních výrobků, jichž se týká tento přezkum před pozbytím platnosti. Žádost proto podpořili nejen výrobci FGAN, ale také výrobci jiných typů dotčeného výrobku a kvantitativní práh pro zahájení přezkumu byl splněn.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je zdůvodněno dostatečnými důkazy, a dne 12. července 2013 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen oznámení o zahájení přezkumu) (14) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
RFPA předložilo připomínky k platným opatřením a napadlo jejich legalitu před zahájením šetření. Tatáž strana rovněž tvrdila, že neexistují žádné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, které by vyplývaly z údajů zaslaných Komisi před zahájením přezkumu o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(10)
Útvary Komise odpověděly této zúčastněné straně, že názory jiných stran, než je žadatel, podrobně zkoumají až po zahájení šetření.
(11)
Tatáž zúčastněná strana také požádala o přístup k žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve znění podaném dne 28. března 2013, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, jakož i k písemnému upozornění na nedostatky, které vydaly útvary Komise žadatelům k jejich žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, aby mohla lépe využít svých práv na obhajobu. Útvary Komise informovaly zúčastněnou stranu, že rozhodnutí zahájit šetření vycházelo pouze z konsolidovaného znění žádosti, do něhož již byla zakomponována reakce na písemné upozornění na nedostatky. Dřívější znění a předlohy jsou irelevantní. Neumožnění přístupu k dřívějšímu znění a k dopisu by neznamenalo porušení práva této strany na obhajobu. Uvedená strana požádala úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby zasáhl ve věci tohoto údajného porušení práva na obhajobu. Úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
(12)
Zúčastněná strana také požádala o zpřístupnění žádostí o přezkum před pozbytím platnosti týkajících se dalších dvou různých řízení. Tato strana tvrdila, že tyto žádosti byly zamítnuty jako neodůvodněné a že přístup k těmto dokumentům by jí umožnil porovnat okolnosti těchto dvou případů s tímto přezkumem, pochopit, jak Komise analyzovala dostatečnou podloženost žádostí v jednotlivých případech, a tím přiměřeně vykonávat svá práva na obhajobu. Strana obdržela od útvarů Komise vysvětlení a úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(13)
Šetření týkající se pokračování a obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2012 do 30. června 2013 (dále jen období přezkumného šetření nebo OPŠ). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 30. června 2013 (dále jen posuzované období).
(14)
Po poskytnutí informací sdružení RFPA tvrdilo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k nařízení (ES) č. 661/2008, došlo k neopodstatněné změně v metodice, jelikož období posuzované v rámci uvedeného přezkumu bylo delší.
(15)
Komise se domnívá, že okolnosti, jak je uvádí RFPA, nepředstavují změnu metodiky ve smyslu čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V každém případě by se mělo poznamenat následující. Komise běžně postupuje tak, že posuzované období obvykle pokrývá období přezkumného šetření a tři předcházející kalendářní roky, ledaže období přezkumného šetření samo pokrývá značnou část předchozího kalendářního roku. Jelikož nastala právě tato druhá situace, lze výjimečně zohlednit čtyři kalendářní roky. Tak tomu bylo v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Toto tvrzení se proto odmítá.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(16)
V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise zvlášť informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány Ruska (dále jen dotčená země), známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se zúčastnili.
(17)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod.
1.4.3 Výběr vzorku
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(19)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě výroby v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období přezkumného šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii se sídlem ve Francii, Litvě, Polsku a Spojeném království (15), kteří představují přibližně 42 % výroby Unie a 41 % prodeje v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(20)
Jedna zúčastněná strana namítala, že v předběžně vybraném vzorku výrobců v Unii by měli být pouze výrobci dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90, jak bylo původně stanoveno v nařízení (ES) č. 2022/95, a nikoliv také výrobci pevných hnojiv, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, v současnosti kódů KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 945/2005.
(21)
Důvodem této námitky byla skutečnost, že rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-348/05, uvedený ve 4. bodě odůvodnění, zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, které rozšířilo definici výrobku oproti původnímu šetření.
(22)
Tato námitka je nepodložená. Předmětný rozsudek zrušil nařízení (ES) č. 945/2005 pouze do té míry, do jaké se týká jednoho ruského vyvážejícího výrobce. Pro všechny ostatní ruské výrobce zůstává použitelné vymezení výrobku tak, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 945/2005. V každém případě všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí dusičnan amonný v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Výrobní odvětví Unie vyrábí pevná hnojiva spadající pod jiné kódy KN, která jsou prostě výsledkem dalších chemických činností nebo míchání s cílem vytvořit směsná hnojiva, označovaná rovněž jako „stabilizovaná hnojiva“ nebo „směsi“, za podmínky, že v nich obsah dusíku přesahuje 28 % hmotnostních, nebo že obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních.
(23)
Proto je tento vzorek pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
b) Výběr vzorku dovozců
(24)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(25)
Na formulář pro výběr vzorku neodpověděl žádný dovozce, který nebyl ve spojení, a výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Rusku
(26)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v Rusku, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Mimoto Komise požádala stálou misi Ruska při Unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(27)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v dotčené zemi. Během období přezkumného šetření se dovoz do Unie uskutečňoval převážně v souladu se závazky, které byly přijaty. V souladu s článkem 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tito výrobci realizovali největší objem celkového prodeje na vývoz. Patří mezi ně dvě společnosti, které během období přezkumného šetření prodávaly na vývoz do Unie podle závazku. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly předloženy žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány o konečném výběru vzorku.
(28)
Komise vybrala do vzorku tyto čtyři společnosti:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Podle odpovědí na formuláře pro výběr vzorku představoval vzorek 88 % celkového objemu prodeje na vývoz z Ruska (do Unie a do třetích zemí) během období přezkumného šetření.
1.4.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(30)
Komise zaslala dotazníky všem ruským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a obchodním sdružením, kteří se přihlásilo ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.
(31)
Odpovědi na dotazník došly od čtyř ruských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jedno obchodní sdružení zastupující uživatele, a sice Národní svaz zemědělců Anglie a Walesu (NFU), vyplnil dotazník jen zčásti.
(32)
Co se týče ruských vyvážejících výrobců, pouze Acron poskytl úplnou odpověď na dotazník. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku - EuroChem, UralChem a SBU Azot - poskytly pouze částečné odpovědi a omezily se jen na údaje týkající se kapacity, souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu a na některé informace o svých výrobních nákladech. Tyto částečné odpovědi neumožnily Komisi plně ověřit jejich údaje o prodeji a o jejich výrobních nákladech.
(33)
Komise informovala dotčené tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení, které se týká neposkytnutých informací, a oni využili své právo na slyšení před úředníkem pro slyšení. Ve zvláštním informačním dokumentu poskytnutém každému ze tří dotčených vyvážejících výrobců vybraných do vzorku Komise kromě toho uvedla, které údaje uvedené společnosti použila ve své analýze a které považuje za neúplné, pročež použila dostupné údaje v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Komise konkrétně použila souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu namísto podrobných údajů založených na výpisech jednotlivých transakcí.
(34)
Sdružení zastupující dovozce, Evropské sdružení dovozců hnojiv (EFIA), jménem svých členů požádalo, aby bylo uznáno za zúčastněnou stranu, a předložilo písemné připomínky. Tři dovozci uvedli, že zastavili dovoz hnojiv pocházejících z Ruska.
(35)
Písemná podání došla také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od Výboru profesních zemědělských organizací v EU (COPA)/Všeobecné konfederace zemědělských družstev v EU (Cogeca), NFU, a od francouzských sdružení AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) a AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Polsko,
-
Grow How UK limited, Ince, Spojené království,
-
YARA France S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Rusku
-
JSC Acron, JSC Dorogobuž, obchodník ve spojení se ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot a OJSC Novomoskowskaya a.s. Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot a Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC Azot a LLC Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant (SBU Azot).
Dovozce ve spojení
-
Agronova Europe AG, Švýcarsko (ve spojení se společností Acron).
1.5 Poskytování informací
(37)
Dne 13. června 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela navrhnout zachování platných antidumpingových opatření, a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Komise posoudila vyjádření zúčastněných stran a případně je zohlednila.
(38)
Po poskytnutí informací RFPA zopakovalo, že prý během přezkumu došlo k několika údajným procesním vadám, a vzalo na vědomí odmítnutí Komise umožnit přístup k původní verzi žádosti podané žadatelem dne 28. března 2013 a údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru.
(39)
Co se týče žádosti o přístup k původní žádosti o přezkum, útvary Komise několikrát písemně i ústně, včetně na zasedání za předsednictví úředníka pro slyšení, vysvětlovaly důvody, proč této žádosti nemohlo být při platné právní úpravě vyhověno.
(40)
Pokud jde o údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru, Komise je toho názoru, že i kdyby toto tvrzení bylo opodstatněné, právo RFPA na obhajobu tím nebylo dotčeno. Především, Komise sdělila RFPA včas podstatné skutečnosti, na jejichž základě Komise zamýšlela pokračovat v opatřeních, a poskytla RFPA dostatek času na reakci. Za druhé, před tímto poskytnutím informací byl RFPA umožněn přístup k celému spisu nedůvěrného charakteru.
(41)
RFPA rovněž tvrdilo, že „v rozporu běžnou praxí“ nebyla do spisu nedůvěrného charakteru zanesena setkání mezi útvary Komise a žadatelem v květnu a dubnu 2014 a že neúplné údaje, které žadatel předložil v květnu 2014, nebyly doprovázeny přiměřeným shrnutím bez důvěrných skutečností.
(42)
Běžně se postupuje tak, že zúčastněné strany žádající o slyšení předkládají svá stanoviska ústně a přikládají k tomu písemná podání. Nedůvěrné verze těchto podání se zakládají do spisu, který je přístupný pro kontrolu a může do něj nahlížet kterákoli další zúčastněná strana. V těchto dokumentech jsou zaznamenána setkání a slyšení, které uskutečnily útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá jako věcně nesprávné.
(43)
Pokud jde o druhé tvrzení, nedůvěrné znění neúplných údajů předložené v květnu 2014 nemohlo být podáno jiným způsobem, aniž by došlo k vyzrazení obchodního tajemství výrobců v Unii. Ani toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(44)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný, jako výrobek definovaný v nařízení (ES) č. 661/2008, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“). Pokud však jde o dusičnan amonný vyráběný společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), ve smyslu nařízení (ES) 989/2009 je dotčeným výrobkem pouze výrobek kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(45)
Hlavní surovinou používanou při výrobě dusičnanu amonného je plyn, který představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů. Definice výrobku byla v roce 2005 rozšířena za tím účelem, aby zahrnovala také dusičnan amonný obohacený o fosfor nebo draselné živiny, neboť se zjistilo, že tyto směsi mají v podstatě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné agronomické vlastnosti.
(46)
Je třeba poznamenat, že pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90 (neboli „dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích“ a „směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních“) může spadat dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. pro výrobu výbušnin), jakož i dusičnan amonný používaný pro zemědělské účely. Oba typy mají stejné technické a chemické vlastnosti, mohou být snadno zaměnitelné a lze je považovat za dotčený výrobek.
(47)
Po poskytnutí informací zástupci ruských orgánů uvedli, že rozšíření definice výrobku z roku 2005 je v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož ve vztahu k dalším výrobkům, na které se vztahuje rozšíření z roku 2005, by nebyl zjištěn žádný dumping, újma či příčinná souvislost.
(48)
Toto tvrzení je nepodložené z důvodů, které již byly uvedeny výše v 22. bodě odůvodnění, a bylo proto odmítnuto.
2.2 Obdobný výrobek
(49)
Stejně jako v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dusičnan amonný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku a dusičnan amonný vyvážený do Unie z Ruska mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Pro účely stávajícího šetření jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení obdobnými výrobky.
(50)
Dusičnan amonný vyráběný výrobním odvětvím Unie je, pokud jde o fyzikální a technické vlastnosti, obdobným výrobkem k dusičnanu amonnému, který Rusko vyváží do Unie.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(51)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(52)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, pouze jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Acron) při šetření plně spolupracoval. Jak je však uvedeno v 3. bodě odůvodnění, v roce 2008 přijala Komise cenový závazek společnosti Acron, který byl stále v platnosti během období přezkumného šetření. V důsledku existence cenového závazku byly vývozní ceny společnosti Acron během období přezkumného šetření určovány podle tohoto cenového závazku, který stanoví minimální dovozní cenu. V důsledku toho nebyly tyto vývozní ceny považovány za spolehlivé při posuzování toho, zda by dumping pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(53)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že to znamená, že Komise nezjistila žádný skutečný dumping. Není to přesné. Vzhledem k tomu, že ruští vyvážející výrobci zařazení do vzorku s výjimkou společnosti Acron plně nespolupracovali, Komise neměla k dispozici dostatek údajů k tomu, aby mohla vypočítat dumping na základě vlastních údajů těchto společností. U Acronu mohla provést výpočet dumpingu, ale jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise se domnívala, že údaje této společnosti nejsou pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti spolehlivé.
(54)
Acron namítala, že tvrzení Komise o nespolehlivosti jejích skutečných cen pro EU kvůli existenci cenového závazku, a tudíž o nepoužitelnosti těchto cen pro stanovení vývozní ceny, je protiprávní. Takto však Komise neargumentovala. Komise netvrdila, že vývozní ceny nemohly být jako takové použity kvůli cenovému závazku, nýbrž to, že tyto vývozní ceny byly považovány za nespolehlivé při analýze pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Komise nepovažuje vývozní ceny založené na cenovém závazku za užitečný ukazatel pro analýzu budoucího chování vyvážejících výrobců při neexistenci opatření a cenového závazku.
(55)
Na rozdíl od toho, co tvrdila Acron, její vývozní ceny do EU nelze považovat pouze za výsledek běžných tržních podmínek. Během celého období přezkumného šetření byla Acron jediným ruským vyvážejícím výrobcem, který měl prospěch z cenového závazku, přičemž na všechny ostatní ruské vyvážející výrobce se vztahovalo clo. Tyto prvky určitě ovlivňovaly soutěžní postavení společnosti Acron jako jediného ruského dodavatele na trh EU.
3.3 Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(56)
Ve světle úvah uvedených v 52. až 55. bodě odůvodnění Komise zkoumala, zda existuje důkaz o pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise analyzovala tyto faktory: vývozní cena z Ruska do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku jako celek a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.3.1 Vývoz z Ruska do jiných destinací
(57)
Komise zjistila, že vážená průměrná vývozní cena ze závodu společnosti Acron na trhy třetích zemí, jako je Brazílie, Kolumbie a Peru, byla během období přezkumného šetření nižší než skutečná průměrná cena uhrazená nebo splatná na domácím trhu během období přezkumného šetření. Acron tudíž prodávala za dumpingové ceny na trhy třetích zemí, zejména do Brazílie, která byla z třetích zemí nejdůležitějším vývozním trhem.
(58)
Pokud jde o ostatní tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Komise rovněž zjistila, že jejich vážené průměrné prodejní ceny ze závodu do třetích zemí, jako je Brazílie, Peru, Kolumbie, Ukrajina a Kazachstán, byly u všech tří nižší než jejich průměrné ceny ze závodu uhrazené nebo splatné na domácím trhu během období přezkumného šetření, a prodávaly tedy také za dumpingové ceny. Toto zjištění vycházelo z ověřených údajů od ruských vyvážejících výrobců, kteří představovali přibližně 80 % vývozu do třetích zemí. Nebylo tudíž nutné, aby Komise sáhla po ruských statistikách o vývozu, jak navrhlo RFPA. Všichni čtyři vyvážející výrobci vybraní do vzorku vyváželi během období přezkumného šetření do třetích zemí za udržitelné ceny.
(59)
RFPA tvrdilo, že z údajů dostupných v informačním dokumentu vyplývá, že pokud jde o Eurochem, k dumpingu nedochází, nebo v nejlepším případě dochází k bezvýznamnému (de minimis) dumpingu. Toto tvrzení není na místě. Účelem této analýzy není vypočítávat přesné dumpingové rozpětí společnosti Eurochem, ale určit, zda existuje pravděpodobnost opakování dumpingu ze strany Ruska, pokud by opatření pozbyla platnosti. V této souvislosti šetření odhalilo, a to i u společnosti Eurochem, že průměrné ceny ze závodu pro třetí země byly nižší než její průměrné ceny ze závodu na domácím trhu, a že tedy prodávala za dumpingové ceny. Cenová politika společnosti Eurochem u prodeje do třetích zemí (prodej na vývoz levnější než prodej na domácím trhu) je jedním z významných faktorů, o které se opíral celkový závěr, že dumping do EU by se pravděpodobně obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(60)
RFPA tvrdilo, že pro výpočet dumpingu nebyla použita vhodná metodika. Jak už bylo vysvětleno, Komise nepočítala dumpingová rozpětí, pouze porovnala průměrné ceny ze závodu na domácím trhu s vývozními cenami ze závodu na základě údajů od společností zařazených do vzorku. Je-li obnovení dumpingu pravděpodobné, není nutné vypočítávat přesné dumpingové rozpětí, a proto neexistoval žádný důvod pro použití hodnoty CIF, jak navrhovalo RFPA.
(61)
RFPA namítalo, že Komise neporovnala ceny jednotlivých typů výrobků a neprovedla úpravu o rozdíly v obchodních úrovních. Komise tuto námitku analyzovala a zjistila podobný cenový rozdíl, i kdyby bylo provedeno srovnání podle jednotlivých výrobků. Úpravy o rozdíly v obchodní úrovni by se každopádně nemohly provést, neboť společnosti vybrané do vzorku, s výjimkou společnosti Acron, spolupracovaly pouze částečně a neposkytly dostatečně podrobné údaje, zejména podrobné přehledy jednotlivých transakcí. Tento argument byl proto zamítnut.
(62)
Prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření se nedal použít pro stanovení budoucího chování ostatních tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a to z následujících důvodů. Během období přezkumného šetření společnost EuroChem, podobně jako Acron, vyvážela pouze v rámci cenového závazku. EuroChem prodávala do Unie pouze v době, kdy platil její závazek, avšak po odvolání závazku rozhodnutím Komise 2012/629/EU ze dne 11. října 2012 už neuskutečnila žádný prodej. Společnosti SBU Azot a UralChem dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření neprodávaly.
(63)
Komise nepovažovala za nutné zjistit, zda byl prodej na domácím trhu realizován v běžném obchodním styku. Již ze skutečných cen na domácím trhu je totiž jasné, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je dumpingový. Kdyby se zkoumala výnosnost domácího prodeje a ten by byl shledán ztrátovým a musela by se vypočítávat běžná hodnota (na základě nákladů a přiměřeného zisku), mohlo by to vést pouze ke zvýšení běžné hodnoty, a tedy ke zjištění dumpingového rozpětí u vývozu na trhy třetích zemí.
(64)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti a analýzy pravděpodobnosti obnovení dumpingu stačí zjistit, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. V důsledku toho Komise nepovažovala za nutné analyzovat ziskovost domácího prodeje, a proto neposuzovala spolehlivost výrobních nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému vyvozuje Komise závěr, že ruští vyvážející výrobci v současné době prodávají dotčený výrobek za dumpingové ceny do třetích zemí Latinské Ameriky, východní Evropy, Afriky a Asie. Během období přezkumného šetření účtovali čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku třetím zemím průměrnou vývozní cenu ze závodu ve výši 201 EUR/tunu, zatímco průměrná cena ze závodu na domácím trhu činila 221 EUR/tunu. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, ruští vyvážející výrobci by také do Unie prodávali za dumpingové ceny.
(66)
RFPA namítalo, že srovnávání ruských cen na domácím trhu s ruskými vývozními cenami do třetích zemí je nesmyslné. Komise se však v této souvislosti domnívá, že tyto ceny jsou důležitým ukazatelem pro posouzení toho, jak by se pravděpodobně vyvíjel budoucí vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, neboť ruský vývoz do většiny třetích zemí nepodléhá antidumpingovým clům. Zejména když nejsou k dispozici spolehlivé údaje o ruském vývozu do Unie během období přezkumného šetření a, jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, vývozní ceny do třetích zemí hrají v celkovém hodnocení důležitou úlohu.
(67)
Ruská vláda a společnost Acron v tomto ohledu tvrdily, že zachování opatření je nelegální již jen proto, že tato opatření byla uložena nařízením (ES) č. 661/2008, s použitím nelegální metodiky úpravy ceny plynu při výpočtu běžné hodnoty.
(68)
Jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, v rámci tohoto šetření Komise nepovažovala za nutné zjišťovat, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, s tím eventuálním důsledkem, že by se musela vypočítávat běžná hodnota. Jak správně poukázala společnost Acron ve svém podání po poskytnutí informací, tím není vyloučeno početné zjišťování běžné hodnoty, včetně nezbytných úprav, bude-li to v případném budoucím šetření vhodné.
3.3.2 Volné kapacity
(69)
Komise zjistila volnou kapacitu známých ruských výrobců na následujícím základě. Údaje o volné kapacitě čtyř společností vybraných do vzorku vycházejí z jejich odpovědí na dotazník s tím, že v případě potřeby byly opraveny po inspekcích na místě. Zohledněna byla i celková volná kapacita závodů, kde se vyrábí dusičnan amonný používaný jako hnojivo a dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. výroba výbušnin), tzv. nízkohustotní dusičnan amonný, jenž je také dotčeným výrobkem, jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění. Ze stejného důvodu byla zohledněna také volná kapacita zařízení, která vyrábějí pouze dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely. Celková volná kapacita společnosti Kirovo byla zahrnuta do výpočtu volné kapacity, jelikož volná kapacita pro jiné druhy dusičnanu amonného, které jsou v současnosti vyjmuty z uplatňování antidumpingových opatření (16), se dají velmi snadno použít k výrobě dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(70)
Ze zbývajících pěti ruských výrobců poskytla jedna společnost Komisi individuální odpověď o své volné kapacitě. Údaje o ostatních poskytlo RFPA.
(71)
Pokud byly skutečné údaje o výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla jako základ k určení skutečné kapacity brána skutečná výroba. V těchto případech se vykázaná kapacita týkala jmenovitých kapacit (tj. předpokládané kapacity výrobních zařízení), které nebyly opraveny po modernizaci vedoucí ke zvýšení kapacity.
(72)
Na tomto základě Komise stanovila, že během období přezkumného šetření ruští vyvážející výrobci disponovali celkovou výrobní kapacitou 9 592 000 tun, zatímco jejich skutečná výroba (včetně dusičnanu amonného používaného pro průmyslové účely a jiných druhů dusičnanu amonného v současnosti osvobozených od uplatňování antidumpingových opatření (17)) činila 8 519 105 tun.
(73)
Na rozdíl od tvrzení RFPA, totiž že instalovaná kapacita vyvážejících výrobců je bezezbytku využita, tedy měli vyvážející výrobci během období přezkumného šetření volnou kapacitu ve výši 1,07 milionu tun. Toto množství odpovídá 16,9 % spotřeby Unie (na základě spotřeby 6,35 milionu tun během období přezkumného šetření, viz bod 5.1 níže).
(74)
V rámci své výhledové analýzy však Komise také stanovila, že po období přezkumného šetření se kapacita dále zvýší přibližně o 472 000 tun díky instalaci nových kapacit u některých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Celková volná kapacita činí tudíž 24,3 % spotřeby Unie.
(75)
Po poskytnutí informací RFPA trvalo na tom, že volná kapacita neexistuje, nebo přinejmenším na tom, aby Komise analyzovala skutečnost, že neexistují volné jmenovité kapacity. RFPA rovněž nesouhlasilo s tím, že po období přezkumného šetření byly vybudovány nové kapacity.
(76)
RFPA a ruští vyvážející výrobci uváděli svou instalovanou kapacitu na základě teoretické jmenovité kapacity, která v některých případech nezohledňovala modernizace z poslední doby. Komisi to bylo zřejmé po inspekcích na místě a vzala to v úvahu. Jak správně uvedlo RFPA ve svém podání po poskytnutí informací, vykázaná jmenovitá kapacita byla akceptována u těch ruských výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří vyráběli méně, než činila vykázaná kapacita. Pokud byly údaje o skutečné výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla skutečná výroba brána jako základ k určení skutečné kapacity. U třech výrobců nezařazených do vzorku, kteří neposkytli žádné údaje o kapacitě a výrobě, byly použity údaje od RFPA.
(77)
Komise to považuje za jasný a jednotný přístup ke stanovení celkové výrobní kapacity ruských výrobců dotčeného výrobku. Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, byla na všechny výrobce uplatněna stejná metodika. Pokud byla skutečná produkce vyšší, než vykázaná jmenovitá kapacita, například z důvodu modernizace výrobních zařízení, Komise nevidí žádný důvod, proč by tato dodatečná kapacita neměla být zohledněna, poněvadž je zřejmé, že jmenovitá kapacita není přesná. Argument, že tato metodika prý není na trhu běžná, není důvodem pro ignorování údajů o skutečné výrobě. Také způsob výpočtu kapacity výrobního odvětví Unie, jak jej navrhuje RFPA, nemá žádný význam při určování celkové výrobní kapacity ruských výrobců.
(78)
Na rozdíl od toho, co tvrdilo RFPA, nevyužití v některých případech vykazovaných jmenovitých kapacit a jejich nahrazení skutečnými a většinou ověřenými údaji o výrobě neznamená, že Komise použila metodu nejlepších dostupných údajů ve smyslu článku 18 základního nařízení. Co se týče kapacity, Komise plně využila údaje poskytnuté samotnými ruskými výrobci, ale použila metodiku pro výpočet celkové výrobní kapacity, při níž zohlednila nejen jmenovitou kapacitu, ale také skutečnou výrobu a kapacitu. Tato metodika byla stanovena v obecném informačním dokumentu a výsledky uplatnění této metodiky rozepsané na každou společnost a dokonce na každý výrobní závod byly sděleny dotčeným společnostem. Při určování celkové výrobní kapacity tedy Komise pouze použila údaje, které poskytli ruští výrobci a RFPA. Byly poskytnuty všechny relevantní údaje a v tomto ohledu nebylo nutné použít jiné zdroje údajů.
(79)
Pokud jde obecně o výrobce, u nichž nebyla provedena inspekce, byly použity údaje o kapacitě a výrobě, které uvedli tito výrobci ve svých odpovědích. RFPA připomínkovalo výpočet kapacity některých společností a závodů. Argumentovalo, že v případě výrobce Uralchem Kirovo objem výroby během období přezkumného šetření, jak je uveden v informačním dokumentu, není správný. Komise to akceptovala a místo toho použila objem výroby uvedený v podání po poskytnutí informací. Byla také zohledněna technická zpráva o kapacitě, poskytnutá během návštěvy ve výrobním závodě v souvislosti s maximální dosaženou výrobou dusičnanu amonného v předmětném závodě, jak správně podotklo RFPA. Co se týče výrobce Uralchem Berezniki, při výpočtu kapacity bylo zohledněno 10 dnů na údržbu, které nahlásila tato společnost během inspekce. Připomínky o dalších odstávkách došlé po poskytnutí informací, nebyly podložené a zdá se, že vycházely z údajů jiné společnosti. Tyto připomínky byly proto zamítnuty.
(80)
Stejně tak připomínky týkající se určitých omezení ve výrobním procesu jiných výrobních závodů nebyly podložené, nedaly se ověřit, a proto také nebyly zohledněny. V případě jednoho konkrétního výrobního zařízení souviselo omezení zřejmě s výrobou kyseliny dusičné. I když však připustíme údajnou maximální výrobu kyseliny dusičné, bylo by stále možné dosáhnout kapacity stanovené Komisí, s přihlédnutím ke skutečnosti, že na výrobu jedné tuny dusičnanu amonného je zapotřebí necelá tuna kyseliny dusičné.
(81)
Co se týče zvýšení kapacity po skončení období přezkumného šetření, RFPA argumentovalo, že zvýšení kapacity jednoho výrobce, který investoval do nové výrobní linky, bylo nadhodnoceno. Komise však předpokládanou kapacitu odvodila z anglického překladu technické zprávy týkající se této nové výrobní linky, kterou poskytla dotyčná společnost během inspekce ve svých prostorách, a tudíž ji považovala za spolehlivou.
(82)
Společnost Acron tvrdila, že nemá významnou volnou kapacitu, zejména kvůli obtížím, pokud jde o přístup k surovinám. Šetřením však bylo zjištěno, že suroviny byly používané nejen při výrobě dotčeného výrobku, ale také mnoha jiných výrobků. Vzhledem k tomuto širokému uplatnění, a tudíž i k možnosti snadno měnit používání surovin k výrobě dotčeného výrobku, nebyly takové údajné obtíže považovány za věc, která by omezovala celkovou výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(83)
Použití metodiky popsané v předchozích bodech odůvodnění přivedlo Komisi k závěru o existenci významné nadměrné kapacity. Argumenty předložené sdružením RFPA a společností Acron se nedaly doložit a zamítají se.
(84)
Komise se domnívá, že pokud by stávající opatření byla zrušena, alespoň část této volné kapacity by pravděpodobně byla využita a nasměrována na trhy Unie, a to z následujících důvodů.
(85)
Zaprvé, některá potenciálně největší vývozní odbytiště dusičnanu amonného na světě (Spojené státy americké a Austrálie) jsou před ruským vývozem nadále chráněna antidumpingovými opatřeními. Navíc je pro dovoz dusičnanu amonného stále uzavřen čínský trh. Ruští výrobci tedy pravděpodobně nebudou schopni vyvážet na tyto trhy.
(86)
Dne 22. května 2014 zveřejnilo ministerstvo obchodu USA předběžné výsledky správního přezkumu antidumpingového cla (18), v němž se pro společnosti Acron a EuroChem navrhuje nulové clo na vývoz dusičnanu amonného do USA. I kdyby však tento návrh byl schválen, platná cla stále platí pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Ruska. Kromě toho podle par. 751(a)(2) celního sazebníku Spojených států z roku 1930, ve znění pozdějších předpisů, odstranění cel pro Acron a EuroChem bude platit jen jeden rok a poté bude předmětem dalšího každoročního správního přezkumu, který může, v závislosti na jeho výsledku, skončit opětovným zavedením antidumpingových cel. A konečně, trh s dusičnanem amonným v USA, který se zde používá jako hnojivo, se v posledním desetiletí smršťoval v důsledku bezpečnostních požadavků a kvůli neochotě zprostředkovatelů nadále s touto látkou obchodovat (19). Kromě toho, díky těžbě břidlicového plynu, s níž se začalo v posledních letech, mají nyní američtí výrobci dusičnanu amonného přístup k levnějšímu plynu. Je proto pravděpodobné, že Acron a EuroChem by narazily na silnou konkurenci a možná by nebyly schopny získat pro sebe významné podíly na trhu v USA.
(87)
RFPA tvrdilo, že další hlavní vývozní destinace ruského dusičnanu amonného, jako jsou země Latinské Ameriky (zejména Brazílie), Egypt a Turecko, do roku 2017 významně porostou ve srovnání s rokem 2012. RFPA citovalo zprávu, v níž se předpokládá celkové zvýšení poptávky po dusičnanu amonném o 15 % v Peru, Brazílii, Turecku, Egyptě Ekvádoru a Kolumbii, bráno dohromady. Tento nárůst znamená 749 000 tun (tedy ze 4,851 milionu tun v roce 2012 na 5,6 milionu tun v roce 2017), což je v průměru růst o 149 800 tun ročně. To je však pouze 9,7 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců. Žadatel tvrdí, že vyšší spotřeba v těchto zemích bude částečně uspokojena domácí výrobou, neboť tyto země mají údajně několik projektů na budování své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv. Bez ohledu na to, zda tyto projekty budou skutečně realizovány a alespoň částečně uspokojí zvýšení spotřeby, má Komise za to, že předpokládaná spotřeba v dotčených zemích bude na takové úrovni, že jen zčásti absorbuje volnou kapacitu ruských výrobců.
(88)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že Komise nevzala v úvahu nárůst spotřeby ruského dusičnanu amonného na trzích jiných třetích zemí, zejména v zemích bývalého Sovětského svazu. Na jednom z hlavních odbytišť v tomto regionu, na Ukrajině, však také platí na dovoz ruského dusičnanu amonného antidumpingová cla. V červenci 2014 byla cla prodloužena na období pěti let a jejich úroveň byla výrazně zvýšena. Takže tento trh se pro dovoz ruského dusičnanu amonného ještě více uzavírá.
(89)
Kromě toho je cenová úroveň na jiných trzích, například v Kazachstánu, taková, že pro ruské vyvážející výrobce by bylo atraktivnější vyvážet do Unie. Tyto trhy jsou také mnohem menší než trh Unie. Například spotřeba v Kazachstánu nedosahuje ani 4 % spotřeby v Unii.
(90)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že předpokládaný růst v dalších hlavních vývozních destinacích nebyl vypočten správně. Použité údaje však vycházely z nezávislé zprávy citované v 87. bodě odůvodnění. I kdyby se tyto údaje jevily jako podhodnocené, což se tvrdí, předpokládaný růst poptávky lze snadno uspokojit pomocí pouze části volné kapacity ruských výrobců.
(91)
Zadruhé, je nepravděpodobné, že volnou kapacitu může absorbovat domácí trh. RFPA tvrdilo, že podle stejné zprávy zůstává spotřeba v Rusku také vysoká, v budoucnosti se předpokládá její další růst a ruští výrobci se budou snažit uspokojit především domácí trh. RFPA opakovalo tento argument po poskytnutí informací. Avšak během období přezkumného šetření činil prodej na domácím trhu 53 % celkového odbytu ruských výrobců a předpokládaný nárůst o 3 % ročně po dobu příštích 5 let (v průměru přibližně o 120 000 tun ročně) by mohla snadno pokrýt volná kapacita ruských výrobců, kterou disponují již teď. Předpokládané roční zvýšení představuje necelých 7,8 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců po období přezkumného šetření. Budoucí zvýšení spotřeby je navíc jen prognózou a nemusí k němu dojít, nebo může být pomalejší, neboť podle téže zprávy docházelo v domácí spotřebě v posledních pěti letech k výrazným výkyvům ve srovnání se spotřebou Unie nebo třetích zemí (20).
(92)
Zatřetí, Unie zůstává nejdůležitějším trhem s dusičnanem amonným ve světě, poněvadž na ni připadá kolem 18 % celosvětové spotřeby. Vývozu logisticky pomáhá zeměpisná blízkost Unie a Ruska, jakož i to, že někteří ruští vývozci mají v Unii dobře navázané distribuční kanály.
(93)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Na rozdíl od toho, co tvrdí RFPA, se však tato omezení vztahují nediskriminačním způsobem jak na vývozce z třetích zemí, tak na výrobce v Unii a nepřiměřeně neovlivňují dovoz. Kromě toho tato omezení neměla vliv na celkovou přitažlivost trhu Unie, jenž i nadále patří z hlediska spotřeby mezi největší na světě. Komise proto toto tvrzení zamítá.
(94)
Komise tedy vyvozuje závěr, že ruští výrobci disponují značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně použita pro podstatné zvýšení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3.3 Pobídky k přesměrování prodeje do Unie
(95)
Ceny v Unii jsou nyní mnohem vyšší než ve velkých třetích zemích zásobovaných v současné době dodávkami z Ruska a též vyšší než na domácím ruském trhu. Během období přezkumného šetření si čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku účtovali průměrné vývozní ceny ze závodu (201 EUR/t) do třetích zemí o 34 % a průměrné ceny ze závodu na domácím trhu (221 EUR/t) o 27 % nižší, než byly průměrné ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku (303 EUR/t) (viz tabulka 7) a také nižší, než byly průměrné ceny dovozu z Ruska do Unie (viz tabulka 2) a z třetích zemí do Unie (viz tabulka 3).
(96)
Pokud by byla opatření zrušena, ceny v Unii pravděpodobně klesnou v důsledku rostoucí nabídky levnějšího dovozu. S ohledem na významný rozdíl mezi vývozními cenami ruských vyvážejících výrobců do třetích zemí a cenami účtovanými ruskými vyvážejícími výrobci, vyvážejícími výrobci z třetích zemí a výrobci v Unii během období přezkumného šetření na trhu Unie se však zdá nepravděpodobné, že ceny účtované na trhu Unie spadnou na úroveň, jakou lze v současnosti pozorovat na trzích třetích zemí, kam ruští výrobci vyvážejí. Vyvážející výrobci se tedy budou pravděpodobně snažit dosáhnout vyššího ziskového rozpětí prodejem do Unie. V důsledku toho budou mít vyvážející výrobci pobídku k přesměrování do Unie části svého současného objemu vývozu do třetích zemí (ve výši přibližně 3,4 milionu tun v období přezkumného šetření, což odpovídá více než 50 % spotřeby Unie) (21).
3.4 Závěr
(97)
Vzhledem k úvahám uvedeným v bodě 3.3 dospěla Komise k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a výrazného navýšení vyváženého množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(98)
Výrobní odvětví Unie tvoří známí výrobci dusičnanu amonného v Unii během posuzovaného období.
(99)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek sestávající ze čtyř společností. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali, zaslali odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách a v průběhu šetření byli navštíveni. Sdružení Fertilisers Europe kromě toho poskytlo další údaje týkající se kapacity, výroby a prodeje spolupracujících výrobců nezařazených do vzorku a odhady u zbývajících výrobců. Bylo-li to možné, Komise provedla křížovou kontrolu těchto údajů a porovnala je s údaji od jiných zúčastněných stran nebo s veřejně dostupnými údaji.
(100)
Po poskytnutí informací RFPA namítlo, že vzorek, který Komise vybrala, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Tato námitka se zakládá na tvrzení, že společnosti zařazené do vzorku a výrobní odvětví Unie jako celek vykazují různé hodnoty stejného hospodářského ukazatele (zejména ziskovosti).
(101)
Tuto námitku nelze přijmout. Čtyři společnosti zařazené do vzorku byly vybrány objektivně na základě jejich objemu výroby a prodeje dotčeného výrobku v Unii, jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Účelem výběru vzorku je umožnit útvarům Komise provést podrobné šetření některých faktorů újmy pro reprezentativní část výrobního odvětví Unie v daném časovém prostoru. To, že některé ukazatele újmy se mohou mezi společnostmi zařazenými do vzorku a celým výrobním odvětvím Unie lišit, ještě neznamená, že by vzorek nebyl reprezentativní. Údaje výrobců zařazených do vzorku byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností, a proto se považují za spolehlivé. V žádném případě, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření nacházelo v situaci, v níž by mu vznikala újma.
(102)
RFPA kromě toho tvrdilo, že některé společnosti zařazené do vzorku nespolupracovaly s Komisí tím, že neposkytly určité údaje nebo poskytly jen neúplné a nesprávné údaje. V důsledku toho RFPA požadovalo, aby na tyto údaje nebyl brán ohled při vyvozování závěrů o stavu výrobního odvětví Unie a aby byly z nedostatečné spolupráce výrobního odvětví Unie vyvozeny nepříznivé závěry, nebo aby se místo toho použily ukazatele za celé výrobní odvětví Unie.
(103)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise je spokojena s údaji od společností zařazených do vzorku, které byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností a jsou spolehlivou součástí posouzení situace výrobního odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Spotřeba v Unii
(104)
Komise stanovila zřejmou spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů z databáze zřízené ve smyslu čl. 14 odst. 6. (22)
(105)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem, ověřené údaje a údaje z databáze podle čl. 14 odst. 6.
(106)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba dusičnanu amonného v Unii snížila o 11 % bez ohledu na skutečnost, že produkce zemědělských plodin odpovídajícím způsobem neklesla. Pro toto snížení existují tři hlavní důvody. Za prvé, zlepšily se hnojicí stroje i technika hnojení a v důsledku toho je zapotřebí menší množství hnojiv na metr čtvereční půdy. Za druhé, snížení spotřeby dusičnanu amonného je kompenzováno používáním jiných hnojiv, jako je dusičnan vápenatoamonný nebo vícesložková hnojiva. Za třetí, obavy o bezpečnost a přísná pravidla týkající se produkce a skladování dusičnanu amonného odrazují od používání tohoto výrobku.
(107)
Po poskytnutí informací požádalo RFPA o doplňující informace o zdrojích údajů o spotřebě, které zveřejnila Komise, a dne 26. června 2014 bylo uspořádáno slyšení za předsednictví úředníka pro slyšení. Následně RFPA tvrdilo, že údaje poskytnuté žadatelem byly předloženy v příliš pozdní fázi řízení, byly neověřené a nekonzistentní s údaji, které žadatel poskytl dříve. RFPA kromě toho tvrdilo, že tyto údaje s největší pravděpodobností neobsahují údaje o technickém dusičnanu amonném a o směsích dusičnanu amonného s dalšími hnojivými či nehnojivými látkami, neboť se liší od podobných údajů, které měl žadatel k dispozici a poskytl je svým členům. Proto by se na ně neměl brát ohled a místo nich by se měly použít nejlepší dostupné údaje.
(108)
Toto tvrzení se zamítá. Komise využila údaje poskytnuté žadatelem pro prodej v EU a porovnala je s ověřenými údaji od výrobců zařazených do vzorku. K těmto údajům byly připočítány údaje o dovozu a výsledkem byla spotřeba v Unii. Proto se má za to, že tyto údaje jsou spolehlivé.
(109)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise podhodnotila základ pro výpočet celkové spotřeby Unie a že na základě zprávy zveřejněné nezávislým analytikem trhu se spotřeba zvyšuje, nikoli snižuje. Ještě přesněji, údaje z této zprávy o poptávce po dusičnanu amonném ve třídě hnojiv a dusičnanu amonném ve třídě výbušnin v Unii v roce 2010 se shodují s údaji Komise ve výši 7,1 milionu tun, ale podle údajů ze zprávy se má poptávka v následujících letech spíše zvyšovat než snižovat.
(110)
Toto tvrzení je nepodložené, protože Komise použila skutečné údaje poskytnuté žadatelem, které byly zčásti ověřeny, a k tomu dostupné statistické údaje a považuje tyto údaje za spolehlivé.
5.2 Objem, ceny a podíl dovozu z Ruska na trhu
(111)
V následující tabulce je popsán vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu dotčeného výrobku z Ruska:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu (v tunách)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index (2008 = 100)
100
81
122
121
Podíl na trhu
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Průměrná cena CIF (EUR/t)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(112)
Objem dovozu z Ruska vzrostl během posuzovaného období o více než 20 %. V období přezkumného šetření činil podíl tohoto dovozu na trhu 3,1 %, což je zvýšení o více než 30 % oproti roku 2010, kdy dosahoval 2,3 %. Ceny CIF vystoupaly v průběhu posuzovaného období z 201 EUR/t na 264 EUR/t. Na základě srovnání průměrné ruské vývozní ceny CIF do Unie a průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii během období přezkumného šetření se zdá, že ruské ceny se podbízejí cenám Unie. Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byly v období přezkumného šetření na úrovni 303 EUR za tunu. Jak je však uvedeno v bodě 3, téměř všichni vyvážející výrobci, kteří prodávali dotčený výrobek během období přezkumného šetření, měli cenové závazky a jejich vývozní ceny do EU byly determinovány těmi cenovými závazky, které stanovovaly minimální dovozní ceny. V důsledku toho nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení.
(113)
Po poskytnutí informací RFPA uvedlo, že Komisí vypočítané cenové podbízení a prodej pod cenou jsou chybné, neboť u těchto výpočtů je nutno provádět řadu úprav (o běžná cla, náklady po dovozu, rozdíly ve výrobcích, balení a úroveň obchodu). RFPA rovněž uvedlo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2002 došlo ke změně metodiky, pokud jde o použití úprav. Dále navrhlo, aby se pro účely výpočtu cenového podbízení použily prodejní ceny na vývoz do Unie, které si účtoval ruský výrobce, jenž neměl prospěch ze závazku, jakož i vývozní ceny ruského výrobce osvobozeného od antidumpingového cla.
(114)
V tomto ohledu stačí připomenout, že z důvodů uvedených v 112. bodě odůvodnění Komise neprováděla výpočet podbízení a prodeje pod cenou. Tato tvrzení proto nejsou podložená.
5.3 Objem, ceny a podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
(115)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Jiné třetí země
Objem v tunách
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Podíl na trhu
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Průměrná cena (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Zdroj: Eurostat.
(116)
Dusičnan amonný se dováží hlavně z Ukrajiny, Gruzie a Srbska. Platná antidumpingová opatření uložená na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny skončila v roce 2012. Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí než z Ruska klesl; jejich podíl na trhu zůstal během posuzovaného období vcelku stabilní a převyšoval tržní podíl ruského dovozu. Lze to vysvětlit poklesem spotřeby během stejného období. Celkově průměrné ceny dovozu z jiných zemí se zvýšily v souladu se stejnou tendencí ruských cen a cen výrobního odvětví Unie.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(117)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(118)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě makroekonomických ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a překonání účinků dřívějšího dumpingu) a mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál). Makroekonomické ukazatele vycházejí z údajů od žadatele uvedených v původní žádosti o přezkum a v následných podáních a ze statistiky a týkají se všech známých výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele jsou založeny na údajích obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly ověřeny během šetření.
5.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(119)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil zjištění z předchozích šetření, totiž že shromažďování přesných a spolehlivých údajů o kapacitě a výrobě dotčeného výrobku je složitý úkol. Pevné hnojivo se vyrábí chemickou syntézou v peletárně po výrobě roztaveného/kapalného dusičnanu amonného. Z roztaveného/kapalného dusičnanu amonného lze vyrobit tuhý výrobek, ale také další navazující výrobky, jako je dusičnan vápenatoamonný. Tuhý výrobek lze mimoto používat jako hnojivo, ale i pro průmyslové účely. V důsledku existence víceúčelových závodů, které mohou rychle přecházet z výroby jednoho hnojiva na druhé, může docházet ke statistickému zkreslení. Nízká míra využití výrobní kapacity u dotyčného výrobku je proto méně užitečný ukazatel celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(120)
S přihlédnutím k těmto okolnostem se celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Výrobní kapacita (v tunách)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Využití kapacity
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(121)
Výroba dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie zůstala mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření relativně stálá, přibližně na úrovni 7 milionů tun.
(122)
Výrobní kapacita zůstala po celé toto období také víceméně stabilní. Výrobní kapacita vykázaná výrobním odvětvím Unie bere v úvahu celkovou výrobní kapacitu dusičnanu amonného, nejen pro dotyčný výrobek, ale také pro jiné výrobky. Ve skutečnosti je využití kapacity pro výrobu dusičnanu amonného podstatně vyšší, když se vezmou v úvahu tyto jiné výrobky. Například na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využití kapacity během posuzovaného období bylo přibližně o 20 procentních bodů vyšší (72 % v roce 2010 a 68 % během období přezkumného šetření).
5.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(123)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Podíl na trhu
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(124)
Objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během období přezkumného šetření o 12 % ve srovnání s prodaným objemem v roce 2010. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie z důvodů, které jsou vysvětleny ve 106. bodě odůvodnění.
(125)
Jelikož během posuzovaného období jak prodej, tak spotřeba klesaly, podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal víceméně stabilní, a odvětví Unie tedy nezaznamenalo růst.
5.4.3 Zaměstnanost a produktivita
(126)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se zaměstnanost a produktivita v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(127)
Během posuzovaného období počet zaměstnanců ve čtyřech společnostech zařazených do vzorku klesl (o 12 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření). Jelikož tento pokles byl větší než pokles výroby, produktivita pracovních sil výrobců v Unii zařazených do vzorku, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 7 %.
5.4.4 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(128)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, Komise nestanovovala současnou velikost dumpingových rozpětí, neboť ceny dovozu z Ruska byly založeny na závazcích minimální ceny, a byly tudíž nespolehlivé pro užitečné posouzení toho, zda bude dumping pravděpodobně pokračovat nebo se znovu obnoví, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak ukazují současná zisková rozpětí (tabulka č. 10) a vysoký podíl na trhu (tabulka č. 5) výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu.
5.4.5 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(130)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu v Unii (EUR/t)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Průměrná čistá prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2010 až 2012 výrazně zvýšila, ale v průběhu období přezkumného šetření klesla.
(132)
Průměrné výrobní náklady také vzrostly, zejména kvůli nárůstu ceny plynu, který je důležitým vstupem.
5.4.6 Náklady práce
(133)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(134)
Průměrné náklady práce na zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající tendenci. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi roky 2010 a 2011, zatímco mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření narostly o 3 procentní body.
5.4.7 Zásoby
(135)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
Konečný stav zásob jako procento výroby
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(136)
Konečný stav zásob nejprve v letech 2011 a 2012 výrazně vzrostl ve srovnání s rokem 2010 a poté v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 o 10 % klesl. Od roku 2010 do období přezkumného šetření sledoval konečný stav zásob stejný trend jako úroveň výroby.
5.4.8 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(137)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Peněžní tok (v EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Investice (v EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Návratnost investic
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(138)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že hrubý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(139)
Během posuzovaného období vzrostla ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku z 11,7 % v roce 2010 na 14,4 % v období přezkumného šetření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že cílový zisk používaný pro analýzu by měl vzít v úvahu potřebu tak vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu (ROCE) podle očekávání investorů. Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož cílový zisk pro analýzu se musí omezovat jen na zisk, jehož dosažení by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu.
(140)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se zvýšil mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření o 82 %, ačkoli v období přezkumného šetření byl o něco nižší než v letech 2011 a 2012 (o 13 a 5 procentních bodů).
(141)
Investice vykazovaly klesající trend. Pokles byl výraznější v letech 2011 a 2012, avšak během období přezkumného šetření dosáhl až pouhých -4 % ve srovnání s rokem 2010. Investice souvisely hlavně se zajišťováním dodržování stále přísnějších požadavků v oblasti životního prostředí.
(142)
Návratnost investic je zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic. Víceméně kopírovala trend ziskovosti během celého posuzovaného období.
(143)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli potíže s navyšováním kapitálu.
5.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(144)
V nařízení Rady (ES) č. 661/2008 je obsažen závěr, že hospodářské situaci výrobního odvětví Unie není působena újma a že hlavním důvodem pro takovou pozitivní situaci je existence antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku z Ruska.
(145)
Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti potvrzují závěry z předchozího šetření. Od roku 2010 do období přezkumného šetření byl zaznamenán stejně příznivý vývoj hospodářských ukazatelů. Spotřeba v Unii klesla a dovoz z Ruska vzrostl, ale výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet významný podíl na trhu a dále zvýšit svou ziskovost, přestože zisk v roce 2012 a v období přezkumného šetření byl nižší než v roce 2011, což naznačuje klesající trend. Výrobní náklady vzrostly, hlavně kvůli zvýšení cen plynu (hlavní suroviny pro výrobu dotčeného výrobku), ale prodejní ceny vzrostly také a umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zdravé úrovně ziskovosti.
(146)
Jak je vysvětleno v 119. a následujících bodech odůvodnění, na údaje týkající se využití kapacity se nelze spoléhat při činění rozhodujících závěrů o situaci výrobního odvětví Unie a celkově lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a ruský vývoz dusičnanu amonného mu v důsledku existence antidumpingových opatření nepůsobí újmu.
(147)
Po poskytnutí informací RFPA a zástupci ruských orgánů tvrdili, že příznivý stav výrobního odvětví Unie, včetně jeho vývozu do třetích zemí, podporuje závěr o neobnovení podstatné újmy. Komise však zastává názor, že nynější příznivá hospodářská situace výrobního odvětví Unie, včetně objemu jeho vývozu do třetích zemí, automaticky nevylučuje, že se tato situace může v budoucnu změnit, pokud by opatření pozbyla platnosti.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(148)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by současná platná opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad ruského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(149)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ruských výrobců v oblasti tvorby cen.
6.1. Spotřeba v Unii
(150)
Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozím rokům o 11 %. Toto snížení spotřeby dotčeného výrobku je způsobeno používáním jiných hnojiv, účinnějším využitím dusičnanu amonného zemědělci a bezpečnostními obavami. Výrobní odvětví Unie proto soutěží s ruskými výrobky na smršťujícím se trhu. Následně se to pravděpodobně projeví tlakem na snižování cen.
(151)
Po poskytnutí informací, jak je uvedeno v 109. bodě odůvodnění, RFPA nesouhlasilo se závěrem, že spotřeba dotčeného výrobku bude v EU klesat i v budoucnosti. Zpráva, na niž se odvolává RFPA, však předpovídá mírné oživení poptávky po dusíkatých hnojivech, nikoli nutně zvýšení spotřeby dotčeného výrobku. Stále přísnější environmentální a bezpečnostní požadavky, které platí pro skladování a používání dusičnanu amonného, spolu s vyspělostí určitých trhů a stále účinnější technikou hnojení naznačují, že i v případě zvýšení spotřeby hnojiv, a spotřeby dusíkatých hnojiv zvlášť, spotřeba dotčeného výrobku v dohledné budoucnosti neporoste. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
6.2 Volná kapacita, obchodní toky, přitažlivost trhu Unie a cenové chování
(152)
Komise stanovila během období přezkumného šetření volnou ruskou kapacitu, která odpovídá více než 16,9 % celkové spotřeby dotčeného výrobku v Unii (viz 73. a 74. bod odůvodnění). Tato kapacita se ještě více zvýšila po uplynutí období přezkumného šetření a nyní se odhaduje na přibližně 24,3 % spotřeby Unie.
(153)
Volná kapacita by se dala při absenci opatření s největší pravděpodobností využít k výrobě dalšího značného množství dusičnanu amonného na vývoz do Unie. Ruští výrobci již teď vyváží polovinu své produkce do třetích zemí. Očekává se, že domácí spotřeba v Rusku se bude v budoucnosti zvyšovat o 3 % ročně. Ruské vývozní ceny účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou výrazně nižší než stávající ceny v Unii. Pokud po pozbytí platnosti opatření zůstanou ceny na trhu Unie na úrovni značně vyšší než jsou ceny na trzích těchto třetích zemí, ruští výrobci budou mít silnou motivaci nejen k tomu, aby využili volnou kapacitu pro trh Unie, ale rovněž k přesměrování části svého současného vývozu do třetích zemí na trh Unie.
(154)
Zvyšování ruského vývozu do třetích zemí navíc naráží na jistá omezení. Některé potenciálně největší vývozní trhy pro dusičnan amonný (Čína, USA a Austrálie) jsou pro ruský vývoz nedostupné (viz 85. bod odůvodnění). Případné stanovení nulového cla v USA pro dva ruské výrobce na dobu jednoho roku (viz 86. bod odůvodnění) pravděpodobně nepovede k významnému růstu ruského vývozu do USA, protože domácí ceny plynu v USA klesly a očekává se, že zůstanou na nízké úrovni v důsledku vzrůstající těžby plynu z břidlic i v důsledku stávajících omezení vývozu břidlicového plynu, které udržují ceny plynu na domácím trhu v USA na nízké úrovni (viz také 86. bod odůvodnění). Na čínský trh se dusičnan amonný nadále dovážet nesmí. Předpokládá se, že spotřeba dusičnanu amonného na současných ruských vývozních trzích (hlavně v Latinské Americe a zejména v Brazílii) poroste, avšak současná volná ruská kapacita více než dvojnásobně převyšuje předpokládané zvýšení spotřeby na těchto trzích a není pravděpodobné, že by se této navýšené spotřeby zmocnili (výlučně) ruští výrobci. Četné tradiční ruské vývozní trhy, jako je Egypt, Turecko, Peru a Brazílie, také budují své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv (viz 87. bod odůvodnění).
(155)
Trh Unie je každopádně atraktivnější než Latinská Amerika vzhledem ke své zeměpisné blízkosti a existenci dobře rozvinutých distribučních kanálů. Podstatně nižší náklady za přepravu skutečně zajistí ruským vývozcům vyšší zisk, a ti, budou-li mít možnost volby, dají přednost prodeji do Unie za předpokladu, že úroveň cen v Unii zůstane i nadále vyšší než v třetích zemích.
(156)
Komise stanovila pro období přezkumného šetření cenu, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobuje újmu, tak, že sečetla výrobní náklady (zjištěné na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedené v tabulce 7), prodejní, správní a režijní náklady a cílový zisk.
(157)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku činí prodejní, správní a režijní náklady 5 % až 8 % výrobních nákladů a cílový zisk pro toto odvětví činí 8 %, jak bylo stanoveno v předchozím šetření (24).
(158)
Na základě těchto čísel se cena, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie, pohybovala v průběhu období přezkumného šetření v rozmezí od 257 EUR/t do 264 EUR/t.
(159)
Komise poznamenává, že jeden ze dvou ruských vyvážejících výrobců podléhajících cenovému závazku v průběhu období přezkumného šetření prodával dotčený výrobek za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena podle závazku. Naproti tomu druhý vyvážející výrobce, na něhož se závazek vztahoval jen po omezenou dobu během období přezkumného šetření, prodával za cenu nižší, než je minimální dovozní cena. Za těchto okolností není jasné, jak by stanovili své ceny, kdyby závazky a s nimi antidumpingová cla pozbyly platnosti. Rovněž je třeba poznamenat, že množství prodávaná těmito dvěma vyvážejícími výrobci nebyla v období přezkumného šetření významná. Kromě toho je třeba mít na paměti, že jiní ruští výrobci pravděpodobně znovu vstoupí na trh EU, pokud by opatření neexistovala, což zvýší konkurenční tlak na ceny na trhu, včetně tlaku na dva vyvážející výrobce, jejichž závazky platily v období přezkumného šetření.
(160)
Jedním z určujících prvků pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy je to, jaké ceny pravděpodobně stanoví společnosti, na které se nevztahují cenové závazky, pro tento vývoz navíc. Během období přezkumného šetření činily ruské vývozní ceny do třetích zemí v průměru 201 EUR/t neboli o 34 % méně, než je současná průměrná cena, za niž výrobci v Unii prodávají v Unii. Tyto ruské vývozní ceny jsou, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na udržitelné úrovni. Je pravděpodobné, že při absenci antidumpingových opatření vstoupí ruský vývoz od společností, na které se nevztahují cenové závazky, na trh Unie s průměrnou cenou nižší, než jsou dovozní ceny ze třetích zemí, a také nižší než, je dovoz z Ruska podléhající cenovým závazkům, který je v horní části cenové úrovně, jež nezpůsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie. Jinak by nemohli získat další podíl na trhu. Vzhledem k tomu, že jeden z vyvážejících ruských výrobců prodává v současnosti v rámci cenového závazku za cenu, která se nachází v horní hranici cenové úrovně, jež nepůsobí újmu, Komise se na základě informací, které má v současné době k dispozici, domnívá, že je pravděpodobné, že tento dovoz navíc bude realizován za cenu, která působí újmu. Bez ohledu na současnou úroveň zisku výrobního odvětví Unie by takové pravděpodobné ceny ohrozily schopnost výrobního odvětví Unie dosahovat obvyklého zisku, který by mohlo předpokládat při neexistenci dumpingového dovozu.
(161)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že srovnání ruských vývozních cen do třetích zemí s cenami Unie nemá žádný smysl, jelikož srovnávat by se měl prodej na stejné trhy s náležitými úpravami o cla, obchodní úroveň atd.
(162)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise netvrdí, že pokud by opatření pozbyla platnosti, ruský vývoz by byl o 34 % levnější než ceny výrobního odvětví Unie. Komise má za to, že je pravděpodobné, že ceny, s nimiž ruský vývoz vstoupí do Unie při neexistenci opatření, by byly nižší, než kolik činí výrobní náklady Unie s připočtením přiměřeného ziskového rozpětí, a tudíž by působily újmu. Tyto cenové úrovně by pro ruské vývozce byly stále ještě přitažlivější, než je současná úroveň prodejních cen na trzích třetích zemí. Proto je pravděpodobné, že dojde k odklonu od současných obchodních toků.
(163)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že současné výrobní náklady, a tedy současné ceny, které nepůsobí újmu, pravděpodobně v krátké době neklesnou s ohledem na tendenci růstu výrobních nákladů během posuzovaného období (viz tabulka 7). Během šetření skutečně nevyšly najevo žádné signály, že by se tato tendence měla změnit.
(164)
Po poskytnutí informací RFPA zdůraznilo, že den před zveřejněním poskytlo informace o snižování ceny plynu v Unii. RFPA konkrétně upozornilo na údaje z významné publikace na trhu s hnojivy, kde byly zveřejněny centrální ceny EU na nizozemském trhu s plynem „Title Transfer Facility“ (TTF) namísto nereprezentativních cen ve Waidhausu. RFPA rovněž citovalo ceny zemního plynu v USA a zprávu společnosti Yara International za 1. čtvrtletí 2014, kde je uvedeno, že tato společnost zažívá výrazně nižší ceny plynu.
(165)
Komise poznamenává, že v ekonomické studii, kterou předložila některá sdružení zemědělců (viz níže bod 7 o zájmu Unie) je uvedeno, že: „ceny zemního plynu v Unii jsou vyšší než ve většině ostatních regionů a v dohledné budoucnosti se očekává jejich další růst“. Co se týče snížení ceny plynu, které oznámila společnost Yara International, to je zvláštní případ, neboť Yara Group je nadnárodní skupina, která má přístup k několika zdrojům levného plynu mimo Unii. Další výrobci dotčeného výrobku, zejména ti, kteří se nacházejí ve východních regionech Unie, spoléhají na ruský plyn. Proto se Komise nadále domnívá, že neexistuje přesvědčivý důkaz, že se ceny plynu pro výrobce v Unii v blízké budoucnosti významně sníží.
6.3 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(166)
Vzhledem k tomu, že ruský dusičnan amonný by byl vyvážen na trh Unie ve významném objemu a za ceny způsobující újmu výrobcům v Unii, tito by byli nuceni snížit své ceny, aby si udrželi objem prodeje a podíl na trhu. Dusičnan amonný je totiž zboží komoditního typu, u něhož se hospodářská soutěž mezi různými výrobci odehrává především v cenách.
(167)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Pokud se tato omezení nediskriminačním způsobem vztahují jak na vývozce ze třetích zemí, tak na výrobce v Unii, má Komise za to, že toto tvrzení by mělo být zamítnuto.
6.4 Závěry
(168)
S ohledem na výsledky šetření, volnou kapacitu spojenou s mírným růstem spotřeby v Rusku, omezenou schopnost zvýšit vývoz do třetích zemí a přitažlivost trhu Unie, se má za to, že zrušení opatření pravděpodobně povede k obnovení dumpingového dovozu z Ruska.
(169)
Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie je v současné době v situaci, kdy mu není způsobována újma. Neexistují však signály toho, že tento pozitivní stav bude udržitelný, pokud by opatření pozbyla platnosti. Naopak, podle žadatelem předložené analýzy trhu dosáhly nyní tržní ceny dusičnanu amonného svého maxima a vrcholu hospodářského cyklu. Nyní se předpokládá pokles hospodářského cyklu i ceny. Přesněji řečeno, poté, co od roku 2009 každoročně rostly, budou nyní ceny podle všeho klesat. V dohledné budoucnosti proto výrobní odvětví Unie nebude dosahovat takové úrovně cen a zisku, jakých dosahovalo během posuzovaného období. Současně výrobní náklady zůstanou stabilní nebo se budou dále zvyšovat, čímž se ještě více zkrátí ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji a vzhledem ke klesající spotřebě v Unii vyvolá prudký nárůst dovozu ve významných množstvích a za podbízivé ceny silný tlak na snížení prodejních cen výrobního odvětví a způsobí mu ztrátu významného podílu na trhu. To se vší pravděpodobnosti nevyhnutelně způsobí obnovení podstatné újmy.
(170)
Po poskytnutí informací RFPA kritizovalo, že se Komise opírá o analýzu trhu, kterou předložil žadatel, a uvedlo, že očekávaná úroveň cen v letech 2017-2018 se bude podobat cenám v roce 2010, které byly vyšší než ceny v předchozích letech. RFPA rovněž poznamenalo, že v roce 2010 byla průměrná ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk (dosahovala 12,8 %) a že čtvrtletní zpráva za rok 2014 společnosti Yara International zobrazuje slibné vyhlídky.
(171)
Výhledový charakter přezkumu před pozbytím platnosti ztěžuje vyvození přesných závěrů, pokud jde o projekci cen v roce 2017 a v letech následujících. Nezávislá analýza trhu však ukazuje, že cenová úroveň dotčeného výrobku se má v následujících dvou letech podle všeho snižovat. To a očekávané zvýšení výrobních nákladů se vší pravděpodobností sníží v současnosti dosahovaný zisk výrobního odvětví Unie. Tento výhledový závěr platí bez ohledu na skutečnost, že během období přezkumného šetření a posuzovaného období byla ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk ve výši 8 %, jak byl stanoven v předchozím šetření. To, že přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz močoviny z Ruska nezjistil pravděpodobnost obnovení újmy, a proto je zrušil, není v tomto ohledu relevantní, neboť každý případ musí být posuzován podle vlastních charakteristik a specifik. Kromě toho se zpráva společnosti Yara International za první čtvrtletí 2014, která je určená jejím investorům, nezaměřuje konkrétně na dotčený výrobek a neměla by se chápat jako reprezentativní odhad očekávání výrobního odvětví Unie, pokud jde o dotčený výrobek. Toto tvrzení se proto zamítá.
(172)
Zástupci ruských orgánů a RFPA tvrdili, že Komise neposkytla skutečné důkazy, které by potvrzovaly závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by k obnovení dumpingového dovozu dotčeného výrobku, což by vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(173)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise neprokázala příčinnou souvislost mezi zrušením opatření a pravděpodobným obnovením újmy. Naopak, příčinou pravděpodobného obnovení újmy jsou zřejmě vnější prvky uvedené v informačním dokumentu (klesající spotřeba, klesající ceny, zvýšení výrobních nákladů, nízká míra využití kapacity).
(174)
Komise s tímto hodnocením nesouhlasí. Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti, je odůvodněna zejména pravděpodobným obnovením dumpingového vývozu z Ruska ve významných objemech a za ceny, které sice budou nižší než ceny v Unii, ale pro ruské vývozce budou stále ještě rentabilní. Tím, že ve svém celkovém posouzení uvedla některé vnější faktory, Komise pouze pojmenovala další činitele, které mohou mít v příštích letech vliv na trh Unie, a tudíž i na situaci výrobního odvětví Unie, ale neprohlásila tím za neplatný závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping působící újmu se pravděpodobně obnoví.
7. ZÁJEM UNIE
(175)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení existujících antidumpingových opatření vůči Rusku bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(176)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(177)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla v platnosti od roku 1995, analýza umožňuje zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany, kterých se zavedená antidumpingová opatření dotýkají.
(178)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
7.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(179)
Stávající opatření přispěla k velkému poklesu dumpingového dovozu z Ruska a pro výrobní odvětví Unie znamenala úlevu. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se nachází ve zdravé hospodářské situaci, o čem svědčí hlavně stálý zisk. Je ovšem nutno podotknout, že někteří výrobci v Unii již vykazují zisky výrazně nižší, než je průměrný zisk výrobního odvětví Unie nebo dokonce nižší, než je cílový zisk 8 %.
(180)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by s největší pravděpodobností čelilo rostoucí nekalé soutěži ze strany ruských výrobců. Zrušení opatření by bezpochyby vedlo k rychlému zhoršení jeho hospodářské situace. Ukončení opatření proto není v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.2 Zájem dovozců
(181)
V předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude pravděpodobně mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. EFIA se přihlásilo jako zúčastněná strana a požadovalo, aby opatření pozbyla platnosti, a to z řady důvodů:
-
opatření jsou v platnosti již téměř 20 let a dosáhla požadovaného účinku ochrany výrobců v Unii,
-
v důsledku rostoucí domácí spotřeby v Rusku neexistuje riziko, že ruské výrobky budou přesměrovány do Unie,
-
je v zájmu uživatelů, aby měli přístup k různým zdrojům dodávek a tedy větší výběr.
(182)
Tato tvrzení je třeba zamítnout. Je pravda, že výrobní odvětví Unie v současné době netrpí jakoukoli podstatnou újmou. Přezkum před pozbytím platnosti má však odpovědět na otázku, co by se v budoucnosti stalo, kdyby opatření pozbyla platnosti. V tomto směru lze současné výsledky výrobního odvětví Unie použít pouze coby přesvědčivé informace naznačující, k čemu by mohlo dojít v budoucnu, do té míry, do jaké tyto informace umožňují posoudit cenovou úroveň, která nepůsobí újmu.
(183)
Dovozci a obchodníci v Unii mají přístup k řadě zdrojů dodávek uvnitř i vně Unie, včetně Ruska. Rusko je jedinou zemí, proti níž byla zavedena opatření.
7.3 Zájem uživatelů
(184)
Přihlásilo se několik sdružení uživatelů. Některá z nich však pouze žádala, aby byla uznána za zúčastněnou stranu a nezaujala žádné zvláštní stanovisko týkající se zájmu Unie. Dvě vnitrostátní sdružení vyjádřila názor, že po tolika letech působení stávajících opatření již není v jejich zájmu je dále zachovávat.
(185)
Uvedla tyto důvody:
-
silný dopad hnojiv na výrobní náklady zemědělců (mezi 7 % až 42 % jejich variabilních nákladů, v závislosti na druhu plodin),
-
možnost nakupovat hnojiva za cenu, která je přibližně o 15 EUR až 20 EUR levnější než cena, kterou si účtují výrobci v Unii,
-
možnost získat přístup k mírně odlišnému výrobku (ruské pelety jsou prý o něco menší než pelety Unie, a tedy vhodné pro použití u některých plodin) a
-
možnost mít přístup k několika dodavatelům, čímž se posiluje hospodářská soutěž, předchází vzniku oligopolů a cenových dohod.
(186)
Tato tvrzení nelze přijmout z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 182. a 183. bodech odůvodnění. Komise si není vědoma nesoutěžního jednání mezi výrobci v Unii, kteří se volně podílejí na hospodářské soutěži na trhu Unie.
(187)
Na dotazník pro uživatele neodpověděl žádný zemědělec. Přesný dopad hnojiv jako celku, a dusičnanu amonného zvláště, na výrobní náklady zemědělců proto nebylo možno ověřit. Údajně vysoce pozitivní dopad nižších cen dusičnanu amonného na výrobní náklady zemědělců tak nelze potvrdit. Na základě informací, které má Komise k dispozici, však dusičnan amonný představuje přibližně pouze 21 % celkové spotřeby Unie všech dusíkatých hnojiv (dusičnan amonný, dusičnan vápenatoamonný, močovina, roztok směsi močoviny a dusičnanu amonného, NPK/NP/NK atd.) (25). Vzhledem k tomu, že existují také jiná hnojiva (s vyšším obsahem draslíku a fosfátu), odhaduje se podíl dusičnanu amonného na všech hnojivech používaných zemědělci v Unii na ještě méně než 21 %. V důsledku toho je důvodné se domnívat, že dopad stávajících platných opatření na zemědělce v Unii je vcelku nevýznamný.
(188)
Kromě toho, i když v krátkodobém horizontu by se mohlo zdát, že přístup k levnějším hnojivům je v zájmu zemědělců, v krátkodobém až střednědobém horizontu existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie s tím nebezpečím, že někteří zranitelnější výrobci v Unii usazení v určitých regionech Unie by byli nuceni ukončit podnikání. V budoucnosti by tak uživatelé a zemědělci měli ještě menší výběr dodavatelů a mohli by se stát závislejšími na ruském vývozu, což by zřejmě vedlo k zvýšení cen.
(189)
Jedno sdružení uživatelů předložilo studii, kterou zpracoval nezávislý ekonomický poradce, podle něhož by ukončení platných opatření mělo za následek pokles cen hnojiv v rámci Unie ku prospěchu uživatelů, omezený nárůst objemu dovozu a mírně negativní dopad na výrobce v Unii, což by ovšem bylo kompenzováno solidním ziskovým rozpětím, z něhož se těší v současné době. Je však třeba uvést, že některé předpoklady, o něž se opírá hodnocení uvedené v této ekonomické studii, neodpovídají závěrům šetření. Šetřením bylo zjištěno, že vývozní ceny dusičnanu amonného z Ruska do třetích zemí jsou nižší než ceny odhadované ve zmíněné ekonomické studii. Podobně se hodnoty zjištěné ruské výrobní kapacity a potenciálu domácí spotřeby liší od hodnot použitých pro simulaci dopadu zrušení opatření. Proto se na hodnocení provedené v rámci studie nelze při formulaci rozhodujících závěrů plně spolehnout.
(190)
Po poskytnutí informací požádalo několik sdružení zemědělců o slyšení před Komisí a předložilo mírně pozměněnou verzi studie uvedené v předchozím bodě odůvodnění se zohledněním údajů, jež Komise poskytla v informačním dokumentu.
(191)
Revidovaná studie zjevně potvrzuje předpoklad Komise, že ruské vývozní ceny by se snížily na úroveň přibližně ruských cen na domácím trhu, tj. 221 EUR za tunu. To přiměje výrobce v Unii snížit ceny, aby nepřišli o svůj podíl na trhu.
(192)
Zástupci zemědělců vysvětlili, v jak obtížné situaci se nacházejí, když soutěží s výrobci zemědělských produktů z třetích zemí, aniž by byli, na rozdíl od výrobců dotčeného výrobku v Unii, chráněni antidumpingovými cly. Očekávají, že pokud by opatření pozbyla platnosti, cena dotčeného výrobku poklesne a negativní důsledky pro výrobce v Unii by byly vyváženy přínosy pro zemědělce, tedy pro tu kategorii uživatelů, které zaměstnává miliony osob v Unii. Zástupci zemědělců také uvedli, že pokud cena dotčeného výrobku poklesne, koupí si spíše dotčený výrobek než jiný levnější, ale více znečišťují životní prostředí, jako je močovina nebo roztoky močoviny a dusičnanu amonného. Znamenalo by to přínos pro životní prostředí. Navrhli, aby, pokud budou opatření zachována, byla jejich platnost pozastavena (podobně jak se stalo v jiném šetření týkajícím se dovozu silikomanganu z Číny, Kazachstánu a Ukrajiny (26)).
(193)
Komise pečlivě zvážila argumenty předložené sdruženími zemědělců. Je nesporné, že zemědělci v Unii mají přístup k dotčenému výrobku, který vyrábějí výrobci v Unii a výrobci z třetích zemích, kromě ruských vyvážejících výrobců. Ale především, jak bylo potvrzeno během slyšení, které se konalo dne 19. června 2014, a v rozporu s předpokladem v ekonomické studii, neexistuje žádná záruka, že případný počáteční potenciální pokles cen dotčeného výrobku (pokud by platná opatření pozbyla platnosti) bude přenesen na konečné uživatele. Velmi často se stává, že zemědělci nakupují dotčený výrobek od distributorů a nezajímají se o jeho původ, pokud splňuje jejich požadavek z hlediska velikosti pelet nebo granulí atd.). Proto, pokud by opatření pozbyla platnosti, je vysoce pravděpodobné, že újma pro výrobce dotčeného výrobku v Unii se bude opakovat, avšak neexistuje žádná záruka, že uživatelé z toho budou mít jakýkoli prospěch.
(194)
Antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku jsou v platnosti již mnoho let bez nepřiměřených nákladů pro zemědělce, které by mohly ohrozit jejich existenci. Při analýze zájmu Unie se posuzuje přiměřenost zachování opatření a zohledňují se různé, někdy i protichůdné zájmy. Zachování opatření je v zájmu výrobců v Unii, protože jejich zrušení by mnoho z nich donutilo k ukončení podnikání. Jelikož Komise nemá důkazy, že v důsledku opatření vzniknou zemědělcům neúměrné náklady, z hlediska přiměřenosti je tedy v zájmu Unie opatření zachovat. V každém případě zemědělci připustili, že by raději dali přednost více zdrojům dodávek a že zánik výrobního odvětví Unie by nebyl v jejich zájmu.
(195)
Nakonec, jak je uvedeno v 193. bodě odůvodnění, nic nenasvědčuje tomu, že by zrušení opatření vedlo k poklesu cen dusičnanu amonného, který by byl přenesen na uživatele, což by vedlo k přechodu na dusičnan amonný z jiných, více znečišťujících hnojiv. Pozitivní účinek na životní prostředí tedy není doložen. Případný pozitivní dopad na životní prostředí by každopádně nebyl tak veliký, že by to bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie na zachování opatření. Co se týče návrhu pozastavit platnost opatření, to není možné, protože právní požadavky zakotvené v čl. 14 odst. 4 základního nařízení nejsou v této věci splněny.
(196)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že zrušení opatření by nebylo v zájmu uživatelů, nebo že přinejmenším dodatečné výhody uživatelů by nepřevážily nad dodatečnými náklady pro výrobní odvětví Unie.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(197)
Vzhledem k 179. až 195. bodům odůvodnění byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(198)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(199)
Po poskytnutí informací jeden ruský výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, požádal Komisi, aby zahájila jednání o závazku, a navrhl minimální cenu a množstevní strop. Základní nařízení však neobsahuje žádný právní základ pro přijetí nabídky závazku v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti, neboť formu opatření nelze měnit. Dotyčný ruský výrobce by mohl požádat o prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud by se domníval, že podmínky pro takový přezkum jsou splněny.
(200)
Po poskytnutí informací požádala Acron Group Komisi, aby řízení ukončila, pokud se jí týče, jelikož Acron je v jiné situaci než ostatní ruští výrobci. V průběhu přezkumu bylo nicméně zjištěno, že Acron se nachází ve stejné situaci jako ostatní ruští výrobci. Kromě toho čl. 11 odst. 2 základního nařízení neposkytuje právní základ pro různý přístup k vyvážejícím výrobcům.
(201)
S ohledem na závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy z toho tedy vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska uložená nařízením (ES) č. 661/2008, ve znění nařízení Rady (ES) č. 989/2009, měla být zachována na období dalších pěti let.
(202)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Konečné antidumpingové clo se ukládá na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházejících z Ruska.
2) Sazba konečného antidumpingového cla je stanovena pevnou částkou pod písmeny a), b) a c):
a)
Pro zboží vyrobené společností Open Joint Stock Company (OJSC) Azot, Novomoskovsk, Rusko, nebo společností Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusko, a prodávané buď přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo prostřednictvím společností Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, nebo prostřednictvím Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral a Chemical Company Eurochem, Moskva, Rusko, nebo Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii (doplňkový kód TARIC A522):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
32,82
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
28,88
b)
Pro zboží vyrobené společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (doplňkový kód TARIC A959):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
U zboží zmíněného v čl. 1 odst. 1, vyrobeného společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, které není uvedeno v tabulce výše, se antidumpingové clo nepoužije.
c)
Pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC A999):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
41,42
3) V případech, kdy dojde k poškození zboží před vstupem do volného oběhu a skutečně uhrazená cena nebo splatná cena je tudíž pro účely stanovení výše cla v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (27) poměrně rozdělena, musí být hodnota antidumpingového cla zmíněná v odstavci 2 snížena o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně uhrazené nebo splatné.
4) Bez ohledu odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz propuštěný do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Dovoz výrobků, pro něž bylo předloženo celní prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu, fakturovaných společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že
-
je vyráběn, dodáván a přímo fakturován uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2) Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 23. září 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 999/2014
(2014. gada 23. septembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2. un 5. punktu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Saskaņā ar turpmāku izmeklēšanu, kurā noskaidroja, ka maksājums ir iekļauts cenā, pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 663/98 (3). Pēc pirmās termiņbeigu pārskatīšanas un pirmās starpposma pārskatīšanas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. un 3. punktam (pamatregula) Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (4) Krievijas izcelsmes tāda amonija nitrāta importam, ko klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, noteica galīgo antidempinga maksājumu EUR 47,07 par tonnu. Pēc tam atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma definīciju un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005 (5) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums robežās no EUR 41,42 par tonnu līdz EUR 47,07 par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importa, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20.
(2)
Pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas un otrās daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 661/2008 (6) saglabāja spēkā esošos pasākumus. Maksājums tika grozīts tikai attiecībā uz EuroChem grupu (7), kurai nemainīgā maksājuma summa bija robežās no EUR 28,88 līdz EUR 32,82 par tonnu.
(3)
Eiropas Komisija (Komisija) ar Lēmumu 2008/577/EK (8) no Krievijas ražotājiem JSC Acron un JSC Dorogobuzh, kas ir Acron Holding Company locekļi (abi tiek saukti par Acron), un EuroChem grupas pieņēma saistību piedāvājumu ar daudzuma ierobežojumu. Saistību neiespējamības dēļ Komisija ar Lēmumu 2012/629/ES (9) atsauca savu piekrišanu pieņemt Eurochem grupas piedāvātās saistības.
(4)
Vispārējā tiesa ar 2008. gada 10. septembra spriedumu (10), kas interpretēts ar 2009. gada 9. jūlija spriedumu (11), atcēla Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005, ciktāl tas attiecas uz JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), kas ir OJSC UCC UralChem (UralChem) sastāvā. Padome ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 (12) attiecīgi grozīja Regulu (EK) Nr. 661/2008. Tādēļ uzņēmumam Kirovo tiek piemērots antidempinga maksājums (EUR 47,07 par tonnu) tikai attiecībā uz amonija nitrāta importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.
1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(5)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (13), Komisija saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Savienības Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība Fertilizers Europe (pieprasījuma iesniedzējs) 2013. gada 28. martā iesniedza pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā.
(6)
Pieprasījums bija pamatots ar to, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, iespējams, turpinātos vai atkārtotos.
(7)
Pēc informācijas izpaušanas Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (RFPA) apgalvoja, ka pārskatīšanas pieprasījumu atbalstīja tikai zināma daļa Savienības ražotāju, kas ražo mēslošanas līdzekļu kategorijas amonija nitrātu (FGAN), un ka visu kategoriju amonija nitrāta un citu amonija nitrāta mēslošanas līdzekļu Savienības ražotāji saražo trīs reizes lielāku daudzumu nekā pieprasījuma iesniedzējs. Šis apgalvojums tomēr nav pamatots, jo pieprasījuma iesniedzējs un tā atbalstītāji ražo gan FGAN, gan citus ražojumus, uz kuriem attiecas šī termiņbeigu pārskatīšana. Pieprasījumu tādējādi atbalstīja ne tikai FGAN ražotāji, bet arī citu attiecīgā ražojuma veidu ražotāji, un tika izpildīts pārskatīšanas sākšanai vajadzīgais kvantitatīvais kritērijs.
1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(8)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 12. jūlijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (paziņojums par procedūras sākšanu) (14) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam.
(9)
Pirms izmeklēšanas sākšanas RFPA iesniedza piezīmes par spēkā esošajiem pasākumiem un apstrīdēja to likumību. Tā pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka nav pamatoti sākt termiņbeigu pārskatīšanu, balstoties uz Komisijai pirms procedūras sākšanas nosūtītiem apsvērumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.
(10)
Komisijas dienesti šai ieinteresētajai personai atbildēja, ka viedokli, ko paudušas personas, kas nav pieprasījuma iesniedzēji, Komisija detalizēti izskata tikai pēc izmeklēšanas sākšanas.
(11)
Nolūkā labāk izmantot tiesības uz aizstāvību tā pati ieinteresētā persona arī pieprasīja piekļuvi 2013. gada 28. martā iesniegtajam termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumam, kas minēts paziņojumā par procedūras sākšanu, un vēstulei par nepilnībām, ko Komisijas dienesti bija iesnieguši pieprasījuma iesniedzējiem saistībā ar viņu termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu. Komisijas dienesti ieinteresētajai personai paskaidroja, ka lēmums sākt izmeklēšanu tika balstīts tikai uz pieprasījuma konsolidēto redakciju, kurā iekļauta atbilde uz vēstuli par nepilnībām. Pirmās pieprasījuma redakcijas un uzmetumi netiek ņemti vērā. Tādēļ, ja tiek liegts iepazīties ar sākotnējo redakciju un vēstuli, netiek pārkāptas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Ieinteresētā persona lūdza Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonai iejaukties sakarā ar šādu tiesību uz aizstāvību iespējamo pārkāpumu. 2014. gada 4. martā uzklausīšanas amatpersona apstiprināja Komisijas dienestu nostāju.
(12)
Ieinteresētā persona tāpat pieprasīja piekļuvi termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumiem, kas attiecas uz citām divām atšķirīgām procedūrām. Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka minētie pieprasījumi noraidīti kā nepamatoti, un piekļuve minētajiem dokumentiem tai varētu ļaut abu lietu apstākļus salīdzināt ar gaidāmo pārskatīšanu, saprast Komisijas analīzi par to, vai katrā lietā pieprasījums ir pietiekami pamatots, un tādējādi pienācīgi izmantot tiesības uz aizstāvību. Ieinteresētā persona no Komisijas dienestiem saņēma visus paskaidrojumus, un uzklausīšanas amatpersona apstiprināja Komisijas dienestu nostāju 2014. gada 4. martā.
1.4. Izmeklēšana
1.4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(13)
Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam (pārskatīšanas izmeklēšanas periods jeb PIP). Kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. jūnijam (attiecīgais periods).
(14)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA apgalvoja, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanu, kuras noslēgumā tika pieņemta Regula (EK) Nr. 661/2008, tika nepamatoti izmantotas citas metodes, jo minētajā pārskatīšanā vērā ņemtais periods bija ilgāks.
(15)
Komisija uzskata, ka apstākļus, uz ko norādījis RFPA, nevar uzskatīt par metodes maiņu pamatregulas 11. panta 9. punkta nozīmē. Jebkurā gadījumā ir jānorāda šādi apsvērumi. Komisijas praksē ir pieņemts, ka vērā ņemtais periodā parasti aptver PIP un iepriekšējos trīs kalendāros gadus, izņemot tad, ja pats PIP aptver ievērojamu daļu no iepriekšējā kalendārā gada. Pēdējā gadījumā izņēmuma kārtā var ņemt vērā četrus kalendāros gadus. Šāds gadījums bija iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana. Tādēļ šis apgalvojums tiek noraidīts.
1.4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(16)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Krievijas (attiecīgā valsts) iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, kā arī apvienības, par ko bija zināms, ka uz tām attiecas izmeklēšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.
(17)
Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersona.
1.4.3. Atlase
(18)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot izlasi no ieinteresētajām personām saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
a) Savienības ražotāju atlase
(19)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija tos atlasīja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā un pārdošanas apjomu Savienības tirgū PIP laikā. Izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas atrodas Francijā, Lietuvā, Polijā un Apvienotajā Karalistē (15) un kas atbilst apmēram 42 % no Savienības saražotā apjoma un 41 % no Savienības pārdošanas apjoma. Komisija uzaicināja visas ieinteresētās personas izteikties par pagaidu izlasi.
(20)
Kāda ieinteresētā persona uzskatīja, ka Savienības ražotāju pagaidu izlasē jāiekļauj tikai tāda amonija nitrāta ražotāji, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, kā sākotnēji noteikts Regulā (EK) Nr. 2022/95, un nevis tādu cieto mēslošanas līdzekļu ražotāji, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 945/2005.
(21)
Šādam apgalvojumam par iemeslu bija 4. apsvērumā minētais Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-348/05, kas atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005, ar kuru tika paplašināta ražojuma definīcija salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu.
(22)
Šis apgalvojums ir nepamatots. Minētais spriedums atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005 tikai tiktāl, ciktāl tā attiecās uz vienu Krievijas ražotāju eksportētāju. Attiecībā uz visiem pārējiem Krievijas ražotājiem izmantojamā ražojuma definīcija ir noteikta Regulā (EK) Nr. 945/2005. Katrā ziņā visi atlasītie Savienības ražotāji ražo amonija nitrātu, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Cietos mēslošanas līdzekļus, kas uzskaitīti ar pārējiem KN kodiem, ražo Savienības ražošanas nozare, un tie iegūti ar papildu ķīmiskām vai preparātu sagatavošanas darbībām, lai iegūtu mēslošanas līdzekļu maisījumus, kurus dēvē arī par stabilizētajiem “mēslošanas līdzekļiem” vai “maisījumiem”, ar nosacījumu, ka slāpekļa masas daļa pārsniedz 28 % vai amonija nitrāta masas daļa pārsniedz 80 %.
(23)
Tādēļ izlase reprezentē Savienības ražošanas nozari.
b) Importētāju atlase
(24)
Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(25)
Uz atlases veidlapas jautājumiem neatbildēja neviens nesaistītais importētājs, tāpēc atlase nebija vajadzīga.
c) Krievijas ražotāju eksportētāju atlase
(26)
Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus Krievijā sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu. Komisija tāpat lūdza Krievijas Pastāvīgo pārstāvniecību Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus un/vai ar tiem sazināties, ja tādi ir, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā.
(27)
Astoņi šīs valsts ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. PIP laikā imports uz Savienību notika galvenokārt atbilstoši pieņemtajām saistībām. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Minētie ražotāji eksportēja lielāku daļu no pārdošanas kopapjoma To vidū bija divi uzņēmumi, kas PIP laikā atbilstoši saistībām nodarbojās ar pārdošanu eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par atlasi. Piezīmes netika saņemtas. Tādējādi Komisija nolēma saglabāt ierosināto izlasi, un visas ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas par galīgo izlasi.
(28)
Komisija izlasē iekļāva četrus uzņēmumus:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Saskaņā ar atbildēm uz anketas jautājumiem izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāvēja 88 % no eksporta pārdošanas kopapjoma (no Krievijas uz Savienību un trešām valstīm) PIP laikā.
1.4.4. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi
(30)
Komisija nosūtīja anketas visiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kuri to bija pieprasījuši, kā arī atlasītajiem Savienības ražotājiem, lietotājiem un tirdzniecības apvienībām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(31)
Tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no četriem atlasītajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem un no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem. Viena tirdzniecības apvienība, kas pārstāv lietotājus, proti, National Farmers' Union of England and Wales (NFU), sniedza daļēju atbildi uz anketas jautājumiem.
(32)
Attiecībā uz Krievijas ražotājiem eksportētājiem tikai Acron sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Pārējie trīs atlasītie uzņēmumi - EuroChem, UralChem un SBU Azot - atbildēja tikai daļēji, sniedzot datus par jaudu, kopējiem pārdošanas rādītājiem EXW līmenī un konkrētu informāciju par savām ražošanas izmaksām. Šo daļējo atbilžu dēļ Komisija nevarēja pilnībā pārbaudīt uzņēmumu pārdošanas datus, kā arī datus par to ražošanas izmaksām.
(33)
Komisija informēja attiecīgos trīs atlasītos ražotājus eksportētājus par savu nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu attiecībā uz informāciju, ko tie neiesniedza, savukārt minētie ražotāji eksportētāji izmantoja savas tiesības un panāca, ka tos uzklausa uzklausīšanas amatpersona. Turklāt, kad Komisija katram no attiecīgajiem trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem konkrētāk izpauda informāciju, tā norādīja, kuri katra uzņēmuma sniegtie dati izmantoti analīzē un kuri uzskatīti par nepilnīgiem, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu izmantoja “pieejamos faktus”. Proti, Komisija izmantoja kopējos pārdošanas rādītājus EXW līmenī, nevis konkrētus rādītājus par individuāliem darījumiem.
(34)
Turklāt Eiropas Mēslošanas līdzekļu importa apvienība (EFIA), kas pārstāv importētājus, savu locekļu vārdā lūdza to atzīt par ieinteresētu personu un iesniedza rakstiskas piezīmes. Trīs atsevišķi importētāji norādīja, ka tie vairs neimportē Krievijas izcelsmes mēslošanas līdzekļus.
(35)
Rakstiski dokumenti tika saņemti arī no vairākām lietotāju apvienībām, proti, Profesionālās lauksaimniecības organizāciju komitejas ES (COPA)/Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācijas ES (COGECA), NFU un no Francijas apvienībām AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) un AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi notika saskaņā ar pamatregulas 16. pantu šādu uzņēmumu telpās:
Savienības ražotāji:
-
AB“ACHEMA”, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Lietuva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe“Puławy”S.A, Polija,
-
Grow How UK limited, Ince, Apvienotā Karaliste,
-
YARA France S.A., Francija.
Ražotāji eksportētāji Krievijā
-
JSC Acron, JSC Dorogobuzh, saistītais tirgotājs ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot un OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot un Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC“Azot”un LLC“Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant” (SBU Azot).
Saistītais importētājs
-
Agronova Europe AG, Šveice (saistīts ar Acron).
1.5. Informācijas izpaušana
(37)
Komisija 2014. gada 13. jūnijā informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie antidempinga pasākumi tiktu saglabāti, un aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija izskatīja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā tās ņēma vērā.
(38)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA atkārtoti apgalvoja, ka pārskatīšanā atkārtoti pieļauti vairāki iespējami procesuālie pārkāpumi un norādīja uz Komisijas atteikumu piešķirt piekļuvi pieprasījuma sākotnējai redakcijai, ko pieprasījuma iesniedzējs iesniedza 2013. gada 28. martā, kā arī uz to, ka nekonfidenciālajai redakcijai piekļuve netika piešķirta savlaicīgi.
(39)
Saistībā ar pieprasījumu piekļūt sākotnējam pārskatīšanas pieprasījumam Komisijas dienesti vairākkārt rakstiski un mutiski paskaidroja (tostarp uzklausīšanas amatpersonas vadītajās sanāksmēs), kādēļ šo pieprasījumu nevarēja pieņemt saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu.
(40)
Saistībā ar to, ka piekļuve nekonfidenciālai dokumentācijai, kā apgalvots, piešķirta nesavlaicīgi, Komisija uzskata, ka pat tad, ja šis apgalvojums būtu pamatots, RFPA tiesības uz aizstāvību nebūtu bijušas skartas. Pirmkārt, Komisija savlaicīgi atklāja RFPA būtiskos faktus, uz kuru pamata Komisija gatavojas saglabāt pasākumus un atvēlēja RFPA pietiekami daudz laika atbildēt. Otrkārt, pirms šī informācija tika paziņota, RFPA bija piešķirta piekļuve visai nekonfidenciālajai dokumentācijai.
(41)
RFPA arī apgalvoja, ka “pretēji ierastajai praksei” Komisijas dienestu un pieprasījuma iesniedzēja kopīgās sanāksmes 2014. gada maijā un aprīlī netika fiksētas nekonfidenciālajā dokumentācijā un ka ierobežotajiem datiem, ko pieprasījuma iesniedzējs iesniedza 2014. gada maijā, nebija pievienots atbilstīgs nekonfidenciāls kopsavilkums.
(42)
Tā ir ierasta prakse, ka ieinteresētās personas, kuras pieprasa uzklausīšanu, viedokli pauž mutiski un tam pievieno arī rakstiskus dokumentus. Šo dokumentu nekonfidenciālā redakcija tika ietverta pārbaudei pieejamos dokumentos un tika darīta pieejama citām ieinteresētajām personām. Minētajos dokumentos tika fiksētas Komisijas dienestu rīkotās sanāksmes un uzklausīšanas. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts, jo neatbilst faktiem.
(43)
Attiecībā uz otro apgalvojumu jānorāda, ka 2014. gada maijā iesniegto datu, kam piekļuve ierobežota, nekonfidenciālo redakciju nebija iespējams iesniegt tā, lai netiktu atklāti Savienības ražotāju komercnoslēpumi. Tāpēc arī šo apgalvojumu nevar pieņemt.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(44)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kas definēts Regulā (EK) Nr. 661/2008, t. i., cietie mēslošanas līdzekļi, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas, kuri patlaban atbilst KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20 un kuru izcelsme ir Krievijā (turpmāk AN vai attiecīgais ražojums). Tomēr attiecībā uz AN, ko ražo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), attiecīgais ražojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 ir tikai AN, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.
(45)
Galvenā izejviela, ko izmanto AN ražošanā, ir gāze, kas veido no 70 % līdz 80 % no kopējām ražošanas izmaksām. 2005. gadā ražojuma definīciju paplašināja ar mērķi ietvert arī amonija nitrātu, kam pievienots fosfors un/vai kālija barības vielas, jo tika konstatēts, ka minētajiem maisījumiem būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienas un tās pašas agronomiskās īpašības.
(46)
Ir jānorāda, ka KN kodi 3102 30 90 un 3102 40 90 (attiecīgi “amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumā” un “amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no kopējās masas”) var iekļaut AN, ko izmanto rūpnieciskiem mērķiem (piemēram, sprāgstvielu ražošanā), kā arī AN lauksaimniecības mērķiem. Abiem veidiem ir vienas un tās pašas tehniskās un ķīmiskās īpašības, tie ir savstarpēji viegli aizstājami un tos uzskata par attiecīgo ražojumu.
(47)
Pēc informācijas izpaušanas Krievijas iestāžu pārstāvji apgalvoja, ka ražojumu definīcijas paplašināšana 2005. gadā ir pretrunā PTO Antidempinga nolīgumam, jo attiecībā uz papildu ražojumiem, uz kuriem attiecās 2005. gada definīcijas paplašinājums, neesot noteikts dempings, kaitējums un cēloņsakarība.
(48)
Šis apgalvojums nav pamatots 22. apsvērumā minēto iemeslu dēļ, un tāpēc tas tiek noraidīts.
2.2. Līdzīgais ražojums
(49)
Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, tika konstatēts, ka AN, ko ražo un pārdod Krievijas iekšzemes tirgū, un AN, ko no Krievijas eksportē uz Savienību, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētie ražojumi šajā izmeklēšanā ir līdzīgi ražojumi.
(50)
Savienības ražošanas nozares ražotais AN pēc tā fizikālajām un tehniskajām īpašībām ir ražojums, kas līdzīgs AN, kuru Krievija eksportē uz Savienību.
3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
3.1. Iepriekšējas piezīmes
(51)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
3.2. Importa dempings PIP laikā
(52)
Kā norādīts 32. apsvērumā, izmeklēšanā pilnībā sadarbojās tikai viens atlasītais ražotājs eksportētājs (Acron). Taču, kā izklāstīts 3. apsvērumā, 2008. gadā Komisija no Acron pieņēma cenu saistību piedāvājumu, kas PIP laikā vēl bija spēkā. Cenu saistību dēļ Acron eksporta cenas PIP laikā ietekmēja minētās cenu saistības, kuras nosaka minimālo importa cenu. Tādēļ šādas eksporta cenas netika uzskatītas par ticamām, lai izvērtētu dempingas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja antidempinga pasākumi tiks izbeigti.
(53)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA apgalvoja, ka tas nozīmē, ka Komisija faktisku dempingu nav konstatējusi. Tas nav precīzi. Atlasītie Krievijas ražotāji eksportētāji, izņemot Acron, pilnībā nesadarbojās, tādēļ Komisijas rīcībā nebija pietiekamas informācijas, lai veiktu dempinga aprēķinu, pamatojoties uz paša uzņēmuma datiem. Komisija būtu varējusi veikt dempinga aprēķinu pašam Acron, taču, kā skaidrots 52. apsvērumā, tā uzskatīja, ka šīs termiņbeigu pārskatīšanas nolūkiem Acron dati nav uzticami.
(54)
Acron apgalvoja, ka Komisijas arguments, ka tā faktiskās cenas uz ES nav uzticamas esošo cenu saistību dēļ un ka tādēļ pēc tām nevar noteikt eksporta cenas, bija prettiesisks. Tomēr tāds nebija Komisijas apgalvojums. Komisija neapgalvoja, ka eksporta cenas nevarēja izmantot cenu saistību dēļ, bet gan secināja, ka konkrēti šīs izmeklēšanas apstākļos dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamas analīzei šādas eksporta cenas nav uzskatāmas par uzticamu elementu. Komisija neuzskata, ka uz cenu saistībām balstītas eksporta cenas ir vērtīgs rādītājs ražotāju eksportētāju turpmākās uzvedības analizē, ja nav pasākumu un cenu saistību.
(55)
Pretēji Acron apgalvojumam tā eksporta cenas uz ES nevar uzskatīt par cenām, kas veidojušās tikai parastos tirgus apstākļos. PIP laikā Acron bija vienīgais Krievijas ražotājs eksportētājs, kas guva labumu no cenu saistībām, jo visiem pārējiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem bija noteikti maksājumi. Minētie apstākļi ietekmēja Acron, vienīgā Krievijas piegādātāja ES tirgū, konkurētspēju.
3.3. Dempinga turpināšanās iespējamība
(56)
Ņemot vērā apsvērumus 52.-55. apsvērumā, Komisija izvērtēja, vai ir pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi zaudētu spēku. Tā analizēja šādus faktorus: eksporta cena eksportam no Krievijas uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā un Savienības tirgus un citu trešo tirgu pievilcība.
3.3.1. Eksports no Krievijas uz citiem galamērķiem
(57)
Komisija konstatēja, ka Acron vidējā svērtā EXW eksporta cena uz tādiem trešo valstu tirgiem kā, piemēram, Brazīlija, Kolumbija un Peru, PIP laikā bija zemāka nekā faktiskā vidējā samaksātā vai maksājamā EXW cena ražotāja iekšzemes tirgū PIP laikā. Acron tādējādi veica pārdošanu par dempinga cenām uz trešo valstu tirgiem, jo īpaši uz Brazīliju, kas neapšaubāmi ir galvenais trešo valstu eksporta tirgus.
(58)
Attiecībā uz pārējiem trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija vēl konstatēja, ka vidējās svērtās EXW pārdošanas cenas uz tādām trešām valstīm kā Brazīlija, Peru, Kolumbija, Ukraina un Kazahstāna katram no tiem bija zem to vidējām EXW samaksātajām vai maksājamajām cenām iekšzemes tirgū PIP laikā, un tādējādi pārdošana notika arī par dempinga cenām. Šis konstatējums tika pamatots ar pārbaudītiem datiem, kurus sniedza Krievijas ražotāji eksportētāji, kas eksportēja aptuveni 80 % no eksporta uz trešām valstīm. Tādējādi Komisijai nevajadzēja izmantot Krievijas eksporta statistiku, kā to bija ierosinājis RFPA. Eksporta pārdošana visiem četriem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem uz trešām valstīm PIP laikā notika ilgtspējīgu cenu līmenī.
(59)
RFPA apgalvoja, ka paziņotās informācijas dokumentācijā pieejamie fakti liecina, ka attiecībā uz EuroChem dempinga nav vai labākajā gadījumā tas ir de minimis dempings. Šis apgalvojums ir nevietā. Analīzes mērķis nav precīzs EuroChem dempinga starpības aprēķins, bet gan Krievijas dempinga atkārtošanās iespējamības noteikšana pasākumu izbeigšanas gadījumā. Šajā sakarā izmeklēšanā atklāja, ka arī EuroChem gadījumā ražotāja vidējās EXW eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par to vidējām iekšzemes EXW cenām, un tādējādi tas veica pārdošanu par dempinga cenām. EuroChem cenu noteikšanas politika pārdošanai uz trešām valstīm (pārdošana eksportam zem iekšzemes cenām) ir nozīmīgs faktors, ko izmanto, lai vispārēji noteiktu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā dempings uz ES atkārtotos.
(60)
RFPA apgalvoja, ka dempinga aprēķins nav noticis pēc atbilstīgas metodikas. Kā paskaidrots iepriekš, Komisija neaprēķināja dempinga starpību, bet tikai salīdzināja vidējās EXW cenas iekšzemes tirgū ar EXW eksporta cenām, kas balstītas uz datiem, kurus snieguši atlasītie uzņēmumi. Analizējot dempinga atkārtošanās iespējamību, nav nepieciešams aprēķināt precīzu dempinga starpību, tāpēc nebija iemesla izmantot CIF vērtības, kā to ierosināja RFPA.
(61)
RFPA apgalvoja, ka Komisija nebija salīdzinājusi cenas katram ražojumam un netika izdarītas tirdzniecības līmeņa korekcijas. Komisija prasību izvērtēja un konstatēja līdzīgu cenas atšķirību arī tad, ja salīdzinājums būtu veikts ražojuma līmenī. Katrā ziņā tirdzniecības līmeņa korekcijas nebūtu iespējams izdarīt, jo atlasītie uzņēmumi, izņemot Acron, sadarbojās tikai daļēji un pietiekami detalizētus datus, konkrētāk, detalizētus individuālo darījumu sarakstus, nesniedza. Tādēļ šis apgalvojums tiek noraidīts.
(62)
Šādu iemeslu dēļ nevarēja izmantot eksporta pārdošanu uz Savienību PIP laikā, lai noteiktu pārējo trīs atlasīto ražotāju eksportētāju turpmāko rīcību. PIP laikā EuroChem tāpat kā Acron eksportēja tikai saskaņā ar cenu saistībām. EuroChem pārdeva ražojumus uz Savienību tikai laikā, kad tam bija uzliktas saistības, bet pēc tam, kad 2012. gada 11. oktobrī Komisija ar Lēmumu 2012/629/ES saistības atsauca, tas pārdošanu neveica. Attiecībā uz SBU Azot un UralChem PIP laikā tie nepārdeva attiecīgo ražojumu uz Savienību.
(63)
Komisija neuzskatīja par vajadzīgu noteikt, vai pārdošana iekšzemes tirgū notika parastā tirdzniecības apritē. Jau faktiskās cenas iekšzemes tirgū norāda, ka eksporta pārdošana uz trešo valstu tirgiem notika par dempinga cenām. Tādēļ, pārbaudot iekšzemes pārdošanas rentabilitāti, vienīgais iznākums varētu būt normālās vērtības un līdz ar to arī dempinga starpības, kas konstatēta eksporta pārdošanai uz trešo valstu tirgiem, palielinājums, turklāt šādas pārbaudes dēļ, iespējams, būtu jāaprēķina normālā vērtība, balstoties uz izmaksām un samērīgu peļņu, ja konstatētu, ka šāda pārdošana rada zaudējumus.
(64)
Ar to pietiek, lai saistībā ar termiņbeigu pārskatīšanu un dempinga atkārtošanās iespējamības analīzi, noteiktu, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā dempings, visticamāk, atkārtosies. Tādēļ Komisija uzskata, ka nav nepieciešams analizēt iekšzemes pārdošanas rentabilitāti, un tā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu nevērtēja ražošanas izmaksu ticamību.
(65)
Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka Krievijas ražotāji eksportētāji pašlaik pārdod attiecīgo ražojumu par dempinga cenām uz trešām valstīm Latīņamerikā, Austrumeiropā, Āfrikā un Āzijā. PIP laikā četru atlasīto ražotāju eksportētāju vidējā EXW eksporta cena uz trešām valstīm bija 201 EUR par tonnu, bet vidējā EXW cena iekšzemes tirgū bija 221 EUR par tonnu. Komisija tādējādi uzskata, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā ir iespējams, ka Krievijas ražotāji eksportētāji arī Savienībā veiktu pārdošanu par dempinga cenām.
(66)
RFPA apgalvoja, ka nav nozīmes salīdzināt Krievijas iekšzemes cenas ar Krievijas eksporta cenām uz trešām valstīm. Tomēr Komisija šai sakarā uzskata, ka minētās cenas ir svarīgs rādītājs, lai novērtētu, kā turpmāk attīstītos eksports uz Savienību, ja pasākumi tiktu izbeigti, jo Krievijas eksportam uz trešām valstīm antidempinga maksājumi pārsvarā nav noteikti. Jo īpaši tādēļ, ka trūkst ticamu datu par Krievijas eksportu uz Savienību PIP laikā, kā paskaidrots 52. apsvērumā, eksporta cenas uz trešām valstīm ir svarīgs elements šajā vispārīgajā novērtējumā.
(67)
Šajā saistībā Krievijas valdība un Acron apgalvoja, ka pasākumu turpināšana jau ir prettiesiska, jo šādi pasākumi tika noteikti ar Regulu (EK) Nr. 661/2008, normālās vērtības aprēķinam sākotnēji izmantojot nelikumīgu gāzes cenas korekciju.
(68)
Kā paskaidrots 63. apsvērumā, šajā izmeklēšanā Komisija neuzskatīja par vajadzīgu noteikt, vai pārdošana iekšzemes tirgū notika parastā tirdzniecības apritē, kā rezultātā būtu bijis jāaprēķina normālā vērtība. Kā Acron pareizi norādījis iesniegtajos dokumentos pēc informācijas izpaušanas, tas nenozīmē, ka kādā no turpmākajām izmeklēšanām vajadzības gadījumā nevarētu aprēķināt normālo vērtību, tostarp izdarīt nepieciešamās korekcijas.
3.3.2. Neizmantotā jauda
(69)
Zināmo Krievijas ražotāju neizmantoto jaudu Komisija noteica uz šāda pamata. Dati par četru atlasīto uzņēmumu neizmantoto jaudu bija pamatoti ar to atbildēm uz anketas jautājumiem, kas, ja nepieciešams, laboti pēc pārbaudes apmeklējumiem. Tika ņemta vērā to iekārtu kopējā neizmantotā jauda, kuras ražo amonija nitrātu kā mēslošanas līdzekli un amonija nitrātu rūpnieciskiem nolūkiem (piemēram, sprāgstvielu ražošanai), tā saukto “amonija nitrātu ar mazu blīvumu”, kas arī ir attiecīgais ražojums, kā noteikts 46. apsvērumā. Tāpat ņēma vērā to iekārtu neizmantoto jaudu, kuras ražo tikai amonija nitrātu, ko izmanto rūpnieciskiem nolūkiem. Turklāt neizmantotās jaudas aprēķinā tika iekļauta Kirovo kopējā neizmantotā jauda, jo citu, pašlaik no antidempinga pasākumu piemērošanas (16) izslēgtu amonija nitrāta veidu neizmantoto jaudu var ļoti vienkārši izmantot tāda amonija nitrāta ražošanai, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.
(70)
Viens no pārējiem pieciem Krievijas ražotājiem sniedza Komisijai atsevišķu atbildi par savu neizmantoto jaudu. Pārējos datus sniedza RFPA.
(71)
Ja neatlasīto Krievijas ražotāju iesniegtie skaitļi par faktisko ražošanu bija lielāki par norādīto faktisko ražošanas jaudu, faktisko jaudu noteica, balstoties uz faktisko ražošanu. Šādos gadījumos attiecīgā norādītā jauda ir nominālā jauda (t. i., paredzētā iekārtu jauda), kas netika koriģēta pēc iekārtu modernizācijas, kura palielināja to jaudu.
(72)
Šādi Komisija konstatēja, ka PIP laikā Krievijas ražotāju eksportētāju jauda kopumā bija 9 592 000 t, bet to faktiskā ražošana (ieskaitot amonija nitrātu rūpnieciskiem nolūkiem un citus amonija nitrāta veidus, kuriem patlaban nepiemēro antidempinga pasākumus (17)) bija 8 519 105 t.
(73)
Pretēji RFPA apgalvotajam, ka ražotāju eksportētāju uzstādītā jauda tiek pilnībā izmantota, ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda PIP laikā sasniedza 1,07 miljonus tonnu. Šis daudzums atbilst 16,9 % no Savienības patēriņa (atbilstoši patēriņam 6,35 miljoni t PIP laikā; skatīt 5.1. iedaļu).
(74)
Prognozes analīzes kontekstā Komisija arī konstatēja, ka pēc PIP laikā jauda palielinātos vēl par apmēram 472 000 tonnām, jo daži atlasītie ražotāji eksportētāji palielināja savu jaudu. Tādējādi kopējā neizmantotā jauda ir 24,3 % no Savienības patēriņa.
(75)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA apgalvoja, ka neizmantotās jaudas nav, vai ka Komisijai būtu vismaz jāpārbauda fakts, ka nav neizmantotas nominālās jaudas. RFPA turklāt nepiekrita, ka jaunā jauda tika izveidota pēc PIP laika.
(76)
RFPA un Krievijas ražotāji eksportētāji ziņoja, ka to jauda uzstādīta, balstoties uz nominālo teorētisko jaudu, kas dažos gadījumos neņēma vērā nesenos uzlabojumus. Par to Komisija pārliecinājās pēc pārbaudes apmeklējumiem un to ņēma vērā. Kā RFPA pareizi norādījis dokumentos, ko tas iesniedza pēc informācijas izpaušanas, nominālā jauda tika apstiprināta tiem neatlasītajiem Krievijas ražotājiem, kuri saražoja mazāk par ziņoto jaudu. Attiecībā uz citiem neatlasītajiem ražotājiem, ja iesniegtie skaitļi par faktisko ražošanu bija lielāki par ziņoto jaudu, faktisko jaudu noteica, balstoties uz reālo ražošanu. Trīs neatlasītajiem ražotājiem, kas neiesniedza datus par jaudu un ražošanu, tika izmantoti RFPA sniegtie dati.
(77)
Komisija uzskata, ka tā ir skaidra un saskaņota pieeja, lai noteiktu kopējo ražošanas jaudu Krievijas ražotājiem, kuri ražo attiecīgo ražojumu. Pretēji apgalvotajam, tāda pati metodika tika piemērota visiem ražotājiem. Ja faktiskais ražošanas apjoms bija lielāks nekā ziņotā nominālā jauda, piemēram, sakarā ar ražošanas iekārtu modernizāciju, Komisija neredz iemeslu, kāpēc šādu papildu jaudu nevar faktiski ņemt vērā, jo nominālā jauda norādīta acīmredzami neprecīzi. Iebildums par to, ka tirgū parasti šādas metodes, iespējams, neizmanto, nav iemesls tam, lai ignorētu faktiskos ražošanas datus. Turklāt RFPA norādīja, ka Savienības ražošanas nozares jaudas aprēķina veids nav būtisks, nosakot Krievijas ražotāju kopējo ražošanas jaudu.
(78)
Ziņotās nominālās jaudas neizmantošana dažos gadījumos un šādas jaudas aizstāšana ar faktiskiem, lielākoties pārbaudītiem ražošanas datiem - pretēji RFPA apgalvotajam - nenozīmē, ka Komisija ir piemērojusi “labāko pieejamo faktu” koncepciju pamatregulas 18. panta nozīmē. Attiecībā uz jaudu, Komisija pilnībā izmantoja datus, ko snieguši Krievijas ražotāji, bet kopējo ražošanas jaudu aprēķināja pēc metodes, tādējādi tika ņemta vērā ne tikai nominālā jauda, bet arī faktiskā ražošana un jauda. Šī metode ir izklāstīta vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā, un pēc tās par katru uzņēmumu un pat par katru iekārtu iegūtais rezultāts tika paziņots attiecīgajiem uzņēmumiem. Tādējādi, lai noteiktu kopējo ražošanas jaudu, Komisija izmantoja vienīgi tos datus, ko iesniedza Krievijas ražotāji un RFPA. Tika iesniegti visi attiecīgie dati, un šajā sakarā nebija nepieciešams izmantot citus datu avotus.
(79)
Kopumā attiecībā uz ražotājiem, kuri netika pārbaudīti, izmantoja datus par jaudu un ražošanu, ko minētie ražotāji sniedza savās atbildēs. RFPA sniedza piezīmes par jaudas aprēķinu atsevišķiem uzņēmumiem un iekārtām. Attiecībā uz ražotāju UralChem Kirovo tas apgalvoja, ka ražošanas apjoms PIP laikā, kā noteikts informācijas izpaušanas dokumentā, nav pareizs. Komisija pieņēma šo iebildi, un tā vietā izmantoja ražošanas apjomu, kā minēts dokumentos pēc informācijas izpaušanas. Ņēma vērā arī jaudas tehnisko ziņojumu, kas tika iesniegts tāda ražotnes apmeklējuma laikā, kurš bija saistīts ar AN maksimālo ražošanas apjomu, kas tika sasniegts attiecīgajā ražotnē (kā pareizi norādīja RFPA). Attiecībā uz ražotāju Uralchem Berezniki jaudas aprēķinā tika ņemtas vērā desmit dienas tehniskajai apkopei, kā pārbaudes apmeklējuma laikā norādīja šis uzņēmums. Pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes par papildu dīkstāvi nebija pamatotas un, šķiet, balstījās uz datiem par citu uzņēmumu. Tāpēc minētās piezīmes tika noraidītas.
(80)
Tāpat nebija iespējams pārbaudīt arī piezīmes par citu iekārtu konkrētiem ražošanas procesa trūkumiem, un tāpēc tās arī netika ņemtas vērā. Attiecībā uz vienu konkrētu iekārtu, trūkums attiecās uz slāpekļskābes ražošanu. Tomēr, pat ņemot vērā iespējamo maksimālo slāpekļskābes ražošanu, joprojām būtu iespējams sasniegt jaudu, kuru konstatēja Komisija, jo vienas tonnas AN iegūšanai nepieciešams mazāk par vienu tonnu slāpekļskābes.
(81)
Attiecībā uz jaudas palielinājumu pēc PIP laika RFPA apgalvoja, ka ir pārvērtēts jaudas palielinājums attiecībā uz vienu ražotāju, kurš veica ieguldījumu saistībā ar jaunu ražošanas līniju. Tomēr attiecībā uz šo jauno ražošanas līniju Komisija jaudas prognozes balstīja uz tehniskā ziņojuma tulkojumu angļu valodā, kuru pārbaudes apmeklējuma laikā nodrošināja uzņēmums un kuru tādēļ tā uzskatīja par ticamu.
(82)
Acron apgalvoja, ka būtiskas neizmantotās jaudas tam nav galvenokārt tādēļ, ka tam ir grūtības sagādāt izejvielas. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka izejvielas ir izmantotas ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī daudzu citu ražojumu ražošanai. Tā kā izmantojums ir plašs un līdz ar to izejvielu izmantojumu ir viegli pārorientēt uz attiecīgā ražojuma ražošanu, neuzskatīja, ka šādas iespējamās grūtības ir faktors, kas ierobežotu attiecīgā ražojuma kopējo ražošanas jaudu.
(83)
Iepriekšējos apsvērumos aprakstītās metodes izmantošana likusi Komisijai secināt, ka pastāv ievērojams jaudas pārpalikums. RFPA un Acron izvirzītos apgalvojumus nebija iespējams pamatot, un tie ir noraidīti.
(84)
Komisija uzskata, ka pašreizējo pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas, iespējams, tiks izmantota un novirzīta uz Savienības tirgu šādu iemeslu dēļ.
(85)
Pirmkārt, dažus no potenciāli lielākajiem AN eksporta tirgiem pasaulē (piemēram, Amerikas Savienotās Valstis un Austrālija) no Krievijas eksporta aizsargā antidempinga pasākumi. Turklāt Ķīnas tirgus joprojām ir slēgts AN importam. Tādēļ Krievijas ražotāji uz minētajiem tirgiem, iespējams, neeksportēs vai nevarēs eksportēt.
(86)
2014. gada 22. maijā ASV Tirdzniecības ministrija publicēja Antidempinga maksājumu administratīvā pārskata (Antidumping Duty Administrative Review) (18) sākotnējos rezultātus, ierosinot, ka Acron un EuroChem AN eksportam uz ASV tiek noteikti nulles likmes maksājumus. Tomēr, pat ja šis priekšlikums tiktu apstiprināts, visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem no Krievijas tiktu piemēroti patlaban spēkā esošie maksājumi. Turklāt atbilstoši grozītā 1930. gada ASV Tarifu likuma (US Tariff Act) 751(a)(2) iedaļai (likums) maksājumu atcelšana attiecībā uz Acron un EuroChem būs spēkā tikai vienu gadu un tad būs veicama vēl viena gadskārtējā administratīvā pārskatīšana, kuras noslēgumā - atkarībā no tās iznākuma - var tikt atkārtoti noteikti antidempinga maksājumi. Visbeidzot pēdējo desmit gadu laikā ASV amonija nitrāta, ko izmanto kā mēslošanas līdzekli, tirgus samazinājies, jo drošības prasības kļūst stingrākas un tirgotāji vairs nav gatavi veikt darbības ar AN (19). Turklāt pēdējos gados sāktā slānekļa gāzes ieguve ASV AN ražotājiem tagad ļauj iegūt lētāku gāzi. Tāpēc ir iespējams, ka Acron un EuroChem būs jāsaskaras ar spēcīgu konkurenci un nevarēs iegūt būtiskas tirgus daļas ASV.
(87)
RFPA apgalvoja, ka citos svarīgākajos Krievijas AN eksporta galamērķos, piemēram, Dienvidamerikā (jo īpaši Brazīlijā), Ēģiptē un Turcijā, līdz 2017. gadam būs novērojams būtisks pieaugums salīdzinājumā ar 2012. gadu. Tas atsaucās uz ziņojumu, kurā prognozēts, ka AN pieprasījums Brazīlijā, Ēģiptē, Peru, Turcijā, Ekvadorā un Kolumbijā kopumā palielināsies par 15 %. Šāds palielinājums atbilst 749 000 tonnām (t. i., no 4,851 miljoniem tonnu 2012. gadā līdz 5,6 miljoniem tonnu 2017. gadā), proti, palielinājums vidēji par 149 800 tonnām gadā. Tomēr tas ir tikai 9,7 % no aplēstās Krievijas ražotāju neizmantotās jaudas gadā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka minētajās valstīs pieaugušo patēriņu nākotnē daļēji segtu iekšzemes ražošana, jo attiecīgajām valstīm, iespējams, ir vairāki savas jaudas veidošanas projekti AN vai citu mēslošanas līdzekļu uz slāpekļa bāzes ražošanai. Neatkarīgi no tā, vai minētie projekti patiešām tiks īstenoti un patēriņa pieaugums tiks segts vismaz daļēji, Komisija uzskata, ka attiecīgajās valstīs prognozētais patēriņš ir tādā līmenī, kas ļaus tikai daļēji absorbēt Krievijas ražotāju neizmantoto jaudu.
(88)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā Krievijas AN patēriņa pieaugumu citu trešo valstu tirgos, jo īpaši bijušās Padomju Savienības (BPS) reģionā. Tomēr vienā no šā reģiona galvenajiem tirgiem, Ukrainā, arī ir noteikti antidempinga maksājumi Krievijas AN importam. 2014. gada jūlijā maksājumu piemērošana tika pagarināta par pieciem gadiem un tika ievērojami paaugstināts maksājumu līmenis. Tādējādi Krievijas AN importam šis tirgus kļūst vēl nepieejamāks.
(89)
Turklāt cenu līmenis citos tirgos, piemēram, Kazahstānā, ir tāds, ka Krievijas ražotājiem eksportētājiem būtu izdevīgāk virzīt savu eksportu uz Savienību. Minētie tirgi tāpat ir daudz mazāki par Savienības tirgu. Piemēram, patēriņš Kazahstānā ir mazāk kā 4 % no Savienības patēriņa.
(90)
Turklāt tika apgalvots, ka nav pareizi aprēķināts prognozētais pieaugums citos galvenajos eksporta galamērķos. Tomēr izmantotie dati bija balstīti uz neatkarīgu ziņojumu, kas minēts 87. apsvērumā. Pat tad, ja minētie dati būtu pārāk zems novērtējums, kā tas tiek apgalvots, prognozētais pieprasījuma pieaugums joprojām būtu viegli sasniedzams, izmantojot tikai daļu no Krievijas ražotāju neizmantotās jaudas.
(91)
Otrkārt, iekšzemes tirgū nav iespējams absorbēt neizmantoto jaudu. RFPA apgalvoja, ka saskaņā ar šo pašu ziņojumu patēriņš Krievijā joprojām ir stabils, ir paredzams, ka tas nākotnē palielināsies un ka pieprasījumu iekšzemes tirgū centīsies segt galvenokārt Krievijas ražotāji. Pēc informācijas izpaušanas RFPA atkārtoja šo apgalvojumu. Tomēr PIP laikā pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū sasniedza 53 % no Krievijas ražotāju kopējā pārdošanas apjoma, un prognozēto 3 % pieaugumu gadā nākamo 5 gadu laikā (vidēji aptuveni 120 000 tonnas gadā) varētu viegli segt ar Krievijas ražotāju neizmantoto jaudu, kas jau ir to rīcībā. Prognozētais pieaugums gadā veido mazāk nekā 7,8 % no aplēstās Krievijas ražotāju neizmantotās jaudas pēc PIP. Turklāt nākotnē patēriņa palielinājums ir tikai prognoze, un tas var arī nenotikt vai notikt lēnākā tempā, jo saskaņā ar minēto ziņojumu bija vērojamas būtiskas iekšzemes patēriņa svārstības, kuras radās pēdējo piecu gadu laikā salīdzinājumā ar Savienības vai trešo valstu patēriņu (20).
(92)
Treškārt, Savienība joprojām ir vissvarīgākais AN tirgus pasaulē, jo tas veido aptuveni 18 % no globālā patēriņa. Savienība atrodas ģeogrāfiski tuvu Krievijai, dažiem no Krievijas eksportētājiem ir stabili izplatīšanas kanāli Savienībā - tas atvieglo eksporta loģistiku.
(93)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA apgalvoja, ka jāņem vērā iespējamie tirdzniecības tehniskie šķēršļi Krievijas AN ievešanai Savienībā, proti, tirdzniecības aizliegums (Vācijā) vai stingri noteikumi par AN uzglabāšanu dažās citās dalībvalstīs. Tomēr pretēji RFPA apgalvojumiem minētie ierobežojumi nediskriminējošā veidā attiecas gan uz eksportētājiem no trešām valstīm, gan uz Savienības ražotājiem, un to ietekme uz importu nav nesamērīga. Turklāt minētie ierobežojumi nav ietekmējuši kopējo Savienības tirgus pievilcību, jo patēriņa ziņā tas joprojām ir viens no lielākajiem pasaulē. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu.
(94)
Tādējādi Komisija secina, ka Krievijas ražotāju rīcībā ir ievērojama neizmantotā jauda, ko, visticamāk, izmantos, lai pasākumu atcelšanas gadījumā veiktu ievērojamu papildu eksportu uz Savienību.
3.3.3. Stimuli pārdošanas apjomu novirzīšanai uz Savienību
(95)
Patlaban cenu līmenis Savienībā ir daudz augstāks nekā lielākajās trešās valstīs, kuras pašlaik apgādā Krievija, un Krievijas iekšzemes tirgū. PIP laikā vidējā EXW eksporta cena (201 EUR/t) uz trešām valstīm un vidējā EXW iekšzemes cena (221 EUR/t) četriem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem bija attiecīgi par 34 % un 27 % zemāka nekā vidējā EXW cena atlasītajiem Savienības ražotājiem (303 EUR/t) (skatīt 7. tabulu) un arī zemāka par vidējo EXW cenu importam no Krievijas uz Savienību (skatīt 2. tabulu) un no trešām valstīm uz Savienību (skatīt 3. tabulu).
(96)
Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības cenas, iespējams, samazinātos, jo palielinātos imports par zemākām cenām. Tomēr, ņemot vērā būtiskās atšķirības starp Krievijas ražotāju eksportētāju eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām, ko PIP laikā Savienības tirgū pieprasīja Krievijas ražotāji eksportētāji, ražotāji eksportētāji no trešām valstīm un Savienības ražotāji, šķiet maz ticami, ka cenas Savienības tirgū samazināsies līdz pašreizējam līmenim trešo valstu tirgos, uz kuriem eksportē Krievijas ražotāji. Iespējams, ka ražotāji eksportētāji tādējādi centīsies panākt lielāku peļņu, veicot pārdošanu uz Savienību. Tā rezultātā ražotājiem eksportētājiem, iespējams, būs stimuls daļu no to pašreizējā eksporta apjoma uz trešām valstīm (PIP laikā sasniedza apmēram 3,4 miljonus tonnu jeb vairāk nekā 50 % no Savienības patēriņa) novirzīt uz Savienību (21).
3.4. Secinājums
(97)
Ņemot vērā 3.3. iedaļā izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka pastāv dempinga atkārtošanās un uz Savienību eksportēto daudzumu ievērojamas palielināšanās iespējamība, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti.
4. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(98)
Tika definēts, ka Savienības ražošanas nozare ir zināmie AN ražotāji Savienībā attiecīgajā periodā.
(99)
Kā norādīts 19. apsvērumā, tika izveidota četru uzņēmumu izlase. Visi atlasītie Savienības ražotāji sadarbojās, noteiktajā termiņā iesūtīja atbildes uz anketas jautājumiem, un izmeklēšanas laikā to telpās notika pārbaudes apmeklējumi. Turklāt Fertilizers Europe sniedza papildu datus par izlasē neiekļauto ražotāju, kas sadarbojās, jaudu, ražošanu un pārdošanu un aplēses attiecībā uz pārējiem ražotājiem. Komisija pēc iespējas salīdzināja šos datus ar datiem, ko sniedza citas ieinteresētās personas, un/vai publiski pieejamiem datiem.
(100)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA apgalvoja, ka Komisijas izveidotā izlase nav reprezentatīva attiecībā uz Savienības ražošanas nozari. Šis apgalvojums tiek pamatots ar pieņēmumu, ka atšķiras atlasīto uzņēmumu un visas Savienības ražošanas nozares vieni un tie paši ekonomiskie rādītāji (jo īpaši rentabilitāte).
(101)
Šāds apgalvojums nav pieņemams. Četri atlasītie uzņēmumi tika izvēlēti objektīvi, pamatojoties uz to attiecīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā, kā noteikts pamatregulas 17. panta 1. punktā. Atlases mērķis ir ļaut Komisijas dienestiem atvēlētajā laikā rūpīgi izmeklēt dažus no kaitējuma faktoriem attiecībā uz reprezentatīvu Savienības ražošanas nozares daļu. Fakts, ka daži kaitējuma rādītāji var atšķirties starp atlasītajiem uzņēmumiem un Savienības ražošanas nozari kopumā, neietekmē izlases reprezentativitāti. Ņemot vērā, ka atlasīto ražotāju dati ir pārbaudīti uz vietas attiecīgo uzņēmumu telpās, tos uzskata par ticamiem datiem. Katrā ziņā, kā minēts 145. apsvērumā, tika konstatēts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika radīts kaitējums.
(102)
Turklāt RFPA apgalvoja, ka daži no atlasītajiem uzņēmumiem nesadarbojās ar Komisiju, jo nebija iesnieguši konkrētus datus vai iesniedza tikai nepilnīgus un kļūdainus datus. Tādēļ RFPA pieprasīja neizmantot minētos datus, lai izdarītu secinājumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli un to, ka sakarā ar nepietiekamo Savienības ražošanas nozares sadarbības trūkumu izdarāmi nelabvēlīgi secinājumi, vai ka tā vietā būtu jāizmanto rādītāji par visu Savienības ražošanas nozari.
(103)
Šāds apgalvojums nav pieņemams. Komisija ir apmierināta ar datiem, ko sniedza atlasītie uzņēmumi, kuri tika pārbaudīti uz vietas attiecīgo uzņēmumu telpās un ir ticama daļa novērtējumā par Savienības ražošanas nozares stāvokli.
5. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
5.1. Patēriņš Savienībā
(104)
Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz i) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, balstoties uz datiem, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un ii) importu no trešām valstīm, pamatojoties uz datiem, kas iegūti 14. panta 6. punkta datubāzē (22).
(105)
Savienības patēriņa dinamika bija šāda.
1. tabula
Savienības patēriņš (tonnās)
2010
2011
2012
PIP laikā
Kopējais Savienības patēriņš
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Indekss (2010. g. = 100)
100
93
93
89
Avots: Dati, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, pārbaudīti dati un dati no 14. panta 6. punkta datubāzes.
(106)
No 2010. gada līdz PIP Savienības AN patēriņš samazinājās par 11 %, lai gan lauksaimniecības produktu ražošana attiecīgi nesamazinājās. Tādam kritumam ir trīs galvenie iemesli. Pirmkārt, ir uzlabots mēslošanas līdzekļu izkliedes aprīkojums un metodes, un tādēļ ir vajadzīgs mazāks mēslošanas līdzekļu daudzums uz vienu zemes kvadrātmetru. Otrkārt, ir samazinājies AN patēriņš, to kompensē, izmantojot citus mēslošanas līdzekļus, piemēram, kalcija amoniju vai mēslošanas līdzekļu maisījumus. Treškārt, drošuma apsvērumi un stingrie noteikumi par amonija nitrāta ražošanu un uzglabāšanu neveicina šā ražojuma izmantošanu.
(107)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA pieprasīja papildu informāciju par Komisijas paziņoto datu par patēriņu avotiem, un 2014. gada 26. jūnijā notika uzklausīšana, kuru vadīja uzklausīšanas amatpersona. Pēc tam RFPA apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs datus iesniedza pārāk vēlā procedūras posmā, tie nebija pārbaudīti un nesakrita ar datiem, ko pieprasījuma iesniedzējs bija sniedzis iepriekš. Turklāt RFPA apgalvoja, ka minētajos datos, visticamāk, nav ietverti dati par tehnisko amonija nitrātu un amonija nitrātu maisījumiem ar citām vielām, kas ir mēslošanas līdzekļi, un vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, jo tie atšķiras no līdzīgiem datiem, kas pieejami pieprasījuma iesniedzējam un sniegti tā locekļiem. Tādēļ tie nebūtu jāņem vērā, un to vietā būtu jāizmanto pieejamie fakti.
(108)
Šis apgalvojums tiek noraidīts. Komisija izmantoja datus, ko par ES pārdošanas apjomu sniedza pieprasījuma iesniedzējs, un tos salīdzināja ar pārbaudītajiem atlasīto ražotāju datiem. Lai noteiktu patēriņu Savienībā, minētajiem skaitļiem pieskaitīja importa datus. Tādēļ tiek uzskatīts, ka šie dati ir ticami.
(109)
RFPA tāpat apgalvoja, ka Komisijas aprēķinātais Savienības patēriņš ir pārāk mazs un ka, pamatojoties uz neatkarīga tirgus analītiķa publiskotu ziņojumu, patēriņš nevis samazinās, bet gan drīzāk pieaug. Konkrētāk, šā ziņojuma dati par FGAN un EGAN (sprāgstvielas kategorijas amonija nitrāts) pieprasījumu Savienībā 2010. gadā sakrīt ar Komisijas datiem 7,1 milj. tonnu robežās, bet par turpmākajiem gadiem iepriekšējie dati drīzāk palielinājās, nekā samazinājās.
(110)
Šis apgalvojums ir nepamatots, jo Komisija izmantoja daļēji pārbaudītos faktiskos datus, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs, kā arī pieejamos statistikas datus, un uzskata, ka šie dati ir ticami.
5.2. Krievijas importa apjoms, cenas un tirgus daļa
(111)
Importa no Krievijas apjoma, tirgus daļu un vidējo cenu dinamika ir šāda.
2. tabula
Importa apjoms (tonnās), tirgus daļa un cenas
2010
2011
2012
PIP laikā
Importa apjoms (tonnās)
164 658
134 060
200 542
199 604
Indekss
100
81
122
121
Tirgus daļa
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Indekss
100
88
130
137
Vidējā CIF cena (EUR par tonnu)
201
258
262
264
Indekss
100
128
130
131
Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.
(112)
Importa apjoms no Krievijas attiecīgajā periodā palielinājās par vairāk nekā 20 %. Attiecīgā tirgus daļa palielinājās par vairāk nekā 30 % no 2,3 % 2010. gadā līdz 3,1 % PIP laikā. CIF cenas attiecīgajā periodā palielinājās no EUR 201 līdz EUR 264 par tonnu. Krievijas vidējo CIF eksporta cenu uz Savienību salīdzinājums ar Savienības ražotāju vidējo EXW cenu PIP laikā norāda uz to, ka Krievijas cenas ir zemākas par Savienības cenām. Atlasīto Savienības ražotāju vidējās EXW pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā PIP laikā bija EUR 303 par tonnu. Tomēr, kā norādīts 3. iedaļā, gandrīz visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri pārdeva attiecīgo ražojumu PIP laikā, bija cenu saistības, un minētās cenu saistības ietekmēja to eksporta cenas uz ES un noteica minimālās importa cenas. Tādēļ šādas eksporta cenas nevar uzskatīt par ticamu rādītāju, lai veiktu ticamu un nozīmīgu cenu samazinājuma aprēķinu.
(113)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA piebilda, ka Komisijas aprēķini par faktisko cenu un mērķa cenu samazinājumu ir nepareizi, jo tiem nepieciešams izdarīt daudzas korekcijas (lai ņemtu vēra parastos muitas nodokļus, pēcimportēšanas izmaksas, atšķirības ražojuma, iepakojuma, kā arī tirdzniecības līmenī). RFPA vēl piebilda, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo, 2002. gada termiņbeigu pārskatīšanu ir mainījusies metode attiecībā uz korekciju izdarīšanu. RFPA turklāt ierosināja faktisko cenu samazinājuma aprēķinam izmantot tā Krievijas ražotāja eksporta cenas uz Savienību, kurš negūst labumu no cenu saistībām, kā arī tā Krievijas ražotāja eksporta cenas, kurš ir atbrīvots no antidempinga maksājumiem.
(114)
Šajā sakarā pietiek atgādināt, ka Komisija nav veikusi nekādu faktisko cenu un mērķa cenu samazinājuma aprēķinu 112. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. Tāpēc minētie apgalvojumi nav pamatoti.
5.3. Importa apjoms no citām trešām valstīm un šā importa cenas un tirgus daļa
(115)
Importa apjoms no citām trešām valstīm aplūkojamā periodā parādīts tabulā. Apjoma un cenu tendenču pamatā arī ir Eurostat dati.
3. tabula
Importa apjoms (tonnās), tirgus daļa un cenas
2010
2011
2012
PIP laikā
Citas trešās valstis
Apjoms (tonnās)
348 100
312 043
295 139
285 962
Indekss
100
90
85
82
Tirgus daļa
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Indekss
100
96
91
93
Vidējā cena (CIF)
201
270
279
275
Indekss
100
134
139
137
Avots: Eurostat.
(116)
AN pārsvarā tiek importēts no Ukrainas, Gruzijas un Serbijas. Antidempinga pasākumi, kas bija spēkā attiecībā uz AN importu no Ukrainas, zaudēja spēku 2012. gadā. Ir samazinājies kopējais importa apjoms no citām trešām valstīm, kas nav Krievija; attiecīgajā periodā to tirgus daļa kopumā palika nemainīga un pārsniedza Krievijas importa tirgus daļu. Tam par iemeslu var būt patēriņa samazinājums tajā pašā periodā. Kopumā vidējās cenas importam no citām valstīm palielinājās tāpat kā Krievijas un Savienības cenas.
5.4. Savienības ražošanas nozares ekonomikas stāvoklis
(117)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(118)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli novērtēja, pamatojoties uz makroekonomiskajiem rādītājiem (ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga) un mikroekonomiskajiem rādītājiem (vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu). Makroekonomiskie rādītāji ir balstīti uz datiem, ko sākotnējā pārskatīšanas pieprasījumā un turpmākajos dokumentos sniedza pieprasījuma iesniedzējs, un uz statistikas datiem un attiecas uz visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskie rādītāji ir balstīti uz datiem, kas sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem, kas tika saņemtas no atlasītajiem Savienības ražotājiem, kurus pārbaudīja izmeklēšanas laikā.
5.4.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(119)
Šī termiņbeigu pārskatīšana ir apstiprinājusi iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumus, proti, apkopot precīzus un ticamus datus par jaudu un attiecīgā ražojuma ražošanu ir sarežģīts uzdevums. Cieto mēslošanas līdzekli iegūst granulēšanas iekārtā (prilēšanas tornī) pēc tam, kad ķīmiskās sintēzes procesā iegūts izkausēts/šķidrs amonija nitrāts. Kausējumu/šķidrumu var izmantot ne tikai cietā ražojuma ražošanai, bet arī citu pakārtotu ražojumu, piemēram, kalcija amonija nitrāta, ražošanai. Cieto ražojumu turklāt var izmantot par mēslojumu un arī rūpnieciskām vajadzībām. Tā kā ir tādas daudzfunkcionālas iekārtas, ar kuru palīdzību var ātri pārorientēt ražošanu no viena mēslošanas līdzekļa uz otru, ir iespējami statistikas datu izkropļojumi. Tādēļ jaudas izmantojuma zemais līmenis attiecīgajam ražojumam nav ļoti būtisks kritērijs, kas ļautu vērtēt kopējo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
(120)
Ņemot vērā šīs nepilnības, kopējā Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
4. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
2010
2011
2012
PIP laikā
Ražošanas apjoms (tonnās)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Indekss
100
99
103
99
Ražošanas jauda (tonnās)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Indekss
100
101
102
102
Jaudas izmantojums
46 %
45 %
46 %
45 %
Indekss
100
98
100
98
Avots: informācija no pieprasījuma iesniedzēja, atbildes uz atlases anketas jautājumiem un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.
(121)
Laikā no 2010. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozare attiecīgo ražojumu ražoja diezgan nemainīgā apjomā - 7 miljonu tonnu robežās.
(122)
Arī ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija kopumā stabila. Ražošanas jauda, ko ziņojusi Savienības ražošanas nozare, ņem vērā kopējo AN ražošanas jaudu ne tikai attiecīgajam ražojumam, bet arī citiem ražojumiem. Patiešām, faktiskais AN jaudas izmantojums ir ievērojami lielāks, ja ņem vērā šos citus ražojumus. Piemēram, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kas iegūti no atlasītajiem Savienības ražotājiem, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā bija aptuveni par 20 procentpunktiem augstāks (no 72 % 2010. gadā līdz 68 % PIP laikā).
5.4.2. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums
(123)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
5. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP laikā
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Indekss
100
93
93
88
Tirgus daļa
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Indekss
100
100
100
99
Avots: informācija no pieprasījuma iesniedzēja, atlasītās atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.
(124)
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP laikā samazinājās par 12 %, salīdzinot ar 2010. gadā pārdoto apjomu. Šī tendence atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū 106. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ.
(125)
Tā kā attiecīgajā periodā samazinājās gan pārdošana, gan patēriņš, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās kopumā nemainīga, un tādējādi Savienības ražošanas nozarē izaugsmes nebija.
5.4.3. Nodarbinātība un ražīgums
(126)
Pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, kas iegūti no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
6. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
PIP laikā
Nodarbināto skaits
1 253
1 110
1 128
1 105
Indekss
100
89
90
88
Ražīgums (vienība/darbinieks)
2 390
2 616
2 648
2 579
Indekss
100
109
110
107
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.
(127)
Attiecīgajā periodā darbinieku skaits četros atlasītajos uzņēmumos samazinājās (par 12 %, ja salīdzina 2010. gadu ar attiecīgo periodu). Tā kā šis samazinājums bija lielāks nekā ražošanas apjoma samazinājums, atlasīto Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu nodarbināto personu gadā, laikā no 2010. gada līdz PIP pieauga par 7 %.
5.4.4. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(128)
Kā minēts 52. apsvērumā, Komisija nenoteica pašreizējo dempinga starpības lielumu, jo Krievijas importa cenu pamatā bija minimālās cenu saistības un tādējādi tās nebija ticamas, lai veiktu nozīmīgu novērtējumu par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku.
(129)
Kā liecina pašreizējās peļņas normas (10. tabula) un lielā tirgus daļa (5. tabula), Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga.
5.4.5. Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(130)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo svērto vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
7. tabula
Pārdošanas cenas Savienībā
2010
2011
2012
PIP laikā
Vidējā EXW vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonnā)
204
291
305
303
Indekss
100
143
149
149
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
180-195 (23)
200
216
225
Indekss
100
108
113
Avots: pārbaudītie dati, ko sniedza atlasītie uzņēmumi.
(131)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējā pārdošanas neto cena būtiski palielinājās laikā no 2010. līdz 2012. gadam, bet nedaudz samazinājās PIP laikā.
(132)
Palielinājās arī vidējās ražošanas izmaksas, galvenokārt tāpēc, ka palielinājās izmaksas par gāzi, kas ir galvenā izejviela.
5.4.6. Darbaspēka izmaksas
(133)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
8. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku
2010
2011
2012
PIP laikā
Vidējā viena darbinieka alga (EUR)
31 909
37 764
40 938
41 736
Indekss
100
118
128
131
Avots: pārbaudītie dati, ko sniedza atlasītie uzņēmumi.
(134)
Attiecīgajā periodā palielinājās vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku. Vislielākais pieaugums notika laikā no 2010. līdz 2011. gadam, bet no 2012. gada līdz PIP tas sasniedza 3 procentpunktus.
5.4.7. Krājumi
(135)
Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Krājumi
2010
2011
2012
PIP laikā
Krājumi perioda beigās (tonnās)
108 300
151 562
195 351
97 092
Indekss
100
140
180
90
Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no produkcijas
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Indekss
100
142
176
90
Avots: pārbaudītie dati, ko sniedza atlasītie uzņēmumi.
(136)
Krājumi perioda beigās vispirms ievērojami palielinājās 2011. un 2012. gadā (salīdzinājumā ar 2010. gadu) un pēc tam samazinājās par 10 % PIP laikā (salīdzinājumā ar 2010. gadu). Salīdzinājumā ar ražošanas apjomu krājumiem perioda beigās laikā no 2010. gada līdz PIP bija tāda pati dinamika.
5.4.8. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(137)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
10. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
PIP laikā
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Indekss
100
178
150
123
Naudas plūsma (EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Indekss
100
195
191
182
Ieguldījumi (EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Indekss
100
88
78
96
Ienākumi no ieguldījumiem
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Indekss
100
217
190
159
Avots: pārbaudītie dati, ko sniedza atlasītie uzņēmumi.
(138)
Komisija noteica atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.
(139)
Attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte palielinājās no 11,7 % 2010. gadā līdz 14,4 % PIP laikā. Šajā saistībā pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja, lai attiecībā uz mērķa peļņu analīzes nolūkos ņemtu vērā, ka šādā kapitālietilpīgā ražošanas nozarē no ieguldītā kapitāla jāgūst pietiekama peļņa (ROCE), jo to sagaida ieguldītāji. Šo apgalvojumu nevarēja pieņemt, jo mērķa peļņa analīzes nolūkos jāierobežo līdz peļņai, ko Savienības ražošanas nozare varētu gūt normālas konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām.
(140)
Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Naudas plūsma laikā no 2010. gada līdz PIP pieauga par 82 %, lai gan PIP laikā tā bija nedaudz mazāka nekā 2011. un 2012. gadā (attiecīgi par 13 un 5 procentpunktiem mazāka).
(141)
Ieguldījumi samazinājās. Ievērojamāks kritums tika novērots 2011. un 2012. gadā, taču salīdzinājumā ar 2010. gadu PIP laikā tas sasniedza tikai -4 %. Ieguldījumus galvenokārt novirzīja tam, lai nodrošinātu atbilstību arvien stingrākām vides aizsardzības prasībām.
(142)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tai lielā mērā bija tāda pati tendence kā rentabilitātei visā attiecīgajā periodā.
(143)
Izmeklēšanā netika atklāts, ka izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem būtu bijušas kādas grūtības attiecībā uz kapitāla piesaisti.
5.5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(144)
Padomes Regulā (EK) Nr. 661/2008 tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis nerada kaitējumu un galvenais iemesls tik pozitīvam stāvoklim bija tas, ka attiecīgā ražojuma importam no Krievijas bija noteikti antidempinga pasākumi.
(145)
Šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi apstiprina secinājumus, kas izdarīti iepriekšējā izmeklēšanā. No 2010. gada līdz PIP visi ekonomiskie rādītāji bija vienlīdz pozitīvi. Savienības patēriņš samazinājās, un imports no Krievijas pieauga, bet Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt nozīmīgu tirgus daļu un vēl vairāk palielināt savu rentabilitāti, kaut arī peļņa 2012. gadā un PIP laikā bija mazāka nekā 2011. gadā, norādot uz lejupejošu tendenci. Ražošanas izmaksas pieauga galvenokārt sakarā ar gāzes cenu pieaugumu (kas ir galvenā izejviela attiecīgā ražojuma ražošanai), bet pārdošanas cenas arī palielinājās un ļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt pietiekamu rentabilitātes līmeni.
(146)
Kā paskaidrots 119. apsvērumā un tālākajos apsvērumos, nevar paļauties uz datiem par jaudas izmantojumu, lai izdarītu izšķirīgus secinājumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli, un kopumā var secināt, ka Savienības ražošanas nozare ir caurmērā veselīgā stāvoklī un, pateicoties spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, Krievijas AN eksports tai nav nodarījis kaitējumu.
(147)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA un Krievijas iestāžu pārstāvji, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pozitīvais stāvokli, kā arī tā eksports uz trešām valstīm, atbalsta konstatējumu par to, ka būtisks kaitējums nav atkārtojies. Tomēr Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējais pozitīvais ekonomiskais stāvoklis, ieskaitot tā eksporta pārdošanas apjomu uz trešām valstīm, automātiski nenozīmē, ka situācija nākotnē nevarētu mainīties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti.
6. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(148)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu izbeigti, atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam tika analizēta Krievijas eksporta potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.
(149)
Analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības tirgus patēriņa tendencei, neizmantotajai jaudai, tirdzniecības plūsmām un Savienības tirgus pievilcībai, kā arī Krievijas ražotāju cenu noteikšanas praksei.
6.1. Patēriņš Savienībā
(150)
Attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā PIP laikā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem samazinājās par 11 %. Attiecīgā ražojuma patēriņš samazinājās, jo tiek izmantoti citi mēslošanas līdzekļi un lauksaimnieki AN izmanto efektīvāk, kā arī drošuma un drošības apsvērumu dēļ. Tādēļ Savienības ražošanas nozare konkurē ar Krievijas ražojumiem sarūkoša tirgus apstākļos. Tas, savukārt, var radīt lejupvērstu spiedienu uz cenām.
(151)
Pēc informācijas izpaušanas, un kā minēts 109. apsvērumā, RFPA apstrīdēja konstatējumu, ka nākotnē ES gaidāms attiecīgā ražojuma patēriņa kritums. Tomēr ziņojums, uz kuru atsaucās RFPA, liecina par slāpekļa mēslošanas līdzekļu pieprasījuma nelielu atgūšanos, un tas nebūt nenozīmē, ka attiecīgā ražojuma patēriņš būtu palielinājies. Arvien stingrākas vides un drošuma prasības, kas izvirzītas amonija nitrāta uzglabāšanai un izmantošanai, kā arī konkrētu tirgu sasniegtā brieduma pakāpe un arvien efektīvākas izkliedes metodes norāda, ka pat tad, ja mēslošanas līdzekļu (īpaši slāpekļa mēslošanas līdzekļu) patēriņš palielināsies, attiecīgā ražojuma patēriņš paredzamā nākotnē nepalielināsies. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.
6.2. Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas, Savienības tirgus pievilcība un cenu noteikšanas prakse
(152)
PIP laikā Komisija konstatēja,ka Krievijas neizmantotā jauda veido vairāk nekā 16,9 % no visa attiecīgā ražojuma patēriņa Savienībā (skatīt 73.-74. apsvērumu). Šī jauda palielinājās vēl vairāk pēc PIP, un tagad tā varētu būt ap 24,3 % no Savienības patēriņa.
(153)
Ja pasākumu nebūtu, šī neizmantotā jauda, visticamāk, tiktu izmantota, lai lielā daudzumā papildus saražotu AN eksportam uz Savienību. Krievijas ražotāji pusi no savas produkcijas jau eksportē uz trešām valstīm. Gaidāms, ka iekšzemes patēriņš Krievijā nākotnē ik gadu palielināsies par 3 %. Krievijas eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem ir ievērojami zemākas nekā pašreizējās cenas Savienībā. Ja pasākumu izbeigšanas gadījumā cenas Savienības tirgū saglabātos ievērojami augstākā līmenī nekā cenas minēto trešo valstu tirgos, tas Krievijas ražotājus ļoti stimulētu ne tikai izmantot savu neizmantoto jaudu Savienības tirgum, bet uz Savienības tirgu arī novirzīt daļu no sava pašreizējā eksporta uz trešām valstīm.
(154)
Turklāt pastāv ierobežojumi attiecībā uz Krievijas papildu eksportu uz trešām valstīm. Krievijas eksportam nav pieejami daži no potenciāli lielākajiem AN eksporta tirgiem (Ķīna, ASV un Austrālija) (sk. 85. apsvērumu). Gadījumā, ja diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem uz vienu gadu ASV tiks noteikts nulles likmes maksājums (sk. 86. apsvērumu), maz ticams, ka Krievijas eksports būtiski pārorientēsies uz ASV, jo gāzes cenas ASV iekšzemes tirgū ir samazinājušās un, paredzams, saglabāsies zemā līmenī sakarā ar augošo slānekļa gāzes izpēti un spēkā esošajiem slānekļa gāzes eksporta ierobežojumiem, kas vietējās gāzes cenas ASV notur zemā līmenī (skatīt arī 86. apsvērumu). Arī Ķīnas tirgus ir joprojām slēgts AN importam. Gaidāms, ka palielināsies AN patēriņš šā brīža Krievijas eksporta tirgos (galvenokārt Latīņamerikā un īpaši Brazīlijā), bet Krievijas neizmantotā jauda patlaban vairāk nekā divas reizes pārsniedz minētajos tirgos prognozēto patēriņa pieaugumu, un maz ticams, ka šādu gaidāmo patēriņa pieaugumu segs (tikai) Krievijas ražotāji. Vairāki tradicionālie Krievijas eksporta tirgi, piemēram, Ēģipte, Turcija, Peru un Brazīlija, arī veido savu jaudu AN vai citu slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanai (sk. 87. apsvērumu).
(155)
Katrā ziņā Savienības tirgus ir daudz pievilcīgāks nekā Latīņamerikas tirgus ģeogrāfiskā tuvuma un stabilu izplatīšanas kanālu esības dēļ. Patiešām, ievērojami zemākas pārvadājumu izmaksas nodrošinās lielāku peļņu Krievijas eksportētājiem, kuri tad, ja būs izvēles iespējas, dos priekšroku pārdot uz Savienību ar nosacījumu, ka cenu līmenis Savienībā joprojām ir augstāks nekā trešās valstīs.
(156)
Komisija noteica cenu, kas PIP laikā nerada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, summējot ražošanas izmaksas (tās noteica, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kurus snieguši atlasītie Savienības ražotāji 7. tabulā), PVA izmaksas un mērķa peļņu.
(157)
Pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, ko snieguši četri atlasītie Savienības ražotāji, PVA izmaksas ir starp 5 % un 8 % no ražošanas izmaksām un šīs ražošanas nozares mērķa peļņa ir 8 %, kā noteikts iepriekšējā izmeklēšanā (24).
(158)
Pamatojoties uz minētajiem skaitļiem, PIP laikā Savienības ražošanas nozares cena, kas nerada kaitējumu, ir no EUR 257 līdz EUR 264 par tonnu.
(159)
Komisija konstatē, ka viens no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem PIP laikā attiecās cenu saistības, pārdeva attiecīgo ražojumu par cenu, kas ir zemāka par minimālo importa cenu, uz kuru attiecas saistības. Savukārt otra ražotāja eksportētāja, kam cenu saistības noteica tikai uz ierobežotu periodu PIP laikā, pārdošanas cena bija zemāka par minimālo importa cenu. Šādos apstākļos nav skaidrs, kā tie noteiktu savas cenas, ja saistības tiktu izbeigtas kopā ar antidempinga maksājumiem. Tiek arī konstatēts, ka attiecīgie daudzumi minētajiem diviem ražotājiem eksportētājiem PIP laikā nebija ievērojami. Turklāt jāatceras, ka tad, ja pasākumu nebūtu, pārējie Krievijas ražotāji varētu ienākt ES tirgū, palielinot konkurences un cenu spiedienu arī uz diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem PIP laikā bija noteiktas cenu saistības.
(160)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, viens no izšķirīgajiem elementiem ir cenu līmenis, kādā varētu notikt minētais papildu eksports no uzņēmumiem, kam nav noteiktas cenu saistības. PIP laikā Krievijas eksporta cenas uz trešām valstīm bija vidēji EUR 201/par tonnu vai par 34 % zemākas par pašreizējo vidējo cenu, par kādu Savienības ražotāji veic pārdošanu Savienībā. Kā konstatēts 58. apsvērumā, minētās Krievijas eksporta cenas ir noturīgā līmenī. Ja nebūtu noteikti antidempinga pasākumi, iespējams, ka Savienības tirgū ienāktu tāds eksports no Krievijas uzņēmumiem, kam nav noteiktas cenu saistības, kura vidējās cenas būtu zemākas par tādām importa cenām no trešām valstīm un arī zemākas par tādām cenu saistībām atbilstošām Krievijas importa cenām, kas ir starp augstākajām Savienības ražošanas nozares mērķa cenām, kuras nerada kaitējumu. Pretējā gadījumā tie nespētu iegūt papildu tirgus daļu. Pašreizējais cenu līmenis Krievijas importam, kam patlaban piemēro cenu saistības, vienam ražotājam eksportētājam bija viens no augstākajiem to cenu vidū, kas nerada kaitējumu, tādēļ Komisija, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, uzskata, ka šāds papildu imports, iespējams, notiks līmenī, kas rada kaitējumu. Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares pašreizējo peļņas līmeni, šādas cenas varētu apdraudēt Savienības ražošanas nozares spēju gūt tādu normālu peļņu, ar ko tā varētu rēķināties situācijā bez importa par dempinga cenām.
(161)
Pēc informācijas izpaušanas RPFA apgalvoja, ka nav nozīmes salīdzināt Krievijas eksporta cenas uz trešām valstīm ar Savienības cenām, jo būtu jāsalīdzina pārdošana vienos un tajos pašos tirgos, veicot pienācīgu korekciju attiecībā uz maksājumiem, tirdzniecības līmeni utt.
(162)
Šāds apgalvojums nav pieņemams. Komisija neapgalvo, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Krievijas eksporta cenas būtu par 34 % zemākas nekā Savienības cenas. Komisija uzskata, ka tad, ja pasākumu nebūtu, Krievijas eksporta Savienībā cenas būtu zemākas par Savienības ražošanas izmaksām, kam pieskaitīta samērīga peļņas norma, un tādējādi radītu kaitējumu. Krievijas eksportētājiem tomēr pievilcīgāks būtu minētais cenu līmenis, nevis pašreizējais pārdošanas cenas līmenis uz trešo valstu tirgiem. Tādējādi ir ticams, ka tiks novirzītas pašreizējās tirdzniecības plūsmas.
(163)
Izmeklēšana arī parādīja, ka pašreizējās ražošanas izmaksas un līdz ar tām pašreizējā cena, kas nerada kaitējumu, īstermiņā, visticamāk, nesamazināsies, ņemot vērā ražošanas izmaksu kāpumu attiecīgajā periodā (skatīt 7. tabulu). Izmeklēšanā patiešām netika atklāti rādītāji, kas norādītu, ka šī tendence varētu mainīties.
(164)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA uzsvēra, ka dienu pirms informācijas izpaušanas tie iesniedza informāciju par lejupejošām gāzes izmaksām Savienībā. RFPA konkrētāk minēja datus, kas sniegti vadošā mēslošanas līdzekļu tirgus izdevumā, kurā gāzes cenas ES sniegtas, atsaucoties uz cenām Nīderlandes tirgū, kas atspoguļotas Title Transfer Facility (TTF), nevis uz nereprezentatīvajām Waidhaus cenām. RFPA arī pieminēja ASV gāzes cenas un Yara International pārskatu ieguldītājiem par 2014. gada pirmo ceturksni, kurā norādīts, ka uzņēmumam ir ievērojami zemākas gāzes izmaksas.
(165)
Komisija konstatē, ka dažu lauksaimnieku apvienību (skatīt turpmāk 7. iedaļu par Savienības interesēm) iesniegtajā pētījumā par ekonomiskajiem aspektiem norādīts šādi:“… dabasgāzes cenas Savienībā ir augstākas nekā cenas lielākajā daļā citu reģionu, un paredzamā nākotnē gaidāms to kāpums.” Attiecībā uz gāzes izmaksu kritumu, par ko paziņoja Yara International, tas ir atsevišķs gadījums, jo Yara Group ir multinacionāla grupa, kurai ir pieejami vairāki lētas gāzes avoti ārpus Savienības robežām. Citi attiecīgā ražojuma ražotāji, jo īpaši Savienības austrumreģionā, ir atkarīgi no Krievijas gāzes. Tāpēc Komisija joprojām uzskata, ka nav pārliecinošu pierādījumu tam, ka gāzes cenas Savienības ražotājiem tuvākajā nākotnē ievērojami samazināsies.
6.3. Prognozētā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(166)
Ņemot vērā to, Krievijas AN tiktu eksportēts uz Savienības tirgu ievērojamos apjomos un par tādām cenām, kas rada kaitējumu, Savienības ražotāji būtu spiesti samazināt savas cenas, lai saglabātu pārdošanas apjomu un tirgus daļu. AN patiešām ir izejviela, kuras gadījumā konkurence starp dažādiem ražotājiem galvenokārt balstās uz cenu.
(167)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA apgalvoja, ka jāņem vērā iespējamie tirdzniecības tehniskie šķēršļi AN ievešanai no Krievijas uz Savienību, proti, tirdzniecības aizliegums (Vācijā) vai stingri noteikumi par AN uzglabāšanu dažās citās dalībvalstīs. Ciktāl minētie ierobežojumi nediskriminējoši attiecas kā uz eksportētājiem no trešām valstīm, tā Savienības ražotājiem, Komisija uzskata, ka šis apgalvojums būtu jānoraida.
6.4. Secinājumi
(168)
Ņemot vērā izmeklēšanu konstatējumus, neizmantoto jaudu, kas saistīta ar pieticīgo patēriņa pieaugumu Krievijā, ierobežotās spējas palielināt eksportu uz trešām valstīm un Savienības tirgus pievilcību, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, visticamāk, imports no Krievijas atkal būs par dempinga cenām.
(169)
Izmeklēšanā tika turklāt noskaidrots, ka pašlaik Savienības ražošanas nozare ir tādā situācijā, kas nerada kaitējumu. Tomēr nekas neliecina, ka šī pozitīvā situācija būtu ilgtspējīga, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tieši otrādi - pieprasījuma iesniedzēja sniegtā tirgus analīze liecina, ka AN tirgus cenas tagad ir sasniegušas visaugstāko līmeni un uzņēmējdarbības cikla augstāko punktu. Prognozēts, ka tagad uzņēmējdarbības cikls ies lejup un cenas samazināsies. Proti, kopš 2009. gada cenas nepārtraukti palielinājās, bet tagad tās, šķiet, samazinās. Tāpēc cenu un peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza attiecīgajā periodā, paredzamā nākotnē netiks sasniegts. Tomēr ražošanas izmaksas paliks stabilas vai turpinās augt, tādējādi pazeminot Savienības ražošanas nozares peļņas normu. Šajā scenārijā un lejupslīdoša patēriņa apstākļos Savienībā, ievērojams importa par zemākām cenām pieaugums izraisīs spēcīgu spiedienu uz ražošanas nozares pārdošanas cenām un tai radīs būtiskas tirgus daļas zaudējumu. Tas, visticamāk, nenovēršami radīs būtiska kaitējuma atkārtošanos.
(170)
Pēc informācijas izpaušanas RFPA kritizēja Komisijas paļaušanos uz tirgus analīzi, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, un norādīja, ka gaidāmie cenu līmeņi 2017.-2018. gadā būs līdzīgi 2010. gada cenām un pārsniegs iepriekšējo gadu cenas. RFPA vēl norādīja, ka 2010. gadā Savienības ražošanas nozares vidējā rentabilitāte bija lielāka par mērķa peļņu (12,8 % apmērā) un ka Yara International ceturkšņa pārskats 2014. gadam liecina par daudzsološu perspektīvu.
(171)
Termiņbeigu pārskatīšana būtībā ir prognoze, tādēļ ir grūti izdarīt precīzus secinājumus par cenu līmeņu prognozēm 2017. gadā un turpmākajos gados. Neatkarīga tirgus analīze tomēr norāda uz gaidāmu attiecīgā ražojuma cenu līmeņu kritumu nākamo divu gadu laikā. Tas un gaidāmais ražošanas izmaksu pieaugums, visticamāk, samazinās peļņu, ko patlaban gūst Savienības ražošanas nozare. Šāds prognozējošais secinājums paliek spēkā, lai arī PIP laikā un attiecīgajā periodā peļņas līmenis, ko sasniedza Savienības ražošanas nozare, bija augstāks par mērķa peļņu 8 % apmērā, kā konstatēts iepriekšējā izmeklēšanā. Šajā sakarā nebūtisks ir fakts, ka termiņbeigu pārskatīšanā, ar ko tika izbeigti Krievijas izcelsmes urīnvielas importam noteiktie antidempinga pasākumi, netika konstatēta kaitējuma atkārtošanās iespējamība, jo jāvērtē katrs gadījums atsevišķi, kā arī tā īpašie apstākļi. Turklāt Yara International 2014. gada pirmā ceturkšņa prezentācija saviem ieguldītājiem nebija konkrēti par attiecīgo ražojumu, un to nevajadzētu uzskatīt par attiecīgā ražojuma Savienības ražošanas nozares prognozēm. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(172)
Krievijas iestāžu pārstāvji un RFPA apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pozitīvus pierādījumus, kas pamatotu secinājumu par attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām atsākšanos un līdz ar to Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma atkārtošanos, ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti.
(173)
RFPA tāpat apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi cēloņsakarību starp pasākumu izbeigšanu un kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Gluži pretēji -- informācijas dokumentā minētie ārējie faktori (patēriņa samazināšanās, cenu samazināšanās, augošās ražošanas izmaksas, zemais jaudas izmantojums), šķiet, par cēloni tam, ka kaitējums varētu atkārtoties.
(174)
Komisija nepiekrīt šim vērtējumam. Kaitējuma atkārtošanās iespējamību pasākumu izbeigšanas gadījumā galvenokārt apstiprina tas, ka, visticamāk, Krievijas izcelsmes imports par dempinga cenām atsāktos ievērojamā apjomā un ar tādām cenām, kas joprojām būtu rentablas Krievijas eksportētājiem, bet būtu zemākas par Savienības cenām. Komisija, vispārējā novērtējumā norādot uz dažiem ārējiem faktoriem, ir tikai apzinājusi citus faktorus, kas nākamajos gados varētu ietekmēt Savienības tirgu un līdz ar to --Savienības ražošanas nozares stāvokli, bet tas neatspēko secinājumu par to, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā kaitējums, visticamāk, atkārtosies.
7. SAVIENĪBAS INTERESES
(175)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Krieviju vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības interešu analīzi veica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
(176)
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(177)
Sākotnējā izmeklēšanā tika atzīts, ka pasākumu ieviešana nav pretrunā Savienības interesēm. Tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana un pasākumi ir spēkā kopš 1995. gada, analīze tādējādi ļauj novērtēt jebkuru pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi.
(178)
Uz šāda pamata tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.
7.1. Savienības ražošanas nozares intereses
(179)
Spēkā esošie pasākumi ir veicinājuši, ka būtiski samazinājies Krievijas imports par dempinga cenām, un atvieglojuši Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir labā ekonomiskajā stāvoklī, ko parāda nepārtrauktā peļņa. Tomēr ir svarīgi atzīmēt, ka dažu Savienības ražotāju peļņa jau ir ievērojami zemāka par vidējo peļņu, ko gūst Savienības ražošanas nozare, un pat par mērķa peļņu 8 % apmērā.
(180)
Ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, būtu jāsaskaras ar lielāku negodīgu konkurenci, ko rada Krievijas ražotāji. Nav šaubu, ka pasākumu izbeigšanas dēļ to ekonomiskais stāvoklis strauji pasliktinātos. Tāpēc pasākumu izbeigšana nav Savienības ražošanas nozares interesēs.
7.2. Importētāju intereses
(181)
Iepriekšējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana, visticamāk, neradītu būtisku negatīvu ietekmi uz importētāju un lietotāju stāvokli Savienībā. E.F.I.A. pieteicās kā ieinteresētā persona un pieprasīja, lai pasākumi tiktu izbeigti šādu vairāku iemeslu dēļ:
-
pasākumi ir bijuši spēkā jau gandrīz 20 gadus un ir nodrošinājuši Savienības ražotājiem vēlamo aizsardzību,
-
iekšzemes patēriņš Krievijā palielinās, tādēļ nepastāv risks, ka Krievijas ražojumi tiks novirzīti uz Savienību,
-
lietotāju interesēs ir lielāka izvēle, kas iespējama, piekļūstot dažādiem piegādes avotiem.
(182)
Šie apgalvojumi būtu jānoraida. Taisnība, ka Savienības ražošanas nozarei patlaban netiek nodarīts būtisks kaitējums. Taču termiņbeigu pārskatīšanā jāatbild uz to, kas notiktu nākotnē pasākumu izbeigšanas gadījumā. Šajā sakarībā Savienības ražošanas nozares pašreizējie darbības rezultāti var kalpot kā izšķirīgs rādītājs par norisēm nākotnē tikai tik daudz, lai varētu novērtēt kaitējumu neradošu cenu līmeni.
(183)
Importētājiem un tirgotājiem Savienībā ir pieejami vairāki avoti gan Savienībā, gan ārpus tās, tostarp Krievijā. Krievija ir vienīgā valsts, pret kuru ir spēkā pasākumi.
7.3. Lietotāju intereses
(184)
Pieteicās vairākas lietotāju apvienības. Tomēr dažas no tām vienkārši pieprasīja tās atzīt par ieinteresētajām personām un neieņēma konkrētu nostāju jautājumā par Savienības interesēm. Divas valsts apvienības pauda viedokli, ka pēc tam, kad spēkā esošie pasākumi bijuši spēkā tik daudzus gadus, to saglabāšana vairs nav viņu interesēs.
(185)
Minētie iemesli bija šādi:
-
mēslošanas līdzekļi ļoti lielā mērā ietekmē lauksaimnieku ražošanas izmaksas (no 7 % līdz pat 42 % no to mainīgajām izmaksām, atkarībā no kultūru veida),
-
ir iespējams iegādāties mēslošanas līdzekļus par cenu, kas ir aptuveni par 15-20 EUR zemāka nekā Savienības ražotāju cenas,
-
ir iespējams iegūt nedaudz atšķirīgu ražojumu (Krievijā ražotie AN kristāli ir nedaudz mazāka izmēra nekā Savienībā ražotie un tādēļ labāk piemēroti izmantošanai konkrētā ražošanas procesā) un
-
ir pieejami vairāki piegādātāji, kas tādējādi palielina konkurenci un nepieļauj oligopolu un cenu fiksēšanu.
(186)
Šos apgalvojumus nevar pieņemt to pašu iemeslu dēļ, kas minēti 182. un 183. apsvērumā. Komisija nav informēta, ka kāds no Savienības tirgū brīvi konkurējošiem Savienības ražotājiem veiktu konkurenci ierobežojošas darbības.
(187)
Lauksaimnieki nesniedza atbildes uz lietotāja anketas jautājumiem. Tāpēc nevarēja pārbaudīt, kāda ir visu mēslošanas līdzekļu un jo īpaši AN ietekme uz lauksaimnieku ražošanas izmaksām. Tādējādi nevarēja apstiprināt AN zemāko cenu iespējamo ļoti pozitīvo ietekmi uz lauksaimnieku ražošanas izmaksām. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, AN veido tikai aptuveni 21 % no visu slāpekli saturošu mēslošanas līdzekļu (amonija nitrāts, kalcija amonija nitrāts, urīnviela, amonija nitrāta-urīnvielas šķīdums, NPK/NP/NK utt.) (25) kopējā patēriņa Savienībā. Ņemot vērā to, ka ir arī citi mēslošanas līdzekļi (ar augstākiem kālija un fosfāta līmeņiem), aplēsts, ka AN daļa visos mēslošanas līdzekļos, ko izmanto Savienības lauksaimnieki, ir mazāka par 21 %. Līdz ar to ir pamats secināt, ka spēkā esošo pasākumu ietekme uz visiem Savienības lauksaimniekiem kopumā ir nebūtiska.
(188)
Pat ja turklāt varētu šķist, ka lauksaimnieku interesēs ir īstermiņā pieejami lētāki mēslošanas līdzekļi, īstermiņā/vidējā termiņā pastāv iespējamība, ka Savienības ražošanas nozarei tiks atkārtoti radīts kaitējums, tādējādi apdraudot tādu mazāk aizsargāto Savienības ražotāju darbību, kas atrodas atsevišķos Savienības reģionos. Tādēļ nākotnē lietotājiem/lauksaimniekiem būs vēl mazāka piegādātāju izvēle, un tie var kļūt atkarīgi no Krievijas eksporta, kura cenas tādā gadījumā, visticamāk, celsies.
(189)
Viena lietotāju apvienība iesniedza pētījumu, ko izstrādājis neatkarīgs ekonomikas konsultants un saskaņā ar kuru spēkā esošo pasākumu izbeigšana izraisītu mēslošanas līdzekļu cenu kritumu, no kā gūtu labumu Savienības lietotāji, ierobežotu importa apjoma pieaugumu un Savienības ražotajiem radītu nedaudz negatīvu ietekmi, kuru gan kompensētu stabilā peļņas norma, ko tie gūst pašlaik. Tomēr jāatzīmē, ka daži no pieņēmumiem, uz kuriem balstīts minētais ekonomiskais pētījums, neatbilst izmeklēšanas konstatējumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka AN eksporta cena no Krievijas uz trešām valstīm ir zemāka nekā minētajā pētījumā aplēstā cena. Tāpat nebija atbilsmes starp konstatētajām Krievijas jaudas un potenciālā iekšzemes patēriņa vērtībām un tām vērtībām, ko izmantoja, lai modelētu pasākumu atcelšanas ietekmi. Līdz ar to nevar pilnībā paļauties uz pētījuma novērtējumu un uz tā pamataizdarīt izšķirīgus secinājumus.
(190)
Pēc informācijas izpaušanas vairākas lauksaimnieku apvienības pieprasīja, lai tās uzklausītu Komisija, un iesniedza iepriekšējā apsvērumā minētā pētījuma nedaudz pārskatītu redakciju, kurā ņemti vērā dati, kurus Komisija sniegusi informācijas dokumentā.
(191)
Pārskatītais pētījums, šķiet, apstiprina Komisijas pieņēmumu, ka Krievijas eksporta cenas samazinātos līdz aptuvenam Krievijas iekšzemes tirgus cenu līmenim, kas ir EUR 221 par tonnu. Tādēļ Savienības ražotāji būs spiesti samazināt savas cenas, lai nezaudētu tirgus daļu.
(192)
Lauksaimnieku pārstāvji paskaidroja, ka atrodas sarežģītā situācijā, proti, tie konkurē ar trešo valstu lauksaimniecības produktu ražotājiem un salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma Savienības ražotājiem tos neaizsargā antidempinga maksājumi. Pasākumu izbeigšanas gadījumā tie sagaida, ka attiecīgā ražojuma cena samazināsies un negatīvā ietekme uz Savienības ražotājiem tiks kompensēta ar priekšrocībām lauksaimniekiem, kuri kā lietotāji Savienībā nodarbina miljoniem cilvēku. Lauksaimnieku pārstāvji arī norādīja, ka gadījumā, ja attiecīgā ražojuma cena samazinātos, tie iegādātos attiecīgo ražojumu, nevis citus lētākus mēslošanas līdzekļus, kas rada lielāku piesārņojumu, piemēram, urīnviela vai amonija nitrāta-urīnvielas šķīdumi. Tas nāks par labu videi. Tie apgalvoja, ka pasākumu saglabāšanas gadījumā būtu jāaptur to piemērošana (tāpat kā tas tika izdarīts citā izmeklēšanā par silīcijmangāna importu no Ķīnas, Kazahstānas un Ukrainas (26)).
(193)
Komisija rūpīgi apsvēra lauksaimnieku apvienību argumentus. Netiek apstrīdēts, ka Savienības lauksaimniekiem ir pieejams Savienības ražotāju un trešo valstu ražotāju, kuri nav Krievijas ražotāji eksportētāji, ražotais attiecīgais ražojums. Tomēr, kā apstiprinājās 2014. gada 19. jūnijā notikušajā uzklausīšanā, pirmām kārtām nav garantijas, ka sākotnējais iespējamais attiecīgā ražojuma cenas kritums (spēkā esošo pasākumu izbeigšanas gadījumā) ietekmēs galalietotājus, un tas ir pretrunā ekonomikas pētījuma pieņēmumam. Ļoti bieži lauksaimnieki iegādājas attiecīgo ražojumu no izplatītājiem, un viņi pat nav informēti par tā izcelsmi, ja vien tas atbilst viņu prasībām (kristālu vai granulu izmēra ziņā utt.). Tādējādi, ja pasākumi tiktu izbeigti, attiecīgā ražojuma Savienības ražotājiem, visticamāk, tiks atkārtoti nodarīts kaitējums, tomēr nav garantijas, ka lietotāji varētu gūt kādu labumu.
(194)
Antidempinga pasākumi ir noteikti attiecīgā ražojuma importam jau daudzus gadus, lauksaimniekiem neradot nesamērīgas izmaksas, kas varētu apdraudēt to pastāvēšanu. Analizējot Savienības intereses, tika vērtēts pasākumu saglabāšanas samērīgums, ņemot vērā dažādas un reizēm konfliktējošas intereses. Pasākumu saglabāšana ir Savienības ražotāju interesēs, jo to atcelšana apturētu daudzu ražotāju darbību. Komisijai nav pierādījumu, ka lauksaimniekiem pasākumu dēļ rastos nesamērīgas izmaksas, tāpēc samērīguma ziņā Savienības interesēs ir saglabāt pasākumus. Katrā gadījumā lauksaimnieki atzīst, ka viņi dotu priekšroku vairākiem piegādes avotiem un ka Savienības ražošanas nozares izzušana nebūtu to interesēs.
(195)
Visbeidzot, kā minēts 193. apsvērumā, nav pierādījumu, ka pasākumu atcelšana izraisītu AN cenu kritumu, kurš tiktu novirzīts uz lietotājiem un tādējādi liktu AN vietā izvēlēties tādus citus mēslošanas līdzekļus, kuri rada lielāku piesārņojumu. Tāpēc iespējamā pozitīvā ietekme uz vidi nav pamatota. Katrā ziņā iespējamā pozitīvā ietekme uz vidi nebūtu tik liela, ka nonāktu pretrunā Savienības kopējām interesēm saglabāt pasākumus. Attiecībā uz ierosinājumu apturēt attiecīgos pasākumus, tas nav iespējams tāpēc, ka šajā gadījumā nav izpildītas pamatregulas 14. panta 4. punktā iedibinātās juridiskās prasības.
(196)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākumu izbeigšana nav lietotāju interesēs, vai vismaz, ka lietotāju papildu labums neatsvērtu papildu izmaksas, kas tiek radītas Savienības ražošanas nozarei.
7.4. Secinājums par Savienības interesēm
(197)
Ņemot vērā 179.-195. apsvērumu, secināts, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
8. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(198)
Visām ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un konstatējumus, uz kā pamata paredzēja ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Pēc minētās informācijas izpaušanas atklātībā tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtie dokumenti un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(199)
Pēc informācijas izpaušanas viens Krievijas ražotājs, kas nebija iekļauts izlasē, lūdza Komisiju sākt sarunas par cenu saistībām un piedāvāja minimālo cenu un daudzuma ierobežojumu. Tomēr pamatregulā nav juridiska pamata pieņemt saistību piedāvājumu termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā, jo pasākumu veidu nevar mainīt. Šis Krievijas ražotājs varētu pieprasīt starpposma pārskatīšanu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu, ja tas uzskata, ka ir izpildīti nosacījumi šādas pārskatīšanas veikšanai.
(200)
Pēc informācijas izpaušanas Acron Group pieprasīja, lai Komisija izbeigtu procedūru, ciktāl tā attiecas uz Acron Group, jo Acron ir atšķirīgā situācijā salīdzinājumā ar pārējiem Krievijas ražotājiem. Tomēr pārskatīšanas secinājumi norāda uz to, ka Acron ir tādā pašā situācijā kā pārējie Krievijas ražotāji. Turklāt pamatregulas 11. panta 2. punkts nav juridiskais pamats, kas ļautu nošķirt dažādus ražotājus eksportētājus.
(201)
No iepriekšminētā un secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kuri noteikti ar Regulu (EK) Nr. 661/2008, kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 989/2009, būtu jāsaglabā vēl piecus gadus.
(202)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas, kuri patlaban atbilst KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20 un kuru izcelsme ir Krievijā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme ir fiksēta summa, kas precizēta a), b) un c) punktā:
a)
precēm, kuras ražo Open Joint Stock Company (OJSC) “Azot”, Novomoskovsk, Krievija vai Open Joint Stock Company (OJSC) “Nevinnomyssky Azot”, Nevinnomyssk, Krievija un kuras pārdod tieši pirmajam neatkarīgajam pircējam ES, vai kuras pirmajam neatkarīgajam pircējam ES pārdod EuroChem Trading GmbH, Zug, Šveice vai Open Joint Stock Company (OJSC)Mineral and Chemical Company“EuroChem”, Maskava, Krievija vai EuroChem Trading GmbH, Zug, Šveice (Taric papildkods A522);
Ražojuma apraksts
KN kods
Taric kods
Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu)
Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos
3102 30 90
-
32,82
Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no masas
3102 40 90
-
32,82
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas
3102 29 00
10
32,82
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas
3102 60 00
10
32,82
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas
3102 90 00
10
32,82
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas, bez fosfora un kālija
3105 10 00
10
32,82
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas
3105 10 00
20
31,84
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 10 00
30
30,85
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 10 00
40
29,87
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas
3105 10 00
50
28,88
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas
3105 20 10
30
31,84
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 20 10
40
30,85
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 20 10
50
29,87
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas
3105 20 10
60
28,88
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no masas
3105 51 00
10
31,84
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 51 00
20
30,85
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 51 00
30
29,87
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no masas
3105 51 00
40
29,41
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no masas
3105 59 00
10
31,84
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 59 00
20
30,85
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 59 00
30
29,87
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no masas
3105 59 00
40
29,41
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas
3105 90 20
30
31,84
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 90 20
40
30,85
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 90 20
50
29,87
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas
3105 90 20
60
28,88
b)
precēm, ko ražo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Taric papildkods A959):
Ražojuma apraksts
KN kods
Taric kods
Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu)
Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos
3102 30 90
-
47,07
Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no masas
3102 40 90
-
47,07
Antidempinga maksājumu nepiemēro 1. panta 1. punktā minētajām precēm, kuras ražo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat un kuras nav minētas iepriekš tabulā.
c)
visiem pārējiem uzņēmumiem (Taric papildkods A999):
Ražojuma apraksts
KN kods
Taric kods
Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu)
Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos
3102 30 90
-
47,07
Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no masas
3102 40 90
-
47,07
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas
3102 29 00
10
47,07
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas
3102 60 00
10
47,07
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas
3102 90 00
10
47,07
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas, bez fosfora un kālija satura
3105 10 00
10
47,07
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas
3105 10 00
20
45,66
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 10 00
30
44,25
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 10 00
40
42,83
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas
3105 10 00
50
41,42
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas
3105 20 10
30
45,66
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 20 10
40
44,25
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 20 10
50
42,83
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas
3105 20 10
60
41,42
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no masas
3105 51 00
10
45,66
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 51 00
20
44,25
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 51 00
30
42,83
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no masas
3105 51 00
40
42,17
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no masas
3105 59 00
10
45,66
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 59 00
20
44,25
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 59 00
30
42,83
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no masas
3105 59 00
40
42,17
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas
3105 90 20
30
45,66
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas
3105 90 20
40
44,25
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas
3105 90 20
50
42,83
Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas
3105 90 20
60
41,42
3. Gadījumos, kad preces bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc faktiski samaksāto vai maksājamo cenu muitas vērtības noteikšanas nolūkā proporcionāli sadala saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (27) 145. pantu, 2. punktā minēto antidempinga maksājumu procentuāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcijai.
4. Neskarot 1. punktu, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.
5. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Imports, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un kuram rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, no kuriem Komisija ir pieņēmusi saistības un kuru nosaukumi ir norādīti Lēmumā 2008/577/EK, ņemot vērā tā grozījumus, atbrīvo no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar 1. pantu, ja:
-
to ražojuši, transportējuši un rēķinu izrakstījuši tieši minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā, kā arī
-
šādam importam pievienots saistību rēķins, proti, rēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija un deklarācija, kas minēta šīs regulas pielikumā, kā arī
-
muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.
2. Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas:
-
ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka viens vai vairāki minētajā punktā paredzētie nosacījumi nav izpildīti,
-
ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 8. panta 9. punktu Komisija, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Briselē, 2014. gada 23. septembrī