NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 801/2013
ze dne 22. srpna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES (2) stanoví prováděcí opatření, přičemž jedním z prioritních opatření je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(2)
Spotřebou elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře připojených na síť v pohotovostním režimu se zabývala technická, environmentální a ekonomická studie zaměřená na ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, která byla provedena v letech 2006 a 2007. Studie dospěla k závěru, že možnost připojení k síti se má stát běžnou vlastností zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. Regulativní výbor pro ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie doporučil dne 21. června 2008 řešit otázku pohotovostního režimu při připojení na síť samostatně vzhledem k nedostatku údajů v uvedené době.
(3)
Pracovní plán pro ekodesign na období 2009-2011 označil pohotovostní režim při připojení na síť za jednu z priorit. V souladu s tím provedla Komise v letech 2010 a 2011 přípravnou studii za účelem analýzy technických, environmentálních a ekonomických aspektů pohotovostního režimu při připojení na síť. Výsledky studie, která byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Ve studii byla spotřeba elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodaných ve Společenství vztahující se k podmínkám zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť v roce 2010 odhadnuta na 54 TWh, což odpovídá 23 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata žádná zvláštní opatření, zvýší se spotřeba v roce 2020 na 90 TWh. Dospělo se k závěru, že spotřebu elektrické energie související s pohotovostním režimem při připojení na síť lze výrazně omezit. Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu při připojení na síť na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 36 TWh a v roce 2025 ve výši 49 TWh.
(5)
Studie zejména zjistila, že pro dosažení těchto potenciálních úspor má zásadní význam funkce řízení spotřeby elektrické energie, která zařízení ve chvíli, kdy nezajišťuje hlavní funkci, přepne do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť. Uznává se, že zařízení opětovně aktivované vnějším nebo vnitřním signálem může být po omezenou dobu v aktivním režimu nezávisle na své hlavní funkci či funkcích, například pro to, aby bylo možno provést údržbu nebo stažení softwaru. Řízení spotřeby elektrické energie by mělo zajistit, aby se produkt po dokončení těchto úkonů vrátil do stavu pohotovostního režimu při připojení na síť.
(6)
Přípravná studie dospěla k závěru, že u pohotovostního režimu při připojení na síť je třeba rozlišovat požadavky podle míry dostupnosti sítě. Pro tyto účely byl určen omezený počet zařízení HiNA, mezi kterými figuruje router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub a modem, jejichž hlavní funkcí je zpracovávat provoz sítě. Jelikož u těchto zařízení se očekává, že budou reagovat na příchozí provoz okamžitě, stav pohotovostního režimu při připojení na síť se může rovnat klidovému stavu.
(7)
Vzhledem k tomu, že funkce v podmínkách pohotovostního režimu a pohotovostního režimu při připojení na síť jsou vzájemně propojeny a sortiment výrobků je stejný, konzultační fórum o ekodesignu dne 14. září 2011 podpořilo názor, že požadavky na ekodesign, pokud jde o pohotovostní režim při připojení na síť, by měly být stanoveny v aktu, kterým se změní stávající nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).
(8)
Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav a na pohotovostní režim při připojení na síť by měly být přezkoumány společně. Vzhledem k tomu, že datum přezkumu stanovené v nařízení (ES) č. 1275/2008 předchází vstupu v platnost první etapy požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť, datum přezkumu stanovené v nařízení by mělo být o jeden rok odloženo.
(9)
Vzhledem k tomu, že televizní přijímače, které jsou předmětem výrobkově specifického prováděcího opatření pro ekodesign, byly vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, jsou požadavky na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4). V rámci technické, environmentální a ekonomické studie o pohotovostním režimu při připojení na síť byl učiněn odhad, že splnění požadavků na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače by do roku 2020 přineslo úspory přibližně 10 TWh.
(10)
U kávovarů konzultační fóra o ekodesignu (5) dne 16. prosince 2011 a dne 18. dubna 2012 podpořila názor, že by nemělo být přijato výrobkově specifické prováděcí opatření, ale že pro kávovary by měly být jednoznačněji stanoveny požadavky na pohotovostní režim v nařízení (ES) č. 1275/2008.
(11)
Toto nařízení zavádí specifikace pro uplatňování požadavků na řízení spotřeby elektrické energie kávovarů, pokud jde o implicitní dobu, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do pohotovostního režimu / vypnutého stavu.
(12)
Z technické, environmentální a ekonomické studie o kávovarech pro domácnost, provedené v rámci směrnice o ekodesignu, lze dojít k závěru, že omezení implicitní doby, po jejímž uplynutí se kávovary automaticky přepnou do pohotovostního režimu / vypnutého stavu, povede do roku 2020 k dodatečným ročním úsporám více než 2 TWh. Tyto úspory nebyly vzaty v úvahu v rámci úspor předpokládaných v souvislosti s nařízením (ES) č. 1275/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.“
3)
V článku 2 se doplňují tyto nové definice:
„10)
„Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11)
„Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12)
„Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13)
„Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14)
„Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15)
„Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16)
„Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17)
„Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18)
„Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19)
„Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20)
„Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21)
„Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22)
„Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23)
„Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24)
„Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25)
„Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26)
„Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27)
„Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28)
„Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29)
„Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30)
„Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31)
„Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32)
„Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33)
„Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34)
„Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1)
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2)
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3)
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4)
obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5)
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.“
4)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.“
5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“
7)
Příloha II se mění takto:
a)
Bod 2 písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
-
do pohotovostního režimu nebo
-
do vypnutého stavu nebo
-
do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.“
b)
Tento text se vkládá jako nové body 3, 4, 5, 6 a 7:
3. Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i)
tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii)
velkoformátové tiskárny,
iii)
dálkové komunikační systémy,
iv)
stolní počítače typu tenký klient,
v)
pracovní stanice,
vi)
mobilní pracovní stanice,
vii)
malé servery,
viii)
počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i)
velkoformátové tiskárny,
ii)
stolní počítače typu tenký klient,
iii)
pracovní stanice,
iv)
mobilní pracovní stanice,
v)
malé servery,
vi)
počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b)
Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c)
Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.“
c)
Bod 3 se nahrazuje novým bodem 8:
„8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
d)
Bod 4 se nahrazuje novým bodem 9:
„9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
použitá metoda měření,
-
popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
-
sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
-
případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b)
Pro zařízení připojená na síť:
-
počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
-
komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c)
Zkušební parametry pro měření:
-
okolní teplota,
-
zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
-
celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
-
informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d)
Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.“
8)
V příloze III se doplňuje nový text, který zní:
„S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
9)
Za poslední větu přílohy IV se doplňuje nový text, který zní takto:
„Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.“
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Nařízení (ES) č. 642/2009 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové definice, které znějí:
„12)
„sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů);
13)
„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti na televizním přijímači, pomocí něhož lze televizní přijímač dálkově aktivovat;
14)
„televizním přijímačem připojeným na síť“ se rozumí televizní přijímač, který lze připojit k síti a který má jeden nebo více síťových portů;
15)
„dostupností sítě“ se rozumí schopnost televizního přijímače obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál;
16)
„dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo televizní přijímač prostřednictvím sítě;
17)
„pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je televizní přijímač schopen obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;
18)
„televizním přijímačem připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (televizní přijímač s funkcí HiNA) se rozumí televizní přijímač s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem) nebo jejich kombinace;
19)
„routerem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci určuje optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);
20)
„síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci filtruje, přeposílá a distribuuje rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2);
21)
„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, které ve své hlavní funkci poskytuje připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.“
2)
Příloha I se mění takto:
a)
Jako nová část 3 se vkládá tento text, který zní:
„3. SPOTŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU PŘI PŘIPOJENÍ NA SÍŤ
Pro televizní přijímače připojené na síť platí tyto požadavky:
1)
Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení):
Jestliže je televizní přijímač připojený na síť vybaven funkcí pro připojení k bezdrátové síti, musí mít uživatel možnost deaktivovat bezdrátové síťové připojení (bezdrátová síťová připojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro televizní přijímače připojené na síť:
Televizní přijímače připojené na síť jsou vybaveny funkcí s těmito vlastnostmi:
Maximálně po čtyřech hodinách v zapnutém stavu od posledního zásahu uživatele a/nebo změny kanálu se televizní přijímač automaticky přepne ze zapnutého stavu do pohotovostního režimu při připojení na síť nebo do jakéhokoli jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve stavech zajišťujících pohotovostní režim při připojení na síť.
Než se televizní přijímače automaticky přepnou ze zapnutého stavu do příslušných stavů/režimů, na obrazovce se objeví upozornění. Tato funkce je nastavena jako implicitní.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout televizní přijímač do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty televizního přijímače připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
c)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
d)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
2)
Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Televizní přijímač připojený na síť musí splňovat ustanovení části 2 bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
3)
Od 1. ledna 2019:
Na televizní přijímače připojené na síť jiné než zařízení HiNA nebo jiné než televizní přijímače s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 2 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.“
b)
Dosavadní část 3 se označuje jako část 4.
c)
Dosavadní část 4 se označuje jako část 5.
d)
Dosavadní část 5 se označuje jako část 6.
e)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno d) vkládá tento text jako nové písmeno e):
„e)
pro pohotovostní režim při připojení na síť
-
počet a typ síťových portů a, kromě bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na televizním přijímači, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda televizní přijímač odpovídá definici televizního přijímače s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že televizní přijímač není zařízením HiNA nebo televizním přijímačem s funkcí HiNA.“
f)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno e) vkládá tento text jako nové písmeno f):
„f)
pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne televizní přijímač do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie televizního přijímače ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port.
V případě, že nejsou uvedeny žádné informace, televizní přijímač se nepovažuje za televizní přijímač připojený na síť.“
g)
Část 5 bod 1 písm. e) se označuje jako nová část 6 bod 1 písm. g).
h)
V části 5 bodě 2 (nové části 6 bodě 2) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
hodnoty spotřeby elektrické energie pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť vyjádřené ve wattech (W) zaokrouhlené na dvě desetinná místa,“.
3)
V příloze II se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Měření spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu / ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
Měření spotřeby elektrické energie podle přílohy I částí 2 a 3 splňuje všechny tyto podmínky:
spotřeba elektrické energie uvedená v části 2 bodě 1 písm. a) a b), v části 2 bodě 2 písm. a) a b), v části 3 bodě 1 písm. d) a v části 3 bodě 2 písm. c) se zjišťuje spolehlivým, přesným a opakovatelným postupem měření, který zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
4)
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
A. Postup ověřování u požadavků stanovených v částech 1, 2, 4 a 5 přílohy I.
1)
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (7) použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I částech 1, 2, 4 a 5.
Orgány členského státu přezkoušejí jediný televizní přijímač.
Má se za to, že model je v souladu s ustanoveními přílohy I, jestliže:
a)
výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
výsledky pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodu 1 písm. a) a b) a bodu 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
výsledek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo c), přezkoušejí se další tři jednotky stejného modelu.
2)
Poté, co byly přezkoušeny tři další jednotky stejného modelu, se má za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v příloze I, jestliže:
a)
průměrná výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu těchto tří jednotek nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodě 1 písm. a) a b) a bodě 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 2 písm. a) a b) a c), má se za to, že model není v souladu s požadavky.
B. Postup ověřování u požadavků stanovených v části 3 přílohy I
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování dle požadavků stanovených v příloze I části 3 bodě 1 písm. d) a bodě 2 písm. c). Použijí příslušný níže uvedený postup poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze I bodě 2 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
C. Kontrola souladu
Za účelem kontroly souladu s požadavky použijí orgány členských států postup uvedený v příloze II a spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod uvedených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2013.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 801/2013
(2013. gada 22. augusts),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1275/2008 par ekodizaina prasībām attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 642/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām televizoriem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
pēc apspriešanās ar Ekodizaina apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK (2) 16. panta 2. punktā paredzēts, ka ir jāievieš īstenošanas pasākums, un viena no prioritātēm ir samazināt zudumus gatavības režīmā ražojumu grupai.
(2)
Elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja ierīču elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā ir apskatīts 2006./2007. gada pētījumā par zudumiem gatavības un izslēgtā režīmā no tehniskā, vides un ekonomiskā viedokļa. Tajā secināts, ka par parastu mājsaimniecības un biroja ierīču parametru kļūs savienojamība tīklā. Enerģiju patērējošu ražojumu ekodizaina regulatīvā komiteja 2008. gada 21. jūnijā ieteica jautājumu par tīklierosas gatavības režīmu izskatīt atsevišķā procedūrā, jo tobrīd trūka gan datu, gan laika.
(3)
Ekodizaina darba plānā 2009.-2011. gadam tīklierosas gatavības režīms norādīts kā viena no prioritātēm. Tāpēc Komisija 2010./2011. gadā veica priekšizpēti, analizējot tīklierosas gatavības režīma tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām un pusēm no ES un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.
(4)
Pētījumā lēsts, ka Kopienā tirgotu elektrisku un elektronisku mājsaimniecības un biroja ierīču energopatēriņš tīklierosas gatavības režīmā 2010. gadā bija 54 TWh, kas atbilst 23 milj. t CO2 emisiju. Tiek prognozēts, ka 2020. gadā patēriņš sasniegs 90 TWh, ja netiks veikti īpaši pasākumi. Secināts, ka elektroenerģijas patēriņu tīklierosas gatavības režīmā var ievērojami samazināt. Paredzams, ka šī regula palielinās tirgus piesātinātību ar tehnoloģijām, kas uzlabo tīklierosas gatavības režīma energoefektivitāti, tādējādi 2020. gadā nodrošinot ikgadēju elektroenerģijas ietaupījumu aptuveni 36 TWh apmērā, bet 2025. gadā - 49 TWh apmērā salīdzinājumā ar neiejaukšanās scenāriju.
(5)
Konkrēti, pētījumā tika konstatēts, ka jaudas vadības funkcija, kas pārslēdz iekārtu tīklierosas gatavības stāvoklī, tajā laikā nenodrošinot pamatfunkcijas, ir būtiska, lai nodrošinātu iespējamos ietaupījumus. Tiek atzīts, ka iekārta, ko reaktivizē ārējs vai iekšējs trigeris, var būt aktīvā režīmā ierobežotu laiku neatkarīgi no tās pamatfunkcijas(-ām), piemēram, lai būtu iespējama apkalpošana vai programmatūras lejupielāde. Jaudas vadībai būtu jānodrošina, ka pēc uzdevumu izpildes ražojums atgriežas tīklierosas gatavībā.
(6)
Priekšizpētē tika secināts, ka tīklierosas gatavībai ir vajadzīga prasību diferenciācija atkarībā no tīkla pieejamības pakāpes. Šim nolūkam tika noteikts ierobežots skaits HiNA ierīču, starp tām maršrutētājs, tīkla komutators, bezvadu tīkla piekļuves punkts, centrmezgls un modems, kuru galvenais uzdevums ir apstrādāt tīkla datplūsmu. Tā kā tiek paredzēts, ka šīs ierīces nekavējoties reaģēs uz ienākošo datplūsmu, tīklierosas gatavības stāvoklis var būt ekvivalents dīkstāves režīmam.
(7)
Tā kā gan gatavības režīma, gan tīklierosas gatavības režīma funkcijas ir savstarpēji saistītas un aptverto produktu klāsts ir tāds pats, Ekodizaina apspriežu forumā 2011. gada 14. septembrī tika atbalstīta nostāja, ka ekodizaina prasības tīklierosas gatavības režīmam ir jānosaka, grozot Komisijas Regulu (EK) Nr. 1275/2008 (3).
(8)
Prasības gatavības režīmam, izslēgtam režīmam un tīklierosas gatavības režīmam būtu jāpārskata kopā. Tā kā Regulā (EK) Nr. 1275/2008 noteiktais pārskatīšanas datums ir agrāks par datumu, kad spēkā stājas pirmās prasības par tīklierosas gatavību, regulas pārskatīšanas datums būtu jāatliek uz vienu gadu.
(9)
Uz televizoriem attiecas īpašs ekodizaina prasību īstenošanas pasākums, tāpēc uz tiem neattiecināja Regulu (EK) Nr. 1275/2008, un ekodizaina prasības ar televīziju saistītam tīklierosas gatavības režīmam ir iekļautas Komisijas Regulā (EK) Nr. 642/2009 (4). Pētījumā par tīklierosas gatavības režīma tehniskajiem, vides un ekonomiskajiem aspektiem lēsts, ka, televizoru tīklierosas gatavības režīmam piemērojot ekodizaina prasības, līdz 2020. gadam varētu ietaupīt 10 TWh enerģijas.
(10)
Ekodizaina apspriežu forumos (5)2011. gada 16. decembrī un 2012. gada 18. aprīlī tika atbalstīta nostāja, ka attiecībā uz kafijas automātiem nevajadzētu pieņemt īpašu īstenošanas pasākumu, bet gan Regulā (EK) Nr. 1275/2008 izsmeļošāk izklāstīt prasības kafijas automātu gatavības režīmam.
(11)
Ar šo regulu tiek ieviestas specifikācijas, kā prasības par jaudas vadību piemērot kafijas automātiem attiecībā uz noklusējuma aizkaves laiku, pēc kura ierīce automātiski pārslēdzas gatavības/izslēgtā režīmā.
(12)
Saskaņā ar Ekodizaina direktīvu ir veikts pētījums par mājsaimniecības kafijas automātu tehniskajiem, vides un ekonomiskajiem aspektiem, no kura var secināt, ka, samazinot aizkaves laiku, pēc kura kafijas automāti automātiski pārslēdzas gatavības/izslēgtā režīmā, līdz 2020. gadam ik gadu varēs ietaupīt vēl 2 TWh enerģijas. Šie dati nav ņemti vērā Regulas (EK) Nr. 1275/2008 pieņēmumos par iespējamiem ietaupījumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1275/2008
Regulu (EK) Nr. 1275/2008 groza šādi:
1)
regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:
2)
regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
“1. pants
Priekšmets un darbības joma
Šajā regulā noteiktas ekodizaina prasības attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā un tīklierosas gatavības režīmā, lai laistu tirgū elektriskās un elektroniskās mājsaimniecības un biroja iekārtas.
Šī regula neattiecas uz elektriskajām un elektroniskajām mājsaimniecības un biroja iekārtām, kuras laiž tirgū ar zemsprieguma ārējo barošanas avotu to darbināšanai.”;
3)
regulas 2. pantam pievieno šādas definīcijas:
“10.
“Tīkls” ir komunikācijas infrastruktūra, kam piemīt saišu topoloģija, arhitektūra, ieskaitot fiziskos komponentus, organizatoriski principi, komunikācijas procedūras un formāti (protokoli).
11.
“Tīklierosas gatavības režīms” ir stāvoklis, kad iekārta spēj atsākt darboties, kad saņēmusi attālināti ierosinātu trigeri no tīkla savienojuma.
12.
“Attālināti ierosināts trigeris” ir signāls, ko saņem pa tīklu no avota ārpus iekārtas.
13.
“Tīkla pieslēgvieta” (jeb “tīkla ports”) ir tīkla savienojuma vadu vai bezvadu fiziskā saskarne, kura izvietota uz iekārtas un ar kuras palīdzību iekārtu var attālināti aktivizēt.
14.
“Tīkla loģiskā pieslēgvieta” ir tīkla tehnoloģija, kas darbojas fiziskā tīkla pieslēgvietā.
15.
“Tīkla fiziskā pieslēgvieta” ir tīkla pieslēgvietas fiziskais nesējs (aparatūra). Tīkla fiziskā pieslēgvieta var mitināt divas vai vairākas tīkla tehnoloģijas.
16.
“Tīkla pieejamība” ir iekārtas spēja atsākt darboties pēc tam, kad tīkla pieslēgvieta ir uztvērusi attālināti ierosinātu trigeri.
17.
“Tīklā savienojama iekārta” ir iekārta, kas var pieslēgties tīklam un kam ir viena vai vairākas tīkla pieslēgvietas”.
18.
“Tīklā savienojama iekārta ar augstu tīkla izmantojamību” (HiNA iekārta) ir iekārta, kam ir viena vai vairākas šādas pamatfunkcijas (bet ne citas): maršrutētājs, tīkla komutators, bezvadu tīkla piekļuves punkts, centrmezgls, VoIP telefons, videotelefons.
19.
“Tīklā savienojama iekārta ar augstas tīkla izmantojamība funkciju” (iekārta ar HiNA funkciju) ir iekārta, kam ir maršrutētāja, tīkla komutatora, bezvadu tīkla piekļuves punkta funkcijas vai to kombinācija, bet kas nav HiNA iekārta.
20.
“Maršrutētājs” ir tīkla ierīce, kuras primārā funkcija ir izraudzīties datu pārraides optimālo maršrutu. Maršrutētāji pārsūta datu paketes no viena tīkla uz citu, balstoties uz tīkla slāņu informāciju (L3).
21.
“Tīkla komutators” ir tīkla ierīce, kuras primārā funkcija ir kadru filtrēšana, pārsūtīšana un sadale, balstoties uz katra kadra mērķadresi. Visi komutatori darbojas vismaz datu posma slānī (L2).
22.
“Bezvadu tīkla piekļuves punkts” ir ierīce, kuras primārā funkcija ir nodrošināt IEEE 802.11 (Wi-Fi) savienojamību ar vairākiem klientiem.
23.
“Centrmezgls” ir tīkla ierīce ar vairākām pieslēgvietām, ko izmanto, lai savienotu lokālā tīkla segmentus.
24.
“Modems” ir ierīce, kuras primārā funkcija ir pārraidīt un uztvert digitāli modulētus analogos signālus vadu tīklā.
25.
“Drukas iekārta” ir iekārta, kas elektroniski ievadītus datus izvada uz papīra. Drukas iekārtai var būt papildu funkcijas, un to var tirgot kā daudzfunkcionālu ierīci vai ražojumu.
26.
“Lielformāta drukas iekārta” ir drukas iekārta, kas paredzēta drukāšanai uz A2 un lielāka formāta materiāla, tostarp iekārtas, kas paredzētas drukāšanai uz vienlaidu drukas materiāla, kura platums ir vismaz 406 mm.
27.
“Teleklātbūtnes sistēma” ir specializēta augstas izšķirtspējas videokonferenču un sadarbības sistēma, kas ietver lietotāja saskarni, augstas izšķirtspējas videokameru, displeju, skaņas sistēmu un apstrādes funkcijas video un audio kodēšanai un atkodēšanai.
28.
“Sadzīves kafijas automāts” ir nekomerciālai izmantošanai paredzēta kafijas pagatavošanas ierīce.
29.
“Sadzīves filtrētās kafijas automāti” ir sadzīves kafijas automāti, kur kafiju pagatavo ar perkolēšanas paņēmienu.
30.
“Sildelements” ir kafijas automāta detaļa, kas elektroenerģiju pārveido siltumā, lai uzsildītu ūdeni.
31.
“Krūžu sasildīšana” ir uz kafijas automāta novietotu krūžu sasildīšanas funkcija.
32.
“Pagatavošanas cikls” ir process, kas jāpabeidz, lai pagatavotu kafiju.
33.
“Paštīrīšana” ir process, ko kafijas automāts veic, lai iztīrītu tā iekšieni. Šis process var būt vienkārša skalošana vai mazgāšanas process, kurā izmanto īpašas piedevas.
34.
“Atkaļķošana” ir process, ko kafijas automāts veic, lai pilnīgi vai daļēji noņemtu katlakmeni, kas var būt sakrājies tā iekšpusē.
35.
“Vienkāršotais klienta galddators” ir dators, kas primārās funkcionalitātes nodrošināšanai izmanto savienojumu ar attālinātiem skaitļošanas resursiem (piemēram, ar datora serveri, attālinātu darbstaciju) un kam nav ražojumā integrēta rotācijas tipa datu nesēja. Vienkāršotā klienta galddatora galvenajam blokam jābūt paredzētam izmantošanai pastāvīgā atrašanās vietā (piemēram, uz rakstāmgalda), nevis pārvietošanai. Vienkāršotie klienta galddatori spēj izvadīt informāciju vai nu uz ārēja, vai iekšēja displeja, ja tāds ir ietverts ražojumā.
36.
“Darbstacija” ir jaudīgs vienam lietotājam paredzēts dators, ko galvenokārt izmanto grafikas lietojumiem, datorizētajai projektēšanai, programmatūras izstrādei, finanšu un zinātniskiem lietojumiem, kā arī citiem uzdevumiem, kuru izpildei vajadzīga augsta skaitļošanas jauda, un kam ir šādi parametri:
a)
tās vidējais starpatteiču laiks (MTBF) ir vismaz 15 000 stundas;
b)
tai ir kļūdu labošanas kods (ECC) un/vai buferatmiņa;
c)
tai ir trīs no šiem pieciem parametriem:
1)
tai ir papildu barošanas izvads jaudīgas grafikas kartes atbalstam (piemēram, (PCI)-E 6 kontakttapu 12 V papildu barošanas izvads);
2)
papildus grafikas kartes(-šu) kontaktligzdai(-ām) un/vai PCI-X atbalstam uz sistēmas mātesplates ir vismaz × 4 PCI-E kontaktligzda;
3)
tā neatbalsta vienveida atmiņas piekļuves (UMA) grafiku;
4)
tajā ir piecas PCI, PCI-E vai PCI-X spraugas vai vairāk;
5)
tā spēj nodrošināt daudzprocesoru atbalstu diviem vai vairāk centrālajiem procesoriem (jāatbalsta fiziski atsevišķi centrālie procesori/ligzdas, t. i., parametram nav atbilstības, ja ir nodrošināts atbalsts vienam daudzkodolu centrālajam procesoram).
37.
“Mobilā darbstacija” ir jaudīgs, vienam lietotājam paredzēts dators, ko galvenokārt izmanto grafikas lietojumiem, datorizētajai projektēšanai, programmatūras izstrādei, finanšu un zinātniskiem lietojumiem, kā arī citiem uzdevumiem, kuru izpildei vajadzīga augsta skaitļošanas jauda, izņemot spēļu spēlēšanu, un kas tieši paredzēts, lai tas būtu pārnesams un to varētu darbināt ilgāku laiku vai nu ar tiešu savienojumu ar maiņstrāvas barošanas avotu, vai bez tā. Mobilās darbstacijas izmanto integrētu displeju, un tās spēj darboties ar integrētu akumulatoru vai citu pārnesamu barošanas avotu. Lielākajai daļai mobilo darbstaciju ir ārējs barošanas avots, integrēta tastatūra un rādītājierīce.
Mobilajai darbstacijai ir šādi parametri:
a)
tās vidējais starpatteiču laiks (MTBF) ir vismaz 13 000 stundas;
b)
tai ir vismaz viena diskrētā grafikas karte (dGfx), kas atbilst G3 (ar FB datu platumu 128-bit), G4, G5, G6 vai G7 kategorijai;
c)
tā atbalsta triju vai vairāk iekšējās atmiņas ierīču ievietošanu;
d)
tā atbalsta sistēmas atmiņu vismaz 32 GB apmērā.
38.
“Mazserveris” ir datora veids, kurā parasti izmanto galddatora komponentus galddatora korpusā, bet kuru galvenokārt paredzēts lietot kā datu glabāšanas resursdatoru citiem datoriem un kurš ir paredzēts tādiem uzdevumiem kā tīkla infrastruktūras pakalpojumu nodrošināšana un datu/multivides failu mitināšana, un kuram ir šādi parametri:
a)
tam ir pjedestāla tipa, torņa tipa vai cita veida korpuss, kas līdzīgs galddatora korpusam un nodrošina, ka visi datu apstrādes, glabāšanas un tīkla saskarnes komponenti ir ievietoti vienā korpusā;
b)
tas paredzēts ekspluatācijai 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā;
c)
tas galvenokārt ir paredzēts ekspluatācijai vidē ar vairākiem lietotājiem, vienlaikus apkalpojot vairākus caur tīklu pieslēgtus klientdatorus;
d)
ja to laiž tirgū kopā ar operētājsistēmu, šai operētājsistēmai jābūt paredzētai mājas serverim vai mazjaudīga servera lietojumiem;
e)
to tirgū nelaiž ar diskrēto grafikas karti (dGfx), kas atbilst kādai no kategorijām, izņemot G1.
39.
“Datora serveris” ir skaitļošanas ierīce, kas sniedz pakalpojumus un pārvalda tīklā esošos resursus klientierīču, piemēram, galddatoru, piezīmjdatoru, vienkāršoto klienta galddatoru, interneta protokola (IP) tālruņu, vai citu datoru serveru vajadzībām. Datora serveri parasti laiž tirgū izmantošanai datu centros un birojos/uzņēmumos. Datora serverim galvenokārt piekļūst ar tīkla savienojumiem, nevis ar tiešām lietotāju ievadierīcēm, piemēram, tastatūru vai peli.
Datora serverim ir šādi parametri:
a)
tas ir paredzēts, lai atbalstītu datoru serveru operētājsistēmas (OS) un/vai hipervizorus, un tas ir paredzēts lietotāja uzstādītu uzņēmumu lietojumprogrammu palaišanai;
b)
tas atbalsta kļūdu labošanas kodu (ECC) un/vai buferatmiņu (tostarp gan divrindu buferatmiņas moduļus (DIMM), gan platē buferētas konfigurācijas);
c)
tas tiek laists tirgū ar vienu vai vairākiem maiņstrāvas-līdzstrāvas barošanas avotiem;
d)
visiem procesoriem ir piekļuve kopīgotai sistēmas atmiņai, un tie ir neatkarīgi redzami vienai OS vai hipervizoram.”;
4)
regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
“3. pants
Ekodizaina prasības
Ekodizaina prasības, kas attiecas uz elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā un tīklierosas gatavības režīmā, ir izklāstītas II pielikumā.”;
5)
regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
“7. pants
Pārskatīšana
Komisija pārskata šo regulu un pārskatīšanas rezultātus iesniedz Apspriežu forumam ne vēlāk kā 2016. gada 7. janvārī, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Pārskatīšanā jo īpaši aplūkos prasības gatavības/izslēgtam režīmam un tā piemērošanas jomu un prasību piemērotību un līmeni tīklierosas gatavības režīmam attiecībā uz trešo īstenošanas posmu (2019).
Pārskatīšanā cita starpā varētu risināt jautājumu par profesionālo aprīkojumu un izstrādājumiem, kas aprīkoti ar elektromotoriem, kurus darbina ar tālvadību.”;
6)
regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
“8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
II pielikuma 1. punktu piemēro no 2010. gada 7. janvāra.
II pielikuma 2. punktu piemēro no 2013. gada 7. janvāra.
II pielikuma 3. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
II pielikuma 4. punktu piemēro no 2017. gada 1. janvāra.
II pielikuma 5. punktu piemēro no 2019. gada 1. janvāra.
II pielikuma 6. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
II pielikuma 7. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.”;
7)
regulas II pielikumu groza šādi:
a)
2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“d)
visu iekārtu jaudas vadība, izņemot tīklā savienojamas iekārtas
Iekārta nodrošina jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai. Ja iekārta nenodrošina galveno funkciju un ja cits(-i) elektroenerģiju patērējošs(-i) ražojums(-i) nav atkarīgs(-i) no tās funkcijām, tad jaudas vadības funkcija pēc īsākā iespējamā laika posma, kas atbilst iekārtas paredzētajai izmantošanai, automātiski pārslēdz ierīci:
-
gatavības režīmā vai
-
izslēgtā režīmā, vai
-
citā stāvoklī, kas nepārsniedz piemērojamās prasības par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā, kad iekārta ir pieslēgta elektrotīklam.
Jaudas vadības funkcija ir aktivizēta.”;
b)
pievieno šādu 3., 4., 5., 6. un 7. punktu:
3. No 2015. gada 1. janvāra:
a)
Iespēja deaktivizēt bezvadu tīkla savienojumu(-us)
Ikviena tīklā savienojama iekārta, ko var savienot ar bezvadu tīklu, ir tāda, lai lietotājs varētu deaktivizēt bezvadu tīkla savienojumu(-us). Šī prasība neattiecas uz ražojumiem, kam ir viens iekārtas paredzētajam izmantojumam nepieciešams bezvadu tīkla savienojums un nav vadu tīkla savienojuma.
b)
Tīklā savienojamu iekārtu jaudas vadība
Iekārta nodrošina jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, ja vien tas nav neatbilstoši paredzētajai izmantošanai. Ja iekārta nenodrošina galveno funkciju un ja cits(-i) elektroenerģiju patērējošs(-i) ražojums(-i) nav atkarīgs(-i) no tās funkcijām, tad jaudas vadības funkcija pēc īsākā iespējamā laika posma, kas atbilst iekārtas paredzētajai izmantošanai, automātiski pārslēdz ierīci tīklierosas gatavības stāvoklī.
Tīklierosas gatavības režīmā jaudas vadības funkcija var iekārtu automātiski pārslēgt gatavības režīmā, izslēgtā režīmā vai citā stāvoklī, kur netiek pārsniegtas piemērojamās jaudas patēriņa prasības gatavības un/vai izslēgtam režīmam.
Jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir pieejama visām tīklā savienojamas ierīces tīkla pieslēgvietām.
Jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir aktivizēta, ja vien visas tīkla pieslēgvietas nav deaktivizētas. Ja visas tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas, jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija tiek aktivizēta, kad tiek aktivizēta kāda no tīkla pieslēgvietām.
Noklusējuma laika periods, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēdz iekārtu tīklierosas gatavības režīmā, nepārsniedz 20 minūtes.
c)
Tīklā savienojama iekārta ar vienu vai vairākiem gatavības režīmiem atbilst prasībām par šo (šiem) gatavības režīmu(-iem), kad visas tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
d)
Tīklā savienojama iekārta, kas nav HiNA iekārta, atbilst 2. punkta d) apakšpunkta prasībām, kad visas tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
e)
Elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā
HiNA iekārtas vai iekārtas ar HiNA funkciju elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 12,00 W.
Citas tīklā savienojamas iekārtas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 6,00 W.
Patēriņa limiti, kas norādīti e) apakšpunktā, neattiecas uz:
i)
drukas iekārtām, kurām pievadītā nominālā jauda ir lielāka par 750 W;
ii)
lielformāta drukas iekārtām;
iii)
teleklātbūtnes sistēmām;
iv)
vienkāršotajiem klienta galddatoriem;
v)
darbstacijām;
vi)
mobilajām darbstacijām;
vii)
mazserveriem;
viii)
datoru serveriem.
4. No 2017. gada 1. janvāra:
Papildus 3. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām piemēro šādus noteikumus:
a)
Tīklā savienojama iekārta, kam ir viens vai vairāki gatavības režīmi, atbilst šā (šo) gatavības režīma(-u) prasībām, kad visas vadu tīkla pieslēgvietas ir atvienotas un visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
b)
Tīklā savienojama iekārta, kas nav HiNA iekārta, atbilst 2. punkta d) apakšpunkta prasībām, kad visas vadu tīkla pieslēgvietas ir atvienotas un visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
c)
Elektroenerģijas patēriņš “tīklierosas gatavības” režīmā:
HiNA iekārtas vai iekārtas ar HiNA funkciju elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 8,00 W.
Citas tīklā savienojamas iekārtas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 3,00 W.
Patēriņa limiti, kas norādīti c) apakšpunktā, neattiecas uz:
i)
lielformāta drukas iekārtām;
ii)
vienkāršotajiem klienta galddatoriem;
iii)
darbstacijām;
iv)
mobilajām darbstacijām;
v)
mazserveriem;
vi)
datoru serveriem.
5. No 2019. gada 1. janvāra:
Papildus 3. punkta a) un b) apakšpunktā un 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajām prasībām tīklā savienojamām iekārtām, izņemot HiNA iekārtas un citas iekārtas ar HiNA funkcijām, piemēro šādu noteikumu:
Tīklā savienojamas iekārtas, kas nav HiNA iekārta vai iekārta ar HiNA funkciju, elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 2,00 W.
6. No 2015. gada 1. janvāra:
Kafijas automātiem aizkaves laiks, pēc kura ražojums automātiski pārslēdzas kādā no II pielikuma 2. punkta d) apakšpunkta režīmiem un stāvokļiem, ir šāds:
-
sadzīves filtrētās kafijas automātiem ar izolētu kafijas krūzi - ne vairāk kā piecas minūtes pēc pēdējā pagatavošanas cikla pabeigšanas vai 30 minūtes pēc atkaļķošanas vai paštīrīšanas procesa pabeigšanas,
-
sadzīves filtrētās kafijas automātiem ar neizolētu kafijas krūzi - ne vairāk kā 40 minūtes pēc pēdējā pagatavošanas cikla pabeigšanas vai 30 minūtes pēc atkaļķošanas vai paštīrīšanas procesa pabeigšanas,
-
sadzīves kafijas automātiem, kas nav filtrētās kafijas automāti, ne vairāk kā 30 minūtes pēc pēdējā pagatavošanas cikla vai ne vairāk kā 30 minūtes pēc sildelementa aktivizēšanas, vai ne vairāk kā 60 minūtes pēc krūžu sasildīšanas funkcijas aktivizēšanas, vai ne vairāk kā 30 minūtes pēc atkaļķošanas vai paštīrīšanas procesa pabeigšanas, ja vien nav iedarbojies brīdinājuma signāls, pēc kura lietotājam ir jāiejaucas, lai novērstu iespējamus bojājumus vai negadījumu.
Līdz minētajam datumam II pielikuma 2. punkta d) apakšpunktā izklāstītās ekodizaina prasības nepiemēro.
7. Prasības par informāciju par ražojumiem
No 2015. gada 1. janvāra uz tīklā savienojamām iekārtām ražotāju brīvpiekļuves tīmekļa vietnē redzamā vietā norāda šādu informāciju:
a)
katram gatavības režīmam un/vai izslēgtam režīmam, un tīklierosas gatavības režīmam, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju:
-
elektroenerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz vienam ciparam aiz komata,
-
laika periods, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēdz iekārtu gatavības un/vai izslēgtā, un/vai tīklierosas gatavības režīmā;
b)
ražojuma elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavībā, ja visas vadu tīkla pieslēgvietas ir pievienotas un visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir aktivizētas;
c)
norādījumi par to, kā aktivizēt un deaktivizēt bezvadu tīkla pieslēgvietas.
Ražojuma elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavībā, kas minēts b) apakšpunktā, un norādījumi, kas minēti c) apakšpunktā, jāiekļauj arī lietošanas pamācībā.”;
c)
3. punktu aizstāj ar jaunu 8. punktu:
“8. Mērījumi
Elektroenerģijas patēriņu, kas minēts 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 2. punkta a) un b) apakšpunktā, 3. punkta e) apakšpunktā, 4. punkta c) apakšpunktā un 5. punktā, un 6. punktā minētos aizkaves laikus nosaka ar ticamu, precīzu un atveidojamu mērīšanas procedūru, kas ņem vērā vispāratzītos jaunākos sasniegumus.”;
d)
4. punktu aizstāj ar jaunu 9. punktu:
“9. Ražotāju sniegtā informācija
Atbilstības novērtējuma nolūkā saskaņā ar 4. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:
a)
par katru gatavības un/vai izslēgtu režīmu:
-
elektroenerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz vienam ciparam aiz komata,
-
izmantotā mērījumu metode,
-
apraksts par to, kā iekārtas režīms izvēlēts vai programmēts,
-
darbību secība, lai nonāktu līdz stāvoklim, kurā iekārta automātiski pārslēdz režīmus,
-
piezīmes par iekārtas darbību, piemēram, informācija par to, kā lietotājam pārslēgt ierīci tīklierosas gatavības stāvoklī,
-
vajadzības gadījumā - noklusējuma laiks, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēgusi iekārtu attiecīgajā mazjaudas režīmā vai stāvoklī;
b)
par tīklā savienojamām iekārtām:
-
tīkla pieslēgvietu skaits un tips, un - izņemot bezvadu tīkla pieslēgvietas - pieslēgvietu atrašanās vieta iekārtā; it īpaši norāda, ja viena un tā pati tīkla fiziskā pieslēgvieta ir piemērota diviem vai vairāk tīkla pieslēgvietu tipiem,
-
vai pirms piegādes ir deaktivizētas visas tīkla pieslēgvietas,
-
vai iekārta uzskatāma par HiNA iekārtu vai par iekārtu ar HiNA funkciju; ja informācija nav sniegta, uzskata, ka iekārta tāda nav,
un par katru tīkla pieslēgvietas tipu:
-
noklusējuma laiks, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēdz iekārtu tīklierosas gatavības režīmā,
-
trigeris, ko izmanto, lai reaktivizētu iekārtu,
-
(maksimālās) veiktspējas specifikācijas,
-
iekārtas (maksimālais) elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, ja attālinātai aktivizēšanai izmanto tikai šo pieslēgvietu,
-
komunikācijas protokols, kuru iekārta izmanto.
Ja informācija nav sniegta, uzskata, ka iekārta nav tīklā savienojama iekārta, izņemot tad, ja tai ir maršrutētāja, tīkla komutatora, bezvadu tīkla piekļuves punkta (kas nav terminālis), centrmezgla, modema, VoIP telefona, videotelefona funkcijas;
c)
testa parametri mērījumiem:
-
apkārtējās vides temperatūra,
-
testa spriegums (V) un frekvence (Hz),
-
elektroapgādes sistēmas summārie harmoniskie kropļojumi,
-
informācija un dokumentācija par elektriskajos testos izmantotajiem instrumentiem, konfigurāciju un strāvas slēgumiem;
d)
par iekārtas parametriem, kas ir būtiski, lai novērtētu atbilstību 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām vai attiecīgi 2. punkta c) un/vai d) apakšpunktā un/vai 3. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, tostarp, lai novērtētu laiku, kas vajadzīgs, lai automātiski sasniegtu gatavības vai izslēgtu režīmu vai citu stāvokli, kas nepārsniedz piemērojamās prasības par elektroenerģijas patēriņu izslēgtā režīmā un/vai gatavības režīmā.
Jo īpaši (attiecīgā gadījumā) sniedz tehnisko pamatojumu, ka 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības vai 2. punkta c) un/vai d) apakšpunktā un/vai 3. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības neatbilst ierīces paredzētajam izmantojumam. Nepieciešamību uzturēt vienu vai vairākus tīkla savienojumus vai gaidīt attālināti ierosinātu trigeri neuzskata par tehnisku pamatojumu atbrīvojumam no 2. punkta d) apakšpunkta prasībām gadījumā, ja ražotājs iekārtu nav definējis kā tīklā savienojamu iekārtu.”;
8)
regulas III pielikumam pievieno šādu tekstu:
“Attiecībā uz II pielikuma 2. punkta d) apakšpunktā izklāstītajām prasībām dalībvalstu iestādes izmanto iepriekš minēto piemērojamo procedūru, lai mērītu elektroenerģijas patēriņu pēc tam, kad jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir automātiski pārslēgusi iekārtu attiecīgajā režīmā vai stāvoklī.
Attiecībā uz II pielikuma 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta a) apakšpunktā izklāstītajām prasībām dalībvalstu iestādes izmanto iepriekš minēto piemērojamo procedūru pēc tam, kad attiecīgi deaktivizētas un/vai atvienotas visas iekārtas tīkla pieslēgvietas.
Veicot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK (6) 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru attiecībā uz II pielikuma 3. un 4. punktā noteiktajām prasībām.
Dalībvalstu iestādes testē vienu iekārtu šādā veidā.
Ja iekārtai saskaņā ar tās tehnisko dokumentāciju ir viena tipa tīkla pieslēgvieta un ja ir pieejamas divas vai vairākas šāda tipa pieslēgvietas, pēc nejaušības principa izvēlas vienu no šīm pieslēgvietām un to pievieno pienācīgam tīklam, ievērojot pieslēgvietas specifikācijā norādītos maksimālos parametrus. Ja ir vairākas viena tipa bezvadu tīkla pieslēgvietas, ja iespējams, citas bezvadu tīkla pieslēgvietas deaktivizē. Ja, verificējot II pielikuma 3. punkta prasības, ir vairākas viena tipa bezvadu tīkla pieslēgvietas, pārējās tīkla pieslēgvietas deaktivizē, ja iespējams. Ja ir pieejama tikai viena tīkla pieslēgvieta, to pievieno attiecīgam tīklam, ievērojot pieslēgvietas specifikācijā norādītos maksimālos parametrus.
Iekārtu ieslēdz. Kad iekārta ieslēgtā režīmā darbojas pareizi, tai ļauj nonākt tīklierosas gatavības režīmā un mēra elektroenerģijas patēriņu. Tad iekārta pa tīkla pieslēgvietu saņem attiecīgu trigeri, un tiek pārbaudīts, vai iekārta ir reaktivizēta.
Ja ierīcei saskaņā ar tehnisko dokumentāciju ir vairāk nekā viena tipa tīkla pieslēgvietas, sekojošo procedūru atkārto katram tīkla pieslēgvietu tipam. Ja ir pieejamas divas vai vairākas viena tipa tīkla pieslēgvietas, izlases kārtā izraugās vienu pieslēgvietu no katru tipa un to savieno ar atbilstīgo tīklu, ievērojot maksimālos parametrus pieslēgvietas specifikācijā.
Ja ir pieejama tikai viena kāda konkrēta veida tīkla pieslēgvieta, to savieno ar atbilstīgo tīklu, ievērojot maksimālos parametrus pieslēgvietas specifikācijā. Bezvadu pieslēgvietas, kuras neizmanto, tiek deaktivizētas, ja iespējams. Ja verificē II pielikuma 3. punktā izklāstītās prasības, vadu tīkla pieslēgvietas, kuras neizmanto, tiek deaktivizētas, ja iespējams.
Iekārtu ieslēdz. Kad iekārta ieslēgtā režīmā darbojas pareizi, tai ļauj nonākt tīklierosas gatavības režīmā un mēra elektroenerģijas patēriņu. Tad iekārta pa tīkla pieslēgvietu saņem attiecīgu trigeri, un tiek pārbaudīts, vai iekārta ir reaktivizēta. Ja vienu tīkla fizisko pieslēgvietu izmanto divu vai vairāk tipu tīkla (loģiskās) pieslēgvietas, šo procedūru atkāro katrai tīkla loģiskajai pieslēgvietai, kamēr pārējās tīkla loģiskās pieslēgvietas ir loģiski atvienotas.
Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja katra pieslēgvietas tipa testēšanas rezultāti nepārsniedz robežvērtību par vairāk kā 10 %.
Pretējā gadījumā testē vēl trīs ierīces. Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja katra pieslēgvietas tipa testēšanas vidējais rezultāts pēdējos trīs testos nepārsniedz robežvērtību par vairāk kā 10 %.
Pretējā gadījumā uzskata, ka modelis ir neatbilstīgs.
Dalībvalsts iestādes iesniedz testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc lēmuma par modeļa neatbilstību pieņemšanas.
Papildus iepriekš izklāstītajai procedūrai dalībvalstu iestādes izmanto vispāratzītas, mūsdienīgas mērījumu metodes un procedūras, pēc kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp metodes, kas noteiktas dokumentos, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
9)
aiz regulas IV pielikuma pēdējā teikuma pievieno šādu tekstu:
“Tīklierosas gatavības režīms: 3 W - HiNA iekārtām; 1 W vai mazāk - iekārtām, kas nav HiNA iekārtas.”
2. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 642/2009
Regulu (EK) Nr. 642/2009 groza šādi:
1)
regulas 2. pantam pievieno šādas definīcijas:
“12.
“Tīkls” ir komunikācijas infrastruktūra, kam piemīt saišu topoloģija, arhitektūra, ieskaitot fiziskos komponentus, organizatoriski principi, komunikācijas procedūras un formāti (protokoli).
13.
“Tīkla pieslēgvieta” ir tīkla savienojuma vadu vai bezvadu fiziskā saskarne, kas izvietota uz televizora, ar kuras palīdzību televizoru var attālināti aktivēt.
14.
“Tīklā savienojams televizors” ir televizors, kas var pieslēgties tīklam un kam ir viena vai vairākas tīkla pieslēgvietas;
15.
“Tīkla pieejamība” ir televizora spēja atsākt darboties pēc tam, kad tīkla pieslēgvieta ir uztvērusi attālināti ierosinātu trigeri.
16.
“Attālināti ierosināts trigeris” ir signāls, ko saņem pa tīklu no avota ārpus televizora.
17.
“Tīklierosas gatavības režīms” ir stāvoklis, kad televizors spēj atsākt darboties, kad saņēmis attālināti ierosinātu trigeri no tīkla savienojuma.
18.
“Tīklā savienojams televizors ar augstas tīkla izmantojamības funkciju (televizors ar HiNA funkciju) ir televizors, kam ir maršrutētāja, tīkla komutatora, bezvadu tīkla piekļuves punkta (kas nav terminālis) funkcijas vai to kombinācija.
19.
“Maršrutētājs” ir tīkla ierīce, kuras primārā funkcija ir izraudzīties datu pārraides optimālo maršrutu. Maršrutētāji pārsūta datu paketes no viena tīkla uz citu, balstoties uz tīkla slāņu informāciju (L3).
20.
“Tīkla komutators” ir tīkla ierīce, kuras primārā funkcija ir kadru filtrēšana, pārsūtīšana un sadale, balstoties uz katra kadra mērķadresi. Visi komutatori darbojas vismaz datu posma slānī (L2).
21.
“Bezvadu tīkla piekļuves punkts” ir ierīce, kuras primārā funkcija ir nodrošināt IEEE 802.11 (Wi-Fi) savienojamību ar vairākiem klientiem.”;
2)
regulas I pielikumu groza šādi:
a)
Pievieno šādu tekstu kā jaunu 3. punktu:
“3. ELEKTROENERĢIJAS PATĒRIŅŠ TĪKLIEROSAS GATAVĪBAS REŽĪMĀ
Uz tīklā savienojamiem televizoriem attiecas šādas prasības:
1.
No 2015. gada 1. janvāra:
a)
Iespēja deaktivizēt bezvadu tīkla savienojumu(-us)
Tīklā savienojams televizors, ko var savienot ar bezvadu tīklu, ir tāds, lai lietotājs varētu deaktivizēt bezvadu tīkla savienojumu(-us). Šī prasība neattiecas uz ražojumiem, kam ir viens iekārtas paredzētajam izmantojumam nepieciešams bezvadu tīkla savienojums un nav vadu tīkla savienojuma.
b)
Tīklā savienotu televizoru jaudas vadība
Tīklā savienoti televizori nodrošina šāda veida funkciju:
Pēc ne vairāk kā 4 stundām aktīvajā režīmā pēc pēdējās lietotāja darbības un/vai kanāla maiņas televizors no aktīvā režīma automātiski pārslēdzas tīklierosas gatavības vai jebkurā citā stāvoklī, kas nepārsniedz piemērojamās elektroenerģijas patēriņa prasības attiecībā uz nosacījumiem, kas nodrošina tīklierosas gatavību.
Pirms automātiskas pārslēgšanās no aktīvā režīma uz attiecīgo stāvokli/režīmiem televizori rāda brīdinājuma ziņojumu. Šī funkcija ir iestatīta pēc noklusējuma.
Tīklierosas gatavības režīmā jaudas vadības funkcija var televizoru automātiski pārslēgt gatavības režīmā, izslēgtā režīmā vai citā stāvoklī, kur netiek pārsniegtas piemērojamās jaudas patēriņa prasības izslēgtam un/vai gatavības režīmam.
Jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir pieejama visām tīklā savienojamu televizoru tīkla pieslēgvietām.
Jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija ir aktivizēta, ja vien visas bezvadu tīkla pieslēgvietas nav deaktivizētas. Ja visas tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas, jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija tiek aktivizēta, kad tiek aktivizēta kāda no tīkla pieslēgvietām.
c)
Tīklā savienojams televizors ar vienu vai vairākiem gatavības režīmiem atbilst prasībām par šo (šiem) gatavības režīmu(-iem), kad visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
d)
Elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā
Televizora ar HiNA funkciju elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā televizoru pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 12,00 W.
Televizora bez HiNA funkcijas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā televizoru pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 6,00 W.
2.
No 2017. gada 1. janvāra:
Papildus 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām piemēro šādus noteikumus:
a)
Tīklā savienojams televizors, kam ir viens vai vairāki gatavības režīmi, atbilst šo gatavības režīmu prasībām, kad visas vadu pieslēgvietas ir atvienotas un visas bezvadu pieslēgvietas ir deaktivizētas.
b)
Tīklā savienojams televizors atbilst 2.2. punkta d) apakšpunkta prasībām, kad visas tīkla pieslēgvietas ir atvienotas un visas bezvadu tīkla pieslēgvietas ir deaktivizētas.
c)
Elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā
Televizora ar HiNA funkciju elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 8,00 W.
Televizora bez HiNA funkcijas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā televizoru pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 3,00 W.
3.
No 2019. gada 1. janvāra:
Papildus 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajām prasībām tīklā savienojamiem televizoriem, izņemot HiNA iekārtas un televizorus ar HiNA funkcijām, piemēro šādus noteikumus:
Televizora bez HiNA funkcijas elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, nepārsniedz 2,00 W.”;
b)
3. punkts kļūst par 4. punktu;
c)
4. punkts kļūst par 5. punktu;
d)
5. punkts kļūst par 6. punktu;
e)
5.1. punktā (jaunajā 6.1. punktā) aiz d) apakšpunkta pievieno jaunu e) apakšpunktu:
“e)
tīklierosas gatavības režīms:
-
tīkla pieslēgvietu skaits un tips, un - izņemot bezvadu tīkla pieslēgvietas - pieslēgvietu atrašanās vieta televizorā; it īpaši norāda, ja viena un tā pati fiziskā tīkla pieslēgvieta ir piemērota vairākiem tīkla pieslēgvietu tipiem,
-
vai pirms piegādes ir deaktivizētas visas tīkla pieslēgvietas,
-
vai televizors uzskatāms par televizoru ar HiNA funkciju; ja informācija nav sniegta, uzskata, ka televizors nav HiNA iekārta vai televizors ar HiNA funkciju.”;
f)
5.1. punktā (jaunajā 6.1. punktā) aiz e) apakšpunkta pievieno jaunu f) apakšpunktu:
“f)
katrs tīkla pieslēgvietas tips:
-
noklusējuma laiks, pēc kura jaudas vadības funkcija vai līdzīga funkcija automātiski pārslēdz televizoru tīklierosas gatavības režīmā,
-
trigeris, ko izmanto, lai reaktivizētu iekārtu,
-
(maksimālās) veiktspējas specifikācijas,
-
televizora (maksimālais) elektroenerģijas patēriņš tīklierosas gatavības režīmā, kurā iekārtu pārslēdz ar jaudas vadības funkciju vai līdzīgu funkciju, ja attālinātai aktivizēšanai izmanto tikai šo pieslēgvietu.
Ja informācija nav sniegta, uzskata, ka televizors nav tīklā savienojams televizors.”;
g)
5.1. punkta e) apakšpunkts kļūst par 6.1. punkta g) apakšpunktu;
h)
5.2. punkta (jaunā 6.2. punkta) otro ievilkumu aizstāj ar šādu:
“-
katrs gatavības un/vai izslēgts režīms un tīklierosas gatavības režīms - elektroenerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz diviem cipariem aiz komata;”;
3)
II pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Elektroenerģijas patēriņa mērījumi gatavības/izslēgtā režīmā un tīklierosas gatavības režīmā
Elektroenerģijas patēriņu, kas minēts I pielikuma 2. un 3. daļā, mēra, izpildot visus šādus nosacījumus:
Elektroenerģijas patēriņu, kas minēts 2.1. punkta a) un b) apakšpunktā, 2.2. punkta a) apakšpunktā, 2.2. punkta b) apakšpunktā, 3.1. punkta d) apakšpunktā un 3.2. punkta c) apakšpunktā, nosaka ar ticamu, precīzu un atveidojamu mērīšanas procedūru, kas ņem vērā vispāratzītos jaunākos sasniegumus.”;
4)
III pielikumu aizstāj ar šādu:
“III PIELIKUMS
VERIFIKĀCIJAS PROCEDŪRA
A. I pielikuma 1., 2., 4. un 5. daļā noteikto prasību verifikācijas procedūra
1.
Veicot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK (7) 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru attiecībā uz I pielikuma 1., 2., 4. un 5. daļā noteiktajām prasībām.
Dalībvalstu iestādes testē vienu televizoru.
Uzskata, ka konkrētais modelis atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām, ja:
a)
aktīvajā režīmā elektroenerģijas patēriņš piemērojamo robežvērtību, kas noteikta I pielikuma 1. daļas 1. un 2. punktā, nepārsniedz vairāk kā par 7 %, kā arī
b)
izslēgtā režīmā/gatavības režīmā rezultāti piemērojamās robežvērtības, kas noteiktas I pielikuma 2. daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a) un b) apakšpunktā, nepārsniedz vairāk kā par 0,10 vatiem, kā arī
c)
maksimālā spilgtuma attiecība, kas noteikta I pielikuma 5. daļā, nav mazāka par 60 %.
Ja testā neiegūst 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētos rezultātus, testē vēl trīs tā paša modeļa televizorus.
2.
Pēc vēl trīs tā paša modeļa televizoru testēšanas uzskata, ka modelis atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām, ja:
a)
pēdējo to trīs televizoru vidējais rezultāts, kas testēti elektroenerģijas patēriņa noteikšanai aktīvajā režīmā, nepārsniedz I pielikuma 1. daļas 1. un 2. punktā noteikto piemērojamo robežvērtību vairāk kā par 7 %, kā arī
b)
pēdējo to trīs televizoru vidējais rezultāts, kas testēti elektroenerģijas patēriņa noteikšanai izslēgtā/gatavības režīmā, nepārsniedz I pielikuma 2. daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās piemērojamās robežvērtības vairāk kā par 0,10 vatiem, kā arī
c)
pēdējo trīs televizoru maksimālā spilgtuma attiecība, kas noteikta I pielikuma 5. daļā, nav mazāka par 60 %.
Ja 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie rezultāti netiek iegūti, uzskata, ka modelis neatbilst prasībām.
B. I pielikuma 3. daļā noteikto prasību verifikācijas procedūra
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstu iestādes piemēro šādu verifikācijas procedūru attiecībā uz attiecīgi I pielikuma 3. daļas 1. punkta d) apakšpunktā un 2. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām. Izmanto minēto piemērojamo procedūru pēc tam, kad attiecīgi deaktivizētas un/vai atvienotas visas iekārtas tīkla pieslēgvietas.
Dalībvalstu iestādes testē vienu televizoru šādā veidā.
Ja televizoram saskaņā ar tā tehnisko dokumentāciju ir viena tipa tīkla pieslēgvieta un ja ir pieejamas vairākas šāda tipa pieslēgvietas, pēc nejaušības principa izvēlas vienu no šīm pieslēgvietām un to pievieno attiecīgam tīklam, ievērojot pieslēgvietas specifikācijā norādītos maksimālos parametrus. Ja ir vairākas viena tipa bezvadu tīkla pieslēgvietas, ja iespējams, citas bezvadu tīkla pieslēgvietas deaktivizē. Ja, verificējot I pielikuma 2. punkta prasības, ir vairākas viena tipa bezvadu tīkla pieslēgvietas, pārējās tīkla pieslēgvietas deaktivizē, ja iespējams. Ja ir pieejama tikai viena tīkla pieslēgvieta, to pievieno attiecīgam tīklam, ievērojot pieslēgvietas specifikācijā norādītos maksimālos parametrus.
Iekārtu ieslēdz. Kad iekārta ieslēgtā režīmā darbojas pareizi, tai ļauj nonākt tīklierosas gatavības režīmā un mēra elektroenerģijas patēriņu. Tad televizors pa tīkla pieslēgvietu saņem attiecīgu trigeri, un tiek pārbaudīts, vai televizors ir reaktivizēts.
Ja televizoram saskaņā ar tehnisko dokumentāciju ir vairāk nekā viena tipa tīkla pieslēgvietas, sekojošo procedūru atkārto katram tīkla pieslēgvietu tipam. Ja ir pieejamas divas vai vairākas viena tipa tīkla pieslēgvietas, izlases kārtā izraugās vienu pieslēgvietu no katra tipa un to savieno ar atbilstīgo tīklu, ievērojot maksimālos parametrus pieslēgvietas specifikācijā.
Ja ir pieejama tikai viena kāda konkrēta veida tīkla pieslēgvieta, to savieno ar atbilstīgo tīklu, ievērojot maksimālos parametrus pieslēgvietas specifikācijā. Bezvadu pieslēgvietas, kuras neizmanto, tiek deaktivizētas, ja iespējams. Ja verificē II pielikuma 3. punktā izklāstītās prasības, vadu tīkla pieslēgvietas, kuras neizmanto, tiek deaktivizētas, ja iespējams.
Iekārtu ieslēdz. Kad iekārta ieslēgtā režīmā darbojas pareizi, tai ļauj nonākt tīklierosas gatavības režīmā un mēra elektroenerģijas patēriņu. Tad televizors pa tīkla pieslēgvietu saņem attiecīgu trigeri, un tiek pārbaudīts, vai televizors ir reaktivizēts.
Ja vienu tīkla fizisko pieslēgvietu izmanto divu vai vairāk tipu tīkla (loģiskās) pieslēgvietas, šo procedūru atkāro katrai tīkla loģiskajai pieslēgvietai, kamēr pārējās tīkla loģiskās pieslēgvietas ir loģiski atvienotas.
Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja katra pieslēgvietas tipa testēšanas rezultāti nepārsniedz robežvērtību par vairāk kā 7 %.
Pretējā gadījumā testē vēl trīs ierīces. Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām, ja katra pieslēgvietas tipa testēšanas vidējais rezultāts pēdējos trīs testos nepārsniedz robežvērtību par vairāk kā 7 %.
Pretējā gadījumā uzskata, ka modelis ir neatbilstīgs.
Dalībvalsts iestādes sniedz testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc lēmuma par modeļa neatbilstību pieņemšanas.
C. Atbilstības pārbaude
Lai pārbaudītu atbilstību prasībām, dalībvalstu iestādes izmanto II pielikumā norādīto procedūru un mūsdienīgas mērīšanas metodes un procedūras, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp metodes, kas norādītas dokumentos, kuru atsauces numuri šajā nolūkā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 22. augustā