PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/83
(2015. gada 21. janvāris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1187/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes mononātrija glutamāta importam.
(2)
Noteiktie pasākumi bija procentuālais maksājums 39,7 % apmērā, izņemot Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) un Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.
(4)
Pieprasījumu iesniedza Ajinomoto Foods Europe SAS (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma.
(5)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 29. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Paralēla antidempinga izmeklēšana
(7)
Komisija tajā pašā dienā paziņoja par antidempinga izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importu Savienībā (5).
(8)
Minētajā izmeklēšanā Komisija 2014. gada augustā ar Regulu (ES) Nr. 904/2014 (6) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam (“pagaidu regula”). Pagaidu pasākumi tika noteikti uz sešiem mēnešiem.
(9)
Abas paralēlās izmeklēšanas aptvēra vienu un to pašu (pārskatīšanas) izmeklēšanas periodu un vienu un to pašu attiecīgo periodu, kā norādīts 10. apsvērumā.
5. Izmeklēšana
Laikposmi, ko aptvēra pārskatīšanas izmeklēšana
(10)
Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2010. gada 1. aprīļa līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”) (7).
Izmeklēšanā un atlasē iesaistītās personas
(11)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī eksportējošās valsts pārstāvjiem.
(12)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(13)
Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(14)
Lai Komisija varētu lemt, vai attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot reprezentatīvu izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju. Tā kā tikai divi ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza Komisijai prasīto informāciju, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.
(15)
Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā lūdza pieteikties visus nesaistītos importētājus un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju.
(16)
Pieteicās četrpadsmit nesaistīti importētāji. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem mononātrija glutamātu no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neimportēja. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.
Anketas un pārbaude
(17)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.
(18)
Anketas tika nosūtītas abiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri pieteicās, vienīgajam Savienības ražotājam un 33 identificētiem lietotājiem Savienībā.
(19)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no vienīgā Savienības ražotāja, no viena tirgotāja un no pieciem lietotājiem. Neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza.
(20)
Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.
Ražotājs Savienībā
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija
Lietotāji
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nīderlande
-
Unilever, Rotterdam, Nīderlande
Informācijas izpaušana
(21)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai galīgais antidempinga maksājums ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam tiktu saglabāts. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. To piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(22)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, ĶTR izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG ir nopērkams dažāda izmēra iepakojumos, sākot no patērētājiem paredzētām 0,5 g paciņām līdz 1 000 kg liela izmēra iepakojumiem. Mazākos iepakojumus mazumtirgotāji pārdod privātiem patērētājiem, bet lielākie iepakojumi pa 20 kg un vairāk paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Turklāt pastāv atšķirīgas tīrības pakāpes. Tomēr MNG īpašības nav atšķirīgas atkarībā no iepakojuma lieluma vai tīrības pakāpes.
(23)
Pārsvarā to ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi).
(24)
Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un MNG, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū attiecīgajā valstī, MNG, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū, un MNG, ko ražo un pārdod abu iespējamo analogo valstu tirgos (Taizemē un Indonēzijā), ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi.
(25)
Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Iepriekšējas piezīmes
(26)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika izvērtēts, vai pašlaik tiek veikts dempings un vai, beidzoties esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
(27)
Kā minēts 18. un 19. apsvērumā, lai gan anketas tika nosūtītas abiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri pieteicās atlases procesā, neviens no tiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti.
(28)
ĶTR iestādes un ĶTR ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, tika informēti par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.
(29)
Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši, uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un pieejamo statistiku, proti, Eurostat un ĶTR eksporta datubāzes datiem.
2. Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
a) Analogā valsts
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Šim nolūkam bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).
(31)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par iespējami piemērotu analogo valsti uzskata Taizemi vai Indonēziju, un aicināja personas sniegt piezīmes. Taizeme bija analogā valsts sākotnējā izmeklēšanā (8). Šajā izmeklēšanā tika ierosināta Indonēzija, jo, kā minēts 7. apsvērumā, vienā datumā ar šo pārskatīšanas izmeklēšanu tika sākta paralēla antidempinga izmeklēšana attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes MNG importu Savienībā (9). Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota analogā valsts, jo Taizemes ražotājs, kurš sadarbojās, ietilpst tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt tika norādīts, ka Taizemes tirgū nav konkurences un ka Taizemes iekšzemes tirgū tiek pārdoti tikai mazie iepakojumi mazumtirdzniecības līmenī, kamēr eksports no ĶTR uz Savienību esot liela izmēra iepakojumā vai nefasēts un paredzēts rūpnieciskai izmantošanai.
(32)
Komisija lūdza sniegt informāciju vairāk nekā pieciem zināmiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Taizemē. Tikai viens ražotājs Taizemē pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šis ražotājs bija tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs. Pretēji tam, ko apgalvo ieinteresētā persona, dalība tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs, automātiski nenozīmē, ka normālā vērtība nav uzticama. Attiecīgā ieinteresētā persona arī nepaskaidroja, kā šī saistība būtu varējusi ietekmēt normālo vērtību Taizemes iekšzemes tirgū. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.
(33)
Kā minēts 24. apsvērumā, izmeklēšanā apstiprinājās, ka MNG, ko ražo un pārdod Taizemes iekšējā tirgū, ir tādas pašas tehniskās, fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi kā ražojumam, kuru ražo un uz Savienību eksportē ĶTR ražotāji eksportētāji. Turklāt ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Taizemes tirgū. Visbeidzot, Taizemē pastāv ievērojama konkurence starp vairākiem iekšzemes ražotājiem un importu no citām trešām valstīm, tostarp ĶTR. Turklāt, pretēji apgalvotajam, izmeklēšana apliecināja, ka iekšzemes pārdošana Taizemē notiek gan ar nefasētu ražojumu, gan mazumtirdzniecībā. Tādēļ arguments, ka Taizeme minēto iemeslu dēļ nebūtu piemērota analogās valsts izvēle, būtu jānoraida.
(34)
Indonēzijas ražotāji eksportētāji piekrita, ka to datus, kas tika sniegti 7. apsvērumā minētajā paralēlajā izmeklēšanā, izmanto arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Kā minēts 24. apsvērumā, izmeklēšanā apstiprinājās, ka MNG, ko ražo un pārdod Indonēzijas iekšējā tirgū, ir tādas pašas tehniskās, fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi kā ražojumiem, kurus ražo un uz Savienību eksportē ĶTR ražotāji eksportētāji. Turklāt saskaņā ar pieejamo informāciju ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Indonēzijas tirgū. Visbeidzot, Indonēzijā pastāv ievērojama konkurence starp vairākiem iekšzemes ražotājiem un importu no citām trešām valstīm, tostarp ĶTR. Turklāt izmeklēšana apliecināja, ka iekšzemes pārdošana Indonēzijā notiek gan ar nefasētu ražojumu, gan mazumtirdzniecībā.
(35)
No minētā izriet, ka abas valstis - Taizeme un Indonēzija - potenciāli ir piemērotas analogās valsts izvēlei. Tomēr, ņemot vērā, ka no paralēlajai izmeklēšanai pakļautajiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem saņemtā informācija bija daudz detalizētāka nekā informācija no vienīgā Taizemes ražotāja, kurš sadarbojās, Komisija uzskatīja par piemērotāku par analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu izvēlēties Indonēziju.
b) Normālā vērtība
(36)
No Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem saņemtā informācija tika izmantota par pamatu normālās vērtības noteikšanai ĶTR ražotājiem eksportētājiem.
(37)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tika konstatēts, ka visiem ražotājiem iekšzemes pārdošanas apjoms Indonēzijā ir reprezentatīvs. Tad tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par veiktu parastā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru.
(38)
Tā kā tika konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjomi ir bijuši pietiekami un pārdošana veikta parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība tika balstīta uz faktisko iekšzemes cenu, kas tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
c) Eksporta cena
(39)
Ņemot vērā sadarbības trūkumu no ĶTR ražotāju eksportētāju puses, eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojās uz pieejamajiem faktiem.
(40)
Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz statistiku (proti, Eurostat), šo cenu aprēķinot kā vidējo svērto vērtību.
d) Salīdzinājums un korekcijas
(41)
Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī. Ja tas bija nepieciešams godīgam salīdzinājumam, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz kravas pārvadājuma izmaksām, ievērojot Indonēzijas ražotāju eksportētāju normālās vērtības korekcijas, kuras tika veiktas paralēlajā izmeklēšanā, kas minēta pagaidu regulas 41. apsvērumā.
(42)
Turklāt kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir salīdzinošas izmaksu priekšrocības iepretim Taizemes ražotājiem saistībā ar ražošanas procesu (vertikālā integrācija), izejmateriālu cenu attīstību un enerģijas patēriņu. Tā kā par analogo valsti tika izmantota Indonēzija, šis arguments nebija svarīgs. Kā norādīts 34. apsvērumā, MNG ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Indonēzijas tirgū. Jāpiezīmē, ka visi MNG ražotāji visā pasaulē izmanto līdzīgas ražošanas metodes. MNG ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi).
e) Dempinga starpība
(43)
Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka eksports no ĶTR ir galvenokārt nefasēts, kamēr iekšzemes pārdošana Taizemē notiek galvenokārt mazumtirdzniecībā. Tādēļ tika apgalvots, ka dempinga starpība būtu jāaprēķina, pamatojoties vienīgi uz nefasēta ražojuma pārdošanu. Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, nebija nekādas informācijas par ĶTR eksporta pārdošanas nosacījumiem, tirdzniecības līmeni vai iepakojumu.
(44)
Turklāt, tā kā par analogo valsti tika izmantota Indonēzija, šis arguments nebija svarīgs. Jebkurā gadījumā - neatkarīgi no tā, vai iekļauj, vai neiekļauj pārdošanu mazumtirdzniecībā, salīdzinājums visos gadījumos liecināja par ievērojamām dempinga starpībām, kā norādīts 47. apsvērumā.
(45)
Tāpat Komisija aprēķināja dempinga starpības, pamatojoties uz analogajā valstī noteikto normālo vērtību. Salīdzinājums liecināja par ievērojamām dempinga starpībām, kā norādīts 47. apsvērumā.
(46)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, nebija iespējams noteikt no ĶTR eksportēto ražojumu veidus. Tādēļ nebija iespējams veikt salīdzinājumu pa ražojuma veidiem. Tā vietā, kā paskaidrots 39. un 40. apsvērumā, salīdzinājumam bija jāizmanto eksporta cenas statistikas dati.
(47)
Tādējādi vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, visos gadījumos pārsniedza 25 %.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
a) Ievadpiezīme
(48)
Pēc tam, kad tika noteikta dempinga esība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tika izmeklēta dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti, un tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR; Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no ĶTR.
b) Importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas
(49)
Kā norādīts 81. apsvērumā, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā pieauga par 65 %, bet tirgus daļa attiecīgi pieauga par 68 %. Tomēr, neraugoties uz šo pieaugumu relatīvā izteiksmē, ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa absolūtā izteiksmē visā attiecīgajā periodā saglabājās zemā līmenī.
(50)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, importa cenas tika noteiktas pēc Eurostat datiem. Vidējās importa cenas no ĶTR no 2010./2011. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā par 20 %, kā norādīts 84. apsvērumā, un tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija dempinga cenas. Tāpat tika konstatēts, ka tās bija vidēji par vairāk nekā 10 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, skatot bez antidempinga maksājumiem.
c) Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR
(51)
Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. Tā kā šie dati nav publiski pieejami, Komisija tos salīdzināja ar citiem publiski pieejamiem avotiem, tostarp rakstiem presē, kas iekļauti ieinteresētajām personām pieejamo dokumentu kopumā. Pamatojoties uz šo informāciju, ĶTR ir pasaulē lielākā MNG ražotāja, un tās ikgadējā ražošanas jauda un ikgadējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. 2012. gadā MNG ražošanas jauda bija robežās no 3,5 līdz 4 miljoniem tonnu, kamēr MNG ražošanas apjoms bija robežās no 2,5 līdz 3 miljoniem tonnu. Tādējādi 2012. gadā neizmantotā ražošanas jauda bija robežās no 600 000 līdz 900 000 tonnu.
(52)
Tā paša avota dati liecina, ka MNG ražošanas jauda un ražošanas apjoms ĶTR līdz 2017. gadam turpinās pieaugt, jo ĶTR palielinās pieprasījums pēc MNG.
(53)
ĶTR valdība ar Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (RITM) starpniecību 2011. gadā sāka īstenot vispārēju stratēģiju ar nolūku likvidēt novecojušas un neefektīvas ražotņu tehnoloģijas 19 būtiskās ražošanas nozarēs Ķīnā, tostarp MNG ražošanas nozarē. Tā rezultātā ĶTR ir ievērojami samazinājies MNG ražotāju skaits. Pamatojoties uz to, kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražošanas jauda ĶTR neesot palielinājusies. Izmeklēšana, balstoties uz pieprasījumā ietverto informāciju un rakstiem presē, apliecināja, ka lielākie uzņēmumi ir palielinājuši savu jaudu. Tādējādi MNG ražošanas jauda ĶTR kopumā ir palielinājusies, tādēļ ieinteresētās personas apgalvojums būtu jānoraida.
(54)
Turklāt, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, MNG krājumi ĶTR pēdējos gados ir pastāvīgi pieauguši un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā divas reizes pārsniedz Savienības patēriņu. Kāda ieinteresētā persona apgalvoja - tā kā informācija par iespējamo krājumu pārpalikumu nav darīta pieejama nekonfidenciālajos dokumentos, ieinteresētās personas to nevarēja pārbaudīt un to nevajadzētu ņemt vērā. Turklāt tika apgalvots, ka krājumu pārpalikums šķiet neiespējams, ņemot vērā to, ka ĶTR valdība ir samazinājusi jaudu. Attiecībā uz to jānorāda, ka ieinteresētā persona nesniedza nekādus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Turklāt, kā jau paskaidrots iepriekš 27. apsvērumā, ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 19. panta 3. punktu Komisija var neņemt vērā konfidenciāli sniegtu informāciju, ja netiek sniegts arī tās jēgpilns nekonfidenciāls kopsavilkums, tomēr fakts, ka šāds kopsavilkums nav iesniegts vispār, automātiski nenozīmē, ka konfidenciāli sniegtā informācija būtu jānoraida. Lai arī visus pieprasījuma elementus nebija iespējams pārbaudīt, salīdzinot tos ar citiem avotiem, tostarp arī informāciju par ĶTR krājumiem, šajā gadījumā sniegtā informācija tomēr tika uzskatīta par pamatotu un pareizu, jo tā kopumā atbilda pieprasījuma iesniedzēja sniegtajai informācijai, kuru bija iespējams salīdzināt ar citiem avotiem. Turklāt, tā kā kopējais ražošanas apjoms ĶTR pieauga, kā norādīts 51. apsvērumā, krājumu pārpalikums nebija vienīgais elements, kas pamato secinājumu, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda. Turklāt Komisija, kad vien tas bija iespējams, pārbaudīja informāciju, salīdzinot ar citiem pieejamajiem avotiem, piemēram, preses rakstiem, un jebkādu informāciju izmantoja vienīgi tad, kad bija pārliecinājusies, ka tā ir pamatota un pietiekami uzticama. Līdz ar to šis arguments būtu jānoraida.
(55)
Pēc informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona norādīja, ka Komisija savus konstatējumus neesot balstījusi uz faktiem, kā to prasa PTO Antidempinga nolīguma (10) 11. panta 3. punkts, bet gan vienīgi uz pieņēmumiem. Šī persona no jauna atkārtoja savus apgalvojumus par iespējamo jaudas samazināšanos un neizmantoto jaudu Ķīnā.
(56)
Kā minēts 27. apsvērumā, izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs, tādēļ Komisijai savos konstatējumos bija jābalstās uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Kā norādīts arī 29. un 51. apsvērumā, izmantota tika galvenokārt informācija, kuru savā pieprasījumā bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, to pēc iespējas pārbaudot, salīdzinot ar citu informāciju. Tā kā minētā informācija bija vienīgā pieejamā uzticamā informācija, apgalvojums par konstatējumu balstīšanu vienīgi uz pieņēmumiem tika noraidīts.
(57)
Tika izskatīta arī attiecīgās ieinteresētās personas sniegtā informācija. Tomēr ieinteresētā persona sniedza pretrunīgu informāciju attiecībā uz pieejamo jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnā. Piemēram, pretēji tam, ko šī persona apgalvoja, sniegtajai informācijai pievienotie pierādījumi liecina par Ķīnas MNG ražošanas jaudas palielinājumu nevis samazinājumu. Tas atbilst Komisijas konstatējumiem, kas izklāstīti 53. apsvērumā. Tāpēc minētās personas apgalvojums, ka kopējā jauda ĶTR, iespējams, samazināsies, tika noraidīts.
(58)
Tādēļ tiek secināts, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kura varētu tikt izmantota ievērojamam papildu eksporta apjomam uz Savienību, kā paskaidrots 61. un 62. apsvērumā, ja antidempinga pasākumi beigtos.
d) Savienības tirgus pievilcība
(59)
Sakarā ar spēkā esošajiem pasākumiem attiecīgajā periodā Savienības tirgū nonāca tikai neliela ĶTR eksporta daļa. Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienība ĶTR ražotājiem eksportētājiem nebūs pievilcīgs tirgus, jo paredzams, ka MNG pieprasījums Āzijā un citās jaunietekmes ekonomikās, tostarp ĶTR, palielināsies. Tāpat šī persona apgalvoja - tā kā ĶTR ražojumu cenu līmenis uz citām trešām valstīm vidēji būs līdzīgs ĶTR eksporta cenu līmenim uz Savienību vai augstāks par to, ĶTR ražotājiem eksportētājiem nebūs nekāda stimula palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu.
(60)
Lai gan izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR eksporta cenas uz trešām valstīm vidēji ir nedaudz augstākas nekā eksporta cenas uz Savienību, tas, ļoti iespējams, var būt saistīts ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji eksporta cenas uz Savienību ir samazinājuši spēkā esošā antidempinga maksājuma rezultātā. Tādēļ tas obligāti nenorāda uz iespējamo cenu līmeni, ja pasākumi beigtos. Gluži pretēji - ievērojot spēkā esošo antidempinga pasākumu līmeni, ĶTR ražotāji eksportētāji varētu palielināt savas eksporta cenas, joprojām saglabājot dempinga cenas, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.
(61)
Pat ja paredzams, ka iekšzemes patēriņš ĶTR un patēriņš citur Āzijā un citos jaunietekmes tirgos pieaugs, ražošanas jaudas pārpalikuma līmenis ĶTR norāda, ka pastāv ievērojams stimuls meklēt alternatīvus tirgus, lai šo jaudas pārpalikumu absorbētu.
(62)
Tāpat Komisija ņēma vērā iespējamo pasākumu noteikšanu pret MNG eksportu no ĶTR uz Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”) pēc paralēlas antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas, ko pret ĶTR saistībā ar šo pašu ražojumu veic ASV iestādes. ASV iestādes tiešām 2014. gada 26. novembrī noteica galīgus antidempinga pasākumus. Četriem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika noteiktas individuālas likmes 20,09 % apmērā, bet atlikušais maksājums tika noteikts 39,03 % apmērā. Tādējādi ļoti iespējams, ka ĶTR eksporta piekļuve ASV tirgum ievērojami samazināsies un iespējams, ka liels daudzums ĶTR izcelsmes MNG tiktu novirzīts uz Savienības tirgu, sevišķi, ja vienlaikus beigtos Savienības pasākumi. Saistībā ar to jānorāda, ka 2013. gadā no ĶTR uz ASV tika eksportētas apmēram 26 600 tonnas MNG, kas atbilst ievērojamai daļai Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(63)
Turklāt gan Savienības ražošanas nozares vidējā cena, gan Indonēzijas ražotāju eksportētāju vidējā importa cena Savienībā, kā konstatēts paralēlajā izmeklēšanā atbilstīgi pagaidu regulas 61. un 80. apsvērumam, ir augstāka par ĶTR vidējām importa cenām uz Savienību bez antidempinga maksājumiem un par ĶTR vidējām importa cenām uz citām trešām valstīm. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, šī analīze ir veikta, balstoties uz pieejamo informāciju, proti, ĶTR eksporta datubāzi. ĶTR eksportētāju cenu noteikšanas stratēģija liecina, ka gadījumā, ja antidempinga pasākumi beigtos, Savienība būtu pievilcīgs tirgus ĶTR eksportētājiem, jo viņi varētu palielināt savas eksporta cenas uz Savienību.
(64)
Tāpat arī pieaugošā ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, liecina, ka ĶTR ražotāji eksportētāji joprojām ir ieinteresēti Savienības tirgū. Pamatojoties uz novēroto cenu līmeni, Savienības MNG tirgus patiešām joprojām ir pievilcīgs ĶTR eksportam. Ja pasākumi tiktu atcelti, šī interese, iespējams, vēl palielinātos.
(65)
Pēc informācijas izpaušanas minētā ieinteresētā persona no jauna atkārtoja apgalvojumus par MNG iekšzemes pieprasījuma palielināšanos ĶTR, par nelielajiem eksporta apjomiem no ĶTR uz Savienību, par to tirgus daļu un par ĶTR izcelsmes MNG augstākajām cenām uz citām trešām valstīm salīdzinājumā ar Savienību. Minētā persona norādīja, ka šie elementi Komisijas analīzē neesot ņemti vērā.
(66)
Vispirms, nav pamatots apgalvojums, ka nav ņemta vērā ĶTR ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas dinamika, pieaugošais iekšzemes pieprasījums pēc MNG Ķīnā, nelielie ĶTR eksporta apjomi uz Savienību, tirgus daļa, kā aprakstīts 49. apsvērumā, un ĶTR cenu līmenis uz Savienību un citām trešām valstīm. Šie elementi tika analizēti, kā liecina 49. līdz 64. apsvērums, un attiecīgie secinājumi tika izpausti ieinteresētajām personām. Otrkārt, šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus jaunus pierādījumus, pamatojot savus apgalvojumus, papildus tiem elementiem, kurus Komisija bija noskaidrojusi izmeklēšanā.
(67)
Visbeidzot, ieinteresētā persona iebilda pret Komisijas novērtējumu 62. apsvērumā, proti, ka eksports no ĶTR varētu tikt novirzīts no ASV uz Savienību sakarā ar ASV iestāžu noteiktajiem antidempinga pasākumiem pret MNG eksportu no ĶTR uz ASV.
(68)
Tomēr, kā jau paskaidrots 62. apsvērumā, jānorāda - ja pasākumi Savienībā beigtos, tā kā pret MNG eksportu no ĶTR uz ASV ir noteikti antidempinga pasākumi, ir iespējams, ka ĶTR eksports tiks novirzīts uz Savienības tirgu.
(69)
Tādējādi attiecīgie šīs personas apgalvojumi tiek noraidīti.
4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(70)
Iepriekš aprakstītā analīze liecina, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām Savienības tirgū turpinājās ar ievērojamām dempinga starpībām. Ņemot vērā konstatējumus par ievērojamo ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu un iespējamību, ka eksports ievērojamā apjomā un par dempinga cenām tiktu novirzīts uz Savienības tirgu, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, dempinga turpināšanās iespējamība ir liela.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(71)
Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja viens Savienības ražotājs. Tas veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(72)
Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, visi rādītāji, kas saistīti ar konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jānorāda diapazonā.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(73)
Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no ĶTR un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza 7. apsvērumā minētajā paralēlajā antidempinga izmeklēšanā iesaistītie Indonēzijas ražotāji eksportētāji.
(74)
Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgie KN kodi Eurostat aptver arī tādus ražojumus, kuri nav attiecīgais ražojums, un tādēļ ĶTR izcelsmes importa apjomā var tikt iekļauta arī glutamīnskābe un tās sāļi. Tomēr, tā kā importa dati no Eurostat iegūti atbilstīgi Taric (Eiropas Savienības integrētā tarifa) kodiem, tie aptver vienīgi attiecīgo ražojumu, tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(75)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka ne visam ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam MNG ir tāda tīrības pakāpe, kāda Savienībā tiek prasīta pārtikas piedevām, un apšaubīja, ka tas tiek attiecīgi atspoguļots ĶTR izcelsmes importa apjomā. Kā norādīts 22. apsvērumā, šī izmeklēšana attiecas uz visiem MNG veidiem neatkarīgi no to tīrības pakāpes, tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(76)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņa Savienībā dinamika bija šāda.
1. tabula
Patēriņš Savienībā (t)
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Indekss (2010./2011. finanšu gads = 100)
100
87
93
98
Avots: Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.
(77)
Patēriņš Savienībā 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal nedaudz palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 2 %. Patēriņa samazinājums 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu Savienības tirgū, ko ietekmēja ražošanas apjoma samazinājums tajā pašā periodā (sk. 100. apsvērumu). Kopējais imports tajā pašā periodā saglabājās līdzīgā līmenī. Patēriņa pieaugumu 2012./2013. finanšu gadā gandrīz pilnībā sekmēja kopējā importa pieaugums, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās gandrīz tajā pašā līmenī. Visbeidzot, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal samazinājās, importa apjoms, īpaši no Indonēzijas, ievērojami pieauga (sk. 88. apsvērumu).
(78)
Kāda ieinteresētā persona norādīja, ka patēriņa dinamikas apraksts neesot pilnīgs, jo tajā nav ņemts vērā, ka Vjetnamas izcelsmes MNG importu aizstāja Indonēzijas izcelsmes imports un ka lietotāji tādējādi vairs negaidīja turpmāku cenu kāpumu un samazināja savus krājumus. Lai gan MNG imports no citām trešām valstīm, tostarp no Vjetnamas, attiecīgajā periodā tiešām samazinājās, bet imports no Indonēzijas palielinājās, tas neietekmē patēriņa Savienībā dinamiku kopumā. Tāpat patēriņa dinamiku neietekmē arī importa plūsmu dinamika un ekonomikas dalībnieku, piemēram, lietotāju, iespējamā reakcija uz to. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
2. Imports no attiecīgās valsts
a) Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa
(79)
ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza 7. apsvērumā minētajā paralēlajā antidempinga izmeklēšanā iesaistītie Indonēzijas ražotāji eksportētāji.
(80)
Importa no attiecīgās valsts Savienībā un tā tirgus daļas dinamika bija šāda.
2. tabula
Importa apjoms un tirgus daļa
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Ķīna
Apjoms (t)
1 518
758
1 923
2 509
Indekss
100
50
127
165
Tirgus daļa (indekss)
100
57
136
168
Avots: Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.
(81)
ĶTR izcelsmes importa apjoms 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā palielinājās ievērojami un turpināja palielināties arī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 65 %. Attiecīgās tirgus daļas pārmaiņu tendence bija līdzīga, proti, 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā tā vispirms samazinājās, bet tad līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ievērojami palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā tirgus daļa palielinājās par 68 %. Neraugoties uz šo pieaugumu relatīvā izteiksmē, gan ĶTR izcelsmes importa apjoms, gan tā tirgus daļa absolūtā izteiksmē attiecīgajā periodā saglabājās zemā līmenī.
b) Importa cenas no attiecīgās valsts un cenu samazinājums
(82)
Importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat datiem.
(83)
Turpmākajā tabulā ir attēlota ĶTR izcelsmes importa vidējā cena.
3. tabula
Importa cenas
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
ĶTR
Vidējā cena (EUR/t) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indekss
100
97
93
80
(84)
ĶTR izcelsmes importa vidējās cenas no 2010./2011. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā par 20 %.
(85)
Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot
-
vidējās svērtās Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī) ar
-
eksporta cenu, kas noteikta, pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo importa statistiku (Eurostat), šo cenu aprēķinot kā vidējo svērto vērtību un veicot attiecīgas korekcijas, proti, pieskaitot muitas nodokļus, antidempinga maksājumus un pēcimportēšanas izmaksas.
(86)
Salīdzinājums liecināja, ka importam no ĶTR Savienības tirgū nav zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozares ražojumiem. Tomēr, neņemot vērā antidempinga maksājumus, cenu samazinājuma starpība pārsniedza 10 %.
3. Imports no Indonēzijas
a) Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa
(87)
Komisija noteica Indonēzijas izcelsmes importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza Indonēzijas ražotāji eksportētāji 7. apsvērumā minētajā paralēli notiekošajā izmeklēšanā.
(88)
Importa no Indonēzijas Savienībā un tā tirgus daļas dinamika bija šāda.
4. tabula
Importa apjoms un tirgus daļa
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Indonēzija
Apjoms (t)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indekss
100
110
212
282
Tirgus daļa (indekss)
100
126
227
287
Avots: Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.
(89)
Importa apjoms no Indonēzijas attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Tas palielinājās pastāvīgi un ievērojami - par 182 % no 8 638 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 24 385 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(90)
Atbilstošā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Neraugoties uz kopējo patēriņa samazinājumu (- 2 %), tirgus daļa palielinājās par 187 %.
b) Indonēzijas izcelsmes importa cenas
(91)
Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza Indonēzijas ražotāji eksportētāji 7. apsvērumā minētajā paralēli notiekošajā izmeklēšanā.
(92)
Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no Indonēzijas bija šāda.
5. tabula
Importa cena
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Indonēzija
Vidējā cena (EUR/t)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indekss
100
101
97
92
Avots: Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.
(93)
Indonēzijas izcelsmes MNG importa vidējā cena 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā nedaudz palielinājās, tad 2012./2013.finanšu gadā samazinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās vēl vairāk. Indonēzijas izcelsmes MNG vidējās importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 8 %.
4. Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi
(94)
Importa apjoma, tirgus daļas un cenu no citām trešām valstīm dinamika bija šāda.
6. tabula
Imports no citām trešām valstīm
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Brazīlija
Apjoms (t)
2 321
969
1 070
889
Indekss
100
42
46
38
Tirgus daļa (indekss)
100
48
49
39
Vidējā cena (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indekss
100
107
115
112
Korejas Republika
Apjoms (t)
1 248
2 157
923
802
Indekss
100
173
74
64
Tirgus daļa (indekss)
100
198
79
65
Vidējā cena (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indekss
100
105
105
104
Vjetnama
Apjoms (t)
5 707
6 042
1 820
769
Indekss
100
106
32
13
Tirgus daļa (indekss)
100
121
34
14
Vidējā cena (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indekss
100
101
106
103
Pārējās trešās valstis
Apjoms (t)
993
681
478
434
Indekss
100
69
48
44
Tirgus daļa (indekss)
100
79
52
45
Vidējā cena (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indekss
100
108
128
126
Citas trešās valstis kopā
Apjoms (t)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indekss
100
96
42
28
Tirgus daļa (indekss)
100
110
45
29
Vidējā cena (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indekss
100
102
111
110
Avots: Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.
(95)
Importa apjoms no citām trešām valstīm kopumā samazinājās no 10 268 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 2 894 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, par 72 % attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 71 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa veidoja vien aptuveni ceturto daļu no 2010./2011. finanšu gada apjoma. Kopumā trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.
(96)
Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka kopējais imports, tostarp no ĶTR un Indonēzijas, attiecīgajā periodā ir saglabājies nemainīgs.
(97)
Šis apgalvojums ir pretrunā pieejamajiem statistikas datiem, uz kuriem balstās izmeklēšanas konstatējumi (sk. 7. tabulu). Kopējais imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(98)
Kopējā importa, tostarp no ĶTR un Indonēzijas, dinamika bija šāda.
7. tabula
Kopējais imports
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Kopējais imports
Apjoms (t)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indekss
100
98
120
146
Avots: Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(99)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(100)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.
8. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Ražošanas apjoms
Indekss
100
95
107
91
Ražošanas jauda
Indekss
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
Indekss
100
95
107
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(101)
Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. Lai gan 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā tas samazinājās, 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā tas palielinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza zemāko līmeni. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka svārstības galvenokārt izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai, ko Savienības ražošanas nozare veica ik pēc 15 mēnešiem, kā arī sliktie laikapstākļi 2010./2011. gada ziemā, kuru dēļ tika traucētas vienas no galvenajām izejvielām (amonjaka) piegādes. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai tika pagarināta, lai samazinātu lielo krājumu apjomu. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.
(102)
Kāda persona apgalvoja, ka ražošanas apjoms un jaudas izmantojums gan samazinājās, taču pirms attiecīgā perioda tas bija ievērojami palielinājies. Pamatojoties uz to, šī persona norādīja, ka šo rādītāju lejupejošā tendence nenorāda uz kaitējumu. Nosakot dažādo kaitējuma rādītāju tendences, Komisija savā izvērtējumā balstījās uz datiem attiecīgajā periodā, kas tika noteikts izmeklēšanas sākumā. Attiecīgais periods ietver pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un trīs finanšu gadus pirms tam - tāda ir parastā prakse. Tikai tas, ka daži kaitējuma rādītāji ir augstāki pirms attiecīgā perioda, nav pietiekams iemesls, lai no šīs prakses atkāptos. Tādēļ vērā jāņem tikai tendences attiecīgajā periodā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(103)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā saglabājās nemainīga.
(104)
Ražošanas apjoma samazinājuma un nemainīgas ražošanas jaudas rezultātā jaudas izmantojuma dinamika bija līdzīga ražošanas apjoma dinamikai, proti, vispirms 2011./2012. finanšu gadā tā samazinājās, 2012./2013. finanšu gadā palielinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal samazinājās. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % atbilstoši ražošanas apjoma samazinājuma tendencei.
b) Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(105)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (indekss)
100
84
85
83
Tirgus daļa
(indekss)
100
96
91
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.
(106)
Savienības ražošanas nozares MNG pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Pārdošanas apjoms galvenokārt samazinājās 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā, bet turpmākajos gados saglabājās salīdzinoši nemainīgs. Pārdošanas apjoma samazinājums un paralēls patēriņa samazinājums un importa pieaugums galvenokārt no Indonēzijas kopumā izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā par aptuveni 15 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā samazinājās par 4 %, kas sakrita ar Indonēzijas un ĶTR izcelsmes importa tirgus daļas pieaugumu tajā pašā periodā. No 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi turpināja samazināties, bet Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās. Attiecīgajā periodā pieauga arī imports no ĶTR un tā tirgus daļa, šajā periodā tomēr saglabājoties zemā līmenī.
c) Izaugsme
(107)
Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %, izraisot tirgus daļas samazinājumu par 15 %.
d) Nodarbinātība un ražīgums
(108)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
10. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Darbinieku skaits
(indekss)
100
103
107
108
Ražīgums (vienība/darbinieks)
(indekss)
100
92
100
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(109)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi palielinājās - attiecīgajā periodā kopumā par 8 %. Šis palielinājums galvenokārt ir sakarā ar kāda bijušā saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos.
(110)
Kā parādīts 8. tabulā 100. apsvērumā, ražīgums samazinājās nodarbinātības pieauguma un ražošanas apjoma samazinājuma dēļ.
6. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(111)
ĶTR noteiktā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni, bet importa apjoms no ĶTR saglabājās neliels visā attiecīgajā periodā. Tomēr, ja pasākumi tiktu atcelti, pašreizējo dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari būtu ievērojama, ņemot vērā importa no ĶTR apjoma pieaugumu un cenu samazināšanos, kā arī iespējamo ĶTR izcelsmes importa attīstību pasākumu beigšanās gadījumā. Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, kas minēta 7. apsvērumā, attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas tika konstatētas ievērojamas dempinga starpības Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuri attiecīgajā periodā ievērojami palielināja savu tirgus daļu Savienības tirgū.
(112)
Savienības ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā kaitējumu radošā dempinga ietekmes, ko izraisīja MNG imports no Ķīnas, kā norādīts 124. apsvērumā. Tā kā imports par dempinga cenām no Indonēzijas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un tika konstatēts, ka tas rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei (12), būtu jāsecina, ka atgūšanās vairs nenotiek.
a) Cenas un tās ietekmējoši faktori
(113)
Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu dinamika nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.
11. tabula
Vidējās pārdošanas cenas
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)
(indekss)
100
107
101
97
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
(indekss)
100
120
124
130
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(114)
Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Vispirms 2010./2011.-2011./2012. gadā tā palielinājās par 7 %, bet pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās. Cenas pieaugumu 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā var uzskatīt par sekām, kas izriet no izmaksu pieauguma tajā pašā periodā, lai gan izmaksu pieaugums bija izteiktāks nekā cenu pieaugums. Tajā pašā laikā ievērojami palielinājās Indonēzijas izcelsmes importa apjoms, un tas izraisīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Rezultātā Savienības ražošanas nozares cenas 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā samazinājās par 6 %, bet no 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vēl par 4 %.
(115)
Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. No 2011./2012. finanšu gada tās nepārtraukti palielinājās galvenokārt izejmateriālu cenu un darbaspēka izmaksu pieauguma dēļ. Kā minēts iepriekš, cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas izcelsmes imports par dempinga cenām, šo izmaksu pieaugumu nevarēja atsvērt ar līdzvērtīgu cenu pieaugumu.
(116)
Kāda ieinteresētā persona lūdza Komisijai izmeklēt, vai iespējamā blakusproduktu iekļaušana Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksās varēja mākslīgi palielināt Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka blakusprodukti tika iekļauti pareizi un ka tas nekādā veidā neizkropļoja kaitējuma rādītājus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
b) Darbaspēka izmaksas
(117)
Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
12. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
(indekss)
100
117
125
124
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(118)
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku palielinājās par 24 %. To galvenokārt varētu skaidrot ar Savienības ražošanas nozares pastiprinātiem centieniem uzlabot darbinieku sniegumu, lai optimizētu ražošanas procesu.
c) Krājumi
(119)
Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
13. tabula
Krājumi
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Krājumi perioda beigās
(indekss)
100
82
164
143
Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma
(indekss)
100
86
153
156
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(120)
Krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā palielinājās par 43 %. 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā, samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties eksporta pārdošanas apjomam, krājumi perioda beigās samazinājās. 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā krājumi palielinājās, ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu laikā, kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās gandrīz nemainīgs. No 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam krājumi perioda beigās atkal samazinājās - galvenokārt tāpēc, ka tika pieņemts lēmums samazināt ražošanu, lai samazinātu krājumu lielo apjomu.
(121)
2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās, bet 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā gandrīz divkāršojās. Turklāt no 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tie palielinājās vēl vairāk. Kopumā attiecīgajā periodā tie palielinājās par 56 %. Palielinājums 2012./2013. finanšu gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jāskata, ņemot vērā Indonēzijas izcelsmes importa apjoma pieaugumu par dempinga cenām un to, ka Savienības pārdošanas apjoms tajā pašā periodā saglabājās gandrīz nemainīgs.
d) Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(122)
Savienības ražotāja rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
14. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
(indekss)
100
30
- 31
- 80
Naudas plūsma (EUR)
(indekss)
100
39
- 48
- 19
Ieguldījumi (EUR)
(indekss)
100
182
143
197
Ienākums no ieguldījumiem
(indekss)
100
14
- 61
- 110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(123)
Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. 2010./2011. un 2011./2012. finanšu gadā rentabilitāte ievērojami samazinājās, tomēr tās rādītāji joprojām bija pozitīvi. No 2012./2013. finanšu gada rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tie vēl vairāk pasliktinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 180 %. Šī tendence galvenokārt bija saistīta ar Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām spiedienu, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei noteikt savas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam. Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei, proti, tā attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās, un no 2012./2013. finanšu gada tās rādītāji bija negatīvi. Šī tendence pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastiprinājās. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 119 %.
(124)
Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 97 %. Tie galvenokārt bija ieguldījumi saistībā ar tehnisko apkopi un normatīvo drošības prasību ievērošanu. Lai gan Savienības ražošanas nozare vēl arvien atguvās no iepriekšējā dempinga, ko pirms attiecīgā perioda bija veikuši ĶTR ražotāji eksportētāji, tās stāvoklis uzlabojās un tā bija rentabla attiecīgā perioda sākumā līdz 2011./2012. finanšu gadam. Šādos apstākļos vairākkārt tika veikti ieguldījumi, kurus vairs nevarēja atlikt - tas izskaidro ieguldījumu līmeņa ievērojamu pieaugumu 2011./2012. finanšu gadā un turpmākajos gados.
(125)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, no 2012./2013. finanšu gada arī ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, kas atspoguļoja negatīvo rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 210 %.
(126)
Ņemot vērā rentabilitātes un naudas plūsmas rādītāju samazinājumu, tika negatīvi ietekmēta arī uzņēmuma spēja piesaistīt kapitālu.
e) Secinājums par kaitējumu
(127)
Gandrīz visi galvenie kaitējuma rādītāji liecina par negatīvu tendenci. Proti, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 9 % un pārdošanas apjoms - par 17 %. Lai kompensētu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumus, Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, lai gan ražošanas izmaksas vienlaikus palielinājās par 30 %. Tā rezultātā rentabilitāte, kas attiecīgā perioda sākumā bija pozitīva, samazinājās un 2012./2013. finanšu gadā kļuva negatīva un turpināja samazināties arī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Līdzīgas negatīvas tendences var novērot neto naudas plūsmai un ienākumam no ieguldījumiem.
(128)
Nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Šo palielinājumu attiecīgajā periodā var skaidrot ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. Arī ieguldījumu tendence bija pozitīva. Minētie pasākumi galvenokārt bija saistīti ar profilaktiskām darbībām un drošības prasībām, nevis jaudas palielināšanu. Šīs pozitīvās tendences tādēļ neizslēdz kaitējuma esību.
(129)
Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka dažu kaitējuma rādītāju negatīvā tendence nav pietiekama, lai secinātu, ka pastāv būtisks kaitējums. Pamatregulas 3. panta 5. punktā nav noteikts, ka visiem kaitējuma rādītājiem būtu jāuzrāda negatīva tendence, bet ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir jāanalizē, izvērtējot visu kaitējuma rādītāju attīstību kopumā. Šajā gadījumā gandrīz visiem kaitējuma rādītājiem ir negatīva tendence, tostarp tādi galvenie rādītāji kā pārdošanas un ražošanas apjoms, tirgus daļa, vidējās pārdošanas cenas un rentabilitāte.
(130)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS VAI TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīme
(131)
Kā minēts 99. līdz 130. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums. Visā attiecīgajā periodā imports no ĶTR Savienības tirgū nonāca vienīgi nelielā daudzumā, bet Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tajā pašā periodā gandrīz trīskāršojās. Paralēlā izmeklēšanā, kas minēta 7. apsvērumā, attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas tika secināts, ka imports no Indonēzijas notika par dempinga cenām un ka tas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kamēr imports no ĶTR šo kaitējumu neveicināja, ņemot vērā tā nelielo apjomu un cenu līmeni (13). Vienlaikus, kā paskaidrots 48. un 70. apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi beigsies.
2. Paredzamā ĶTR izcelsmes importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(132)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja šobrīd spēkā esošie pasākumi beigtos, proti, ĶTR izcelsmes importa potenciālo ietekmi uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.
(133)
Šajā analīzē uzmanība tika pievērsta ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotajai jaudai, Savienības tirgus pievilcībai un ĶTR ražotāju cenu noteikšanas praksei Savienībā. Tika ņemti vērā arī antidempinga pasākumi, kas noteikti MNG importam no Indonēzijas.
(134)
Kā norādīts 51. apsvērumā, tiek lēsts, ka kopējā neizmantotā MNG ražošanas jauda 2012. gadā bija apmēram 600 000-900 000 tonnas. Šis apjoms ievērojami pārsniedz kopējo MNG patēriņu Savienībā minētajā periodā.
(135)
Var pamatoti sagaidīt, ka sakarā ar Savienības tirgus pievilcību, kā aprakstīts 59.-64. apsvērumā, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas visticamāk tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.
(136)
Kā minēts iepriekš 50. apsvērumā, ĶTR izcelsmes importa cenas bez antidempinga maksājumiem būtu vidēji par 10 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tās būtu zemākas arī par Indonēzijas izcelsmes importa cenām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR ražotāji eksportētāji visticamāk palielinās cenu spiedienu uz Savienības tirgu, tādējādi pastiprinot būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saistībā ar to jāatgādina - paralēlajā antidempinga izmeklēšanā atklājās, ka Indonēzijas izcelsmes imports izraisīja spiedienu uz cenām Savienības tirgū un tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, bet, gluži pretēji, attiecīgajā periodā tai nācās pazemināt cenas.
(137)
Kā norādīts 60. apsvērumā, ja pasākumi beigtos, ĶTR izcelsmes importa cenas varētu palielināties. Tomēr, ņemot vērā ievērojamās cenu samazinājuma starpības, kas tika konstatētas, atskaitot antidempinga maksājumus, pat ja ĶTR izcelsmes importa cenas patiešām palielinātos, ĶTR eksportētājiem joprojām pastāv iespēja importa cenu līmeni saglabāt zem Savienības ražošanas nozares cenām, kas visticamāk ļaus šiem eksportētājiem palielināt savu tirgus daļu Savienības tirgū. Ja tā notiktu, nekavējoties samazinātos Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas.
(138)
Visbeidzot, ņemot vērā paralēlo izmeklēšanu pret Indonēziju un attiecīgos pasākumus pret MNG importu no šīs valsts, sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare atgūsies no tai nodarītā būtiskā kaitējuma. Atgūšanās varētu tikt traucēta, ja, pasākumiem beidzoties, ievērojamā apjomā un par dempinga cenām atsāktos imports no ĶTR.
3. Pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes
(139)
Pēc informācijas izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka pasākumu saglabāšana neuzlabotu Savienības ražotāja stāvokli, jo tā stāvokļa pasliktināšanos galvenokārt nosakot tādi faktori, kas nav MNG imports no ĶTR. Minētā persona norādīja, ka šie faktori esot, jo īpaši, Savienības ražošanas nozares ieguldījumu politikas ietekme uz tās rentabilitāti, darbaspēka izmaksu pieaugums un iespējama neefektīva resursu izmantošana. Tika apgalvots, ka šo faktoru ietekme neesot bijusi pietiekami ņemta vērā, izvērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā.
(140)
Jānorāda, ka ieinteresētā persona nesniedza nekādu jaunu informāciju vai pierādījumus, lai pamatotu savus apgalvojumus.
(141)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares veiktajiem ieguldījumiem minētā persona nepaskaidroja, kā šie ieguldījumi būtu varējuši ietekmēt nozares rentabilitāti. Kā norādīts 124. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi bija pamatoti ar jēgpilniem uzņēmējdarbības lēmumiem un nav uzskatāmi par nevajadzīgiem. Turklāt, ieguldījumu izmaksas laika gaitā amortizējas, un tādēļ tās ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
(142)
Lai gan saistībā ar darbaspēka izmaksām konfidencialitātes iemeslu dēļ nav iespējams norādīt precīzus skaitļus, izmeklēšana apliecināja, ka to palielinājuma ietekme uz kopējām ražošanas izmaksām nebija ievērojama.
(143)
Attiecībā uz resursu neefektīvu izmantošanu minētā persona nenorādīja, kādā ziņā tā būtu bijusi neefektīva, un izmeklēšanā nekāda iespējama Savienības ražošanas nozares neefektivitāte netika konstatēta.
(144)
Tādēļ minētie apgalvojumi tika noraidīti.
4. Secinājums
(145)
Ievērojot izmeklēšanas konstatējumus, proti, attiecībā uz neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcību un ĶTR izcelsmes importa paredzamo cenu līmeni, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana visticamāk novestu pie kaitējuma atkārtošanās un vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, visticamāk palielinātos.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(146)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības interešu noteikšana tika veikta, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
(147)
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(148)
Pamatojoties uz to, Komisija pētīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(149)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Kā minēts 131. apsvērumā, to izraisīja imports no Indonēzijas par dempinga cenām. Tāpat izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi pret ĶTR izcelsmes importu beigsies. Ja atsāktos MNG imports Savienības tirgū par dempinga cenām no ĶTR, sevišķi varētu tikt apdraudēta Savienības ražošanas nozares gaidāmā atgūšanās no Indonēzijas izcelsmes importa nodarītā kaitējuma, kura dēļ Indonēzijai ir noteikti antidempinga pasākumi.
(150)
Ja pasākumi tiks saglabāti, sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare spēs pilnībā izmantot ieguvumus no paralēlajā izmeklēšanā attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas noteiktajiem pasākumiem, proti, tā atgūsies no tai nodarītā būtiskā kaitējuma. Šajā procesā tai būtu jāspēj uzlabot arī rentabilitāte.
(151)
Tādēļ tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana pret ĶTR būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Importētāju/tirgotāju intereses
(152)
Kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, pieteicās 14 uzņēmumi. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem MNG no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neimportēja.
(153)
Viens tirgotājs Savienībā, kas bija iesaistīts MNG tālākpārdošanā Savienībā un ārpus tās, izmeklēšanā pieteicās kā lietotājs. Šis tirgotājs iepirka MNG galvenokārt no Savienības ražošanas nozares, bet arī no importētājiem. Minētais tirgotājs nepirka ĶTR izcelsmes MNG, bet gan Indonēzijas un citu trešo valstu izcelsmes MNG. Tirgotāja darījumdarbība saistībā ar MNG bija nenozīmīga, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu. Tādēļ tika uzskatīts, ka spēkā esošie pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes MNG nav negatīvi ietekmējuši šo tirgotāju.
3. Lietotāju intereses
(154)
Lietotāji galvenokārt darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, kur MNG izmanto garšvielu maisījumu ražošanā, zupās un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļu ražošanā.
(155)
Pieteicās un saņēma anketu 33 uzņēmumi. Pieci uzņēmumi sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Četri no tiem darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, bet viens - nepārtikas nozarē. Divos uzņēmumos, kas sadarbojās (vienā, kas darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, un otrā, kas ražo mazgāšanas līdzekļus), tika veiktas pārbaudes uz vietas.
a) Pārtikas un dzērienu nozare
(156)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka MNG vidēji veido aptuveni 5 % no tādu ražojumu kopējām izmaksām, kas satur MNG un ko ražo uzņēmumi, kuri sadarbojās un sniedza vajadzīgos datus.
(157)
No četriem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tikai viens importēja MNG no ĶTR. Šis uzņēmums, kas sadarbojās, iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un importēja apmēram 40 % tā kopējā iepirktā MNG apjoma no ĶTR. Darījumdarbība saistībā ar ražojumiem, kas satur MNG, veidoja aptuveni vienu trešdaļu no tā kopējās darījumdarbības. Tika konstatēts, ka šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis rentabls.
(158)
Pārējie trīs uzņēmumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā MNG no ĶTR neimportēja. No tiem divu uzņēmumu darījumdarbība saistībā ar MNG bija samērā niecīga, salīdzinot ar to kopējo darījumdarbības apjomu. Turklāt, pamatojoties uz sniegto informāciju, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šie divi uzņēmumi bija rentabli. Trešā uzņēmuma darījumdarbība saistībā ar ražojumiem, kas satur MNG, bija apmēram viena trešdaļa no tā kopējās darījumdarbības, un tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis uzņēmums ir bijis rentabls.
b) Nepārtikas nozare
(159)
Viens no uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmantoja MNG, lai ražotu mazgāšanas līdzekļus. MNG veido 15-20 % no šo produktu ražošanas izmaksām. Šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iegādājās MNG galvenokārt no Savienības ražošanas nozares. Tas importēja MNG arī no citām trešām valstīm, bet ne no ĶTR. Tikai neliela daļa tā darījumdarbības bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu, turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma peļņas procents izmeklēšanas periodā ir bijis pozitīvs, proti, [5-10] %.
(160)
Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ES tiesisko regulējumu, ar ko aizliedz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu (14), MNG, visticamāk, izmantos arvien lielākos daudzumos, lai mazgāšanas līdzekļu ražošanā aizstātu fosfātus un citus fosfora savienojumus. Tādēļ ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā būtiski pieaugs, un jebkādi antidempinga maksājumi attiecībā uz MNG importu negatīvi ietekmētu šā jaunā tirgus attīstību. Minētā persona jo īpaši norādīja, ka MNG importam no ĶTR noteikto antidempinga pasākumu līmenis neļautu ĶTR izcelsmes importam nonākt Savienības tirgū un ka tas, savukārt, radītu piegāžu trūkuma risku Savienībā. Tāpat šis uzņēmums apgalvoja - tā kā ir spēkā arī pasākumi pret MNG importu no Indonēzijas, nebūtu arī alternatīvu piegādes avotu.
(161)
Tāpat šis lietotājs apgalvoja - ņemot vērā paredzamo MNG patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozare varētu to izmantot un palielināt savu pārdošanas apjomu Savienības tirgū. No otras puses, lietotājs norādīja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu palielināto pieprasījumu Savienības tirgū.
(162)
Tomēr šajā posmā ir grūti paredzēt to, kā jaunais tiesiskais regulējums ietekmēs Savienības tirgu, un to, vai un cik lielā mērā tas sekmēs tādu mazgāšanas līdzekļu ražošanu, kas satur MNG, un tādējādi ietekmēs MNG patēriņu Savienībā. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus tam, cik lielā mērā antidempinga maksājuma ietekme būtu negatīva. Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Izmeklēšanā arī atklājās, ka ir vairāki alternatīvi piegādes avoti, piemēram, Brazīlija, Vjetnama un Koreja.
(163)
Pēc informācijas izpaušanas tā pati persona no jauna apgalvoja, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā ievērojami palielināsies sakarā ar fosfātu aizliegumu un ka Savienības ražošanas nozare nespēs apmierināt šo pieaugošo Savienības pieprasījumu. Tomēr šī persona nesniedza nekādu jaunu informāciju vai pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, tādēļ tas tika noraidīts.
(164)
Saistībā ar alternatīviem piegādes avotiem jānorāda, ka citu trešo valstu importa tirgus daļa 2010./2011. finanšu gadā bija ievērojama un tā samazinājās tikai dēļ importa par negodīgām cenām no Indonēzijas. Sagaidāms, ka maksājumu noteikšana MNG importam no Indonēzijas paralēlajā izmeklēšanā ļautu citām trešām valstīm atgūt to zaudēto tirgus daļu Savienībā. Ja attiecībā uz ĶTR pasākumi tiktu atcelti, tiktu apdraudēta pret Indonēziju noteikto antidempinga maksājumu paredzamā ietekme, jo sagaidāms, ka Savienības tirgū ievērojami palielinātā daudzumā ienāks imports no ĶTR par dempinga cenām, kuras ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, kā norādīts 149. līdz 151. apsvērumā.
(165)
Pēc informācijas izpaušanas minētā ieinteresētā persona no jauna apgalvoja, ka faktiski nav alternatīvu piegādes avotu, jo ražotāji citu trešo valstu tirgos pieder tai pašai grupai kā Savienības ražošanas nozare.
(166)
Kā minēts 94. un 95. apsvērumā alternatīvi MNG piegādes avoti ir vairākās trešās valstīs, cita starpā, Brazīlijā, Korejas Republikā un Vjetnamā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa no trešām valstīm, izņemot ĶTR vai Indonēziju, tirgus daļa bija tikai ceturtā daļa no 2010./2011. finanšu gadā sasniegtā līmeņa. Ja pasākumi pret ĶTR izcelsmes importu tiktu turpināti, nav nekāda iemesla, kādēļ imports no citām trešām valstīm vismaz daļēji nevarētu segt MNG lietotāju vajadzības, attiecīgajai tirgus daļai atgriežoties pie 2010./2011. finanšu gadā sasniegtā līmeņa vai pat to pārsniedzot. Turklāt saskaņā ar informāciju, kas personām bija pieejama nekonfidenciālajos dokumentos, šie alternatīvie avoti ir vai nu no Ajinomoto grupas neatkarīgi uzņēmumi/uzņēmumu grupas vai šai grupai piederoši uzņēmumi/uzņēmumu grupas. Pat ja šie alternatīvie avoti piederētu Ajinomoto grupai, nav nekādu norāžu, ka tie nepiegādātu Savienības tirgum ar godīgiem nosacījumiem. Tādēļ apgalvojums būtu jānoraida.
(167)
Minētā persona arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei ir dominējošs stāvoklis un ka Savienības tirgū nebūs konkurences. Tā norādīja, ka pasākumi pret ĶTR izcelsmes MNG vēl vairāk nostiprinās Savienības ražošanas nozares stāvokli Savienības tirgū.
(168)
Izmeklēšanā tika nepārprotami konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi saglabāt savu pārdošanas apjomu Savienībā, zaudējot savu tirgus daļu, jo īpaši, Indonēzijas izcelsmes importam. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, nav varējusi palielināt cenu līmeni atbilstīgi izejvielu izmaksu pieaugumam un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir cietusi ievērojamus zaudējumus. Komisija arī norādīja, ka pastāv konkurence ar importu, kura izcelsme ir vairākās citās trešās valstīs, kas gūst labumu no brīvas piekļuves ES tirgum. Tādēļ nav pietiekamu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares iespējamo dominējošo stāvokli, un šis arguments tika noraidīts.
(169)
Pēc informācijas izpaušanas attiecīgā ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības lietotāju paļaušanās vienīgi uz Savienības ražošanas nozari nav Savienības interesēs un ka būtu jābūt pietiekamiem alternatīviem piegādes avotiem. Pamatojot savu apgalvojumu, persona norādīja, ka patēriņa samazinājums no 2010./2011. finanšu gada līdz 2011./2012. finanšu gadam galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma samazināšanos.
(170)
Kā norādīts 100. apsvērumā, ražošanas apjoms no 2010./2011. finanšu gada līdz 2011./2012. finanšu gadam samazinājās par 5 %, savukārt patēriņš tajā pašā laikā saruka par 13 % (sk. 76. un 78. apsvērumu). Jaudas izmantojums 2011./2012. finanšu gadā bija par 5 % zemāks nekā 2010./2011. finanšu gadā, tādējādi 2011./2012. finanšu gadā bija neizmantota jauda. Tādēļ Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu nevar uzskatīt par faktoru, kas būtu ietekmējis patēriņa samazinājumu 2011./2012. finanšu gadā. Kā norādīts 166. apsvērumā, alternatīvi piegādes avoti citās trešās valstīs ir. Tādēļ apgalvojums būtu jānoraida.
(171)
Tādējādi un īpaši ņemot vērā faktu, ka nešķiet, ka pasākumi pret ĶTR būtu negatīvi ietekmējuši lietotājus, kuri sadarbojās, Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi tiktu saglabāti, to ietekme uz šiem ekonomikas dalībniekiem nebūtu ievērojama.
4. Piegādātāju intereses
(172)
Četri izejvielu piegādātāji Savienībā pieteicās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Minēto uzņēmumu izejvielu pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarei bija vien neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Divi no šiem piegādātājiem apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka Savienības ražošanas nozares izzušana ievērojami ietekmētu to darījumdarbību. Šie piegādātāji apgalvoja - tas, ka Savienībā, iespējams, vairs neražotu MNG, ļoti negatīvi ietekmētu to darījumdarbību kopumā, jo cukura ražotnes neizbēgami saražo zināmu daudzumu cukura sīrupa un melases, kā galvenais pircējs ir Savienības ražošanas nozare. Ja cukurs šādā veidā paliktu nepārdots, tas ietekmētu attiecīgās ražotnes kopējo efektivitāti.
(173)
Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem un tādēļ tiek noraidīti.
5. Citi argumenti
(174)
Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka pret ĶTR spēkā esošo pasākumu ietekme būtu jāvērtē kopā ar to pasākumu ietekmi, kuri noteikti pret MNG importu no Indonēzijas.
(175)
Abu pasākumu ietekme uz lietotājiem tika analizēta saistībā ar alternatīvu piegādes avotu pieejamību. Minētā analīze liecināja, ka virknei trešo valstu ir potenciāls eksportēt MNG uz Savienību. Šīs trešās valstis arī ir darbojušās Savienības tirgū, pirms tajā lielos daudzumos ienāca imports no Indonēzijas par dempinga cenām.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(176)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret ĶTR.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(177)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas tām tika dots laiks sniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(178)
No visa iepriekš izklāstītā izriet, ka atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam ir jāsaglabā ar Regulu (EK) Nr. 1187/2008 noteiktie antidempinga pasākumi attiecībā uz Ķīnas izcelsmes MNG importu.
(179)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(180)
Komiteja, kura izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, atzinumu nav sniegusi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda mononātrija glutamāta importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (Taric kods 2922420010) un kam ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsme.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Antidempinga maksājuma likme (%)
Taric papildu kods
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Visi pārējie uzņēmumi
39,7
A999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 21. janvārī