ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. července 2014
o opatření SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), které provádí Dánsko a Švédsko v případě skupiny Scandinavian Airlines
(oznámeno pod číslem C(2014) 4532)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/938/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Koncem října 2012 Dánsko, Norsko a Švédsko (dále společně jen „dotčené státy“) neformálně kontaktovaly Komisi a Kontrolní úřad ESVO v souvislosti se svým záměrem podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ve prospěch skupiny Scandinavian Airlines (dále jen „společnost SAS“, „skupina SAS“ či „společnost“). Dne 12. listopadu 2012 se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, aniž by však tento krok Komisi formálně oznámily.
(2)
Dne 14. listopadu 2012 se Komise věcí nového revolvingového úvěrového nástroje začala ex officio zabývat. Komise zaslala Dánsku a Švédsku ve dnech 29. listopadu 2012, 18. prosince 2012, 28. ledna 2013 a 18. února 2013 žádosti o informace, na něž ve dnech 6. prosince 2012, 8. ledna 2013, 5. a 13. února 2013 a 22. března 2013 obdržela odpovědi. V dopise ze dne 3. června 2013 poskytly Dánsko a Švédsko doplňující informace.
(3)
Dne 20. listopadu 2012 navíc Komise obdržela stížnost od společnosti Ryanair a následně dne 4. února 2013 stížnost od Sdružení evropských nízkonákladových leteckých dopravců (European Low Fares Airline Association, dále jen „ELFAA“), k nimž Dánsko a Švédsko podaly připomínky v dopise ze dne 22. března 2013.
(4)
Dopisem ze dne 19. června 2013 oznámila Komise Dánsku a Švédsku své rozhodnutí (dále „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájit v souvislosti s touto podporou řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). Dánsko a Švédsko podaly k rozhodnutí o zahájení řízení připomínky v dopisech ze dne 19. srpna 2013.
(5)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 28. září 2013. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedeným opatřením podaly připomínky.
(6)
Dne 28. října obdržela Komise připomínky od skupiny SAS a od společnosti Foundation Asset Management Sweden AB (dále jen „společnost FAM“) (3). Dne 5. listopadu 2013 Komise tyto připomínky postoupila Dánsku a Švédsku, aby na ně mohly reagovat. V dopisech ze dne 4. a 5. prosince 2013 dánské a švédské úřady uvedly, že k připomínkám skupiny SAS a společnosti FAM nemají žádné připomínky.
(7)
Komise si dopisem ze dne 25. února 2014 od Dánska a Švédska vyžádala další informace, oba členské státy na něj odpověděly dne 25. března 2014. V dopisech ze dne 5. a 7. března 2014 navíc dánské a švédské úřady Komisi informovaly, že se společnost SAS rozhodla nový revolvingový úvěrový nástroj zrušit a prozkoumat jiné možnosti, jak posílit svou kapitálovou základnu. Toto zrušení nabylo účinnosti dne 4. března 2014.
(8)
Švédsko a Dánsko dopisem ze dne 4. července 2014 respektive dopisem ze dne 7. července 2014 vyjádřily svůj souhlas s tím, že se vzdávají práv plynoucích z článku 342 SFEU ve spojení s článkem 3 nařízení ES 1/1958 a že toto rozhodnutí bude přijato a oznámeno v angličtině.
(9)
V rámci tohoto řízení je k posouzení toho, zda Dánsko a Švédsko dodržely ustanovení SFEU, příslušná výlučně Komise. Na druhou stranu je k posouzení toho, zda ustanovení Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHS“) dodrželo Norsko, podle čl. 109 odst. 1 této dohody ve spojení s článkem 24 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora příslušný Kontrolní úřad ESVO. Podle ustanovení čl. 109 odst. 2 dohody o EHS a protokolu 27 k této dohodě mají dále za účelem zajištění jednotného uplatňování v celém EHS Kontrolní úřad ESVO a Komise spolupracovat, vyměňovat si informace a navzájem konzultovat politické otázky týkající se kontroly i jednotlivých případů.
(10)
Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že oba orgány jsou v této věci příslušné paralelně, spolupracovala Komise před přijetím tohoto rozhodnutí s Kontrolním úřadem ESVO a věc s ním konzultovala.
2. SKANDINÁVSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
(11)
V období let 2001 až 2011 skandinávský trh letecké dopravy (zahrnující Dánsko, Švédsko, Finsko a Norsko) vyjádřený sedadlokilometry ve vztahu k dostupným sedadlům (4) podle dostupných údajů vzrostl o 126 %. Téměř veškerý tento nárůst na skandinávském trhu v oblasti přepravy na krátké vzdálenosti lze přičíst nízkonákladovým dopravcům, zejména společnostem Norwegian Air Shuttle a Ryanair. Odhaduje se, že nízkonákladové společnosti se na růstu v tomto období podílely 90 % (5).
(12)
Navzdory tomu, že se zvýšil význam nízkonákladových leteckých společností, zůstává na skandinávském trhu největším hráčem společnost SAS, jejíž podíl na trhu v roce 2011 dosahoval 35,6 %, což je podstatně méně než podíl přesahující 50 %, kterého tato společnost dosahovala před deseti lety. Podíl společnosti Norwegian Air Shuttle dosahoval v témže roce 18,7 % a podíl společnosti Ryanair pak 6,8 %.
3. PŘÍJEMCE
(13)
Společnost SAS je vlajkovým dopravcem dotčených států, největší leteckou společností ve Skandinávii a osmou největší leteckou společností v Evropě. Je také zakládajícím členem Star Alliance. Sídlo této skupiny leteckých společností, jejíž součástí jsou společnosti Scandinavian Airlines, Widerøe (6) a Blue1, je ve Stockholmu a jejím hlavním evropským a mezikontinentálním uzlem je letiště v Kodani. V roce 2013 přepravila společnost SAS přibližně 28 milionů cestujících, přičemž její obrat se pohyboval okolo 42 miliard SEK.
(14)
V současnosti vlastní 50 % společnosti SAS dotčené státy: 21,4 % připadá na Švédsko, 14,3 % na Dánsko a 14,3 % na Norsko. Hlavním soukromým akcionářem je nadace Knuta a Alice Wallenbergových („nadace KAW“) s podílem 7,6 %, velikost podílů zbylých akcionářů nepřesahuje 1,5 %.
Tabulka 1
Hlavní akcionáři společnosti SAS AB k 31. březnu 2012 (7)
Akcionář
Celkem (%)
Švédský stát
21,4
Dánský stát
14,3
Norský stát
14,3
Nadace Knuta a Alice Wallenbergových
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Dánská národní banka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0.3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Finanční situace SAS je již několik let neutěšená, mezi lety 2008 a 2013 byla společnost opakovaně ve ztrátě. V listopadu 2012 snížila ratingová agentura Standard and Poor's („S&P“) rating této společnosti z B- na CCC+ (8). Tržním prostředím, jež se vyznačovalo vysokými cenami paliv a nejistou poptávkou, se tyto problémy zvýraznily.
(16)
Z výročních zpráv společnosti SAS konkrétně vyplývá, že mezi lety 2008 a 2012 zaznamenala tato společnost každý rok výrazné ztráty a vykazovala významné částky čistého finančního dluhu.
Tabulka 2
Klíčové finanční údaje společnosti SAS za období 2007-2012 (v milionech SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(leden-říjen)
Výnosy
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Čistý finanční dluh
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Zisk před zdaněním (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Čistý zisk
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Peněžní tok za daný rok
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Návratnost použitého kapitálu (v %)
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Návratnost po zdanění vzhledem k účetní hodnotě vlastního kapitálu (v %)
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Poměr úrokového krytí (v %)
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Protože se její finanční situaci zhoršovala, realizovala společnost SAS v letech 2009-2010 program výrazného snížení nákladů („Core SAS“). Při provádění tohoto programu musela společnost SAS získat od svých akcionářů vlastní kapitál, a to prostřednictvím dvou emisí s předkupním právem: i) v hodnotě 6 miliard SEK v dubnu 2009 a ii) v hodnotě 5 miliard SEK v květnu 2010 (10).
(18)
Finanční problémy SAS kulminovaly v roce 2012, kdy společnost představila obchodní plán „4 Excellence Next Generation“ (dále jen „plán 4XNG“), který její vedení považovalo za „poslední výzvu“ pro společnost SAS (11). V listopadu 2012 se navíc v tisku objevila zpráva o možném úpadku společnosti SAS (12).
4. POPIS OPATŘENÍ: NOVÝ REVOLVINGOVÝ ÚVĚROVÝ NÁSTROJ V ROCE 2012
(19)
Podobně jako ostatní letecké společnosti na celém světě spoléhá i společnost SAS při zajištění minimální úrovně likvidity na vnější úrokové nástroje. Od 20. prosince 2006 spoléhala skupina SAS na revolvingový úvěrový nástroj, který měl skončit v červnu 2013 („starý revolvingový úvěrový nástroj“). Hodnota starého revolvingového úvěrového nástroje dosahovala 366 milionů EUR, přičemž tento nástroj poskytlo výhradně několik bank ([…] (13)). Jeho součástí byla i řada doplňkových finančních ujednání neboli podmínek, jako například […].
(20)
Vzhledem ke zhoršení výsledků společnosti se vedení skupiny SAS v prosinci 2011 rozhodlo starý revolvingový úvěrový nástroj plně vyčerpat. Poté, co dceřiná společnost skupiny SAS (konkrétně Spanair) v lednu 2012 podala návrh na vyhlášení úpadku, začala skupina SAS jednat s bankami a 15. března 2012 se dohodla na změně doplňkových ujednání. V důsledku této změny doplňkových ujednání se zvýšily náklady na čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje, zpřísnily podmínky čerpání a společnosti SAS vznikla povinnost okamžitě splatit čerpanou částku v plné výši. Skupina SAS navíc musela věřitelům předložit plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a hlavní akcionáři, tedy dotčené státy a nadace KAW.
(21)
Plán rekapitalizace vycházel z tzv. plánu 4XNG, na němž se pracovalo již na počátku roku 2012. Plán 4XNG zohledňoval také obavy, které byly v souvislosti se stávajícím obchodním plánem skupiny SAS nazvaným „4 Excellence“ („plán 4X“) vyjádřeny […] v květnu 2012. Skupina SAS prohlašovala, že by se díky plánu 4XNG mohla stát finančně soběstačnou leteckou společností. Plán stanovil řadu finančních cílů, které skupina SAS musí ve finančním roce 2014/2015 splnit. K těmto cílům patřilo mj. dosažení ziskového rozpětí před zdaněním a úrokovými náklady (EBIT) přes 8 %, poměru finanční připravenosti přes 20 % a poměru vlastního kapitálu a celkových aktiv přes 35 %. Předpokládalo se, že plán 4XNG umožní skupině SAS zvýšit zisk před zdaněním (EBT) o přibližně 3 miliardy SEK ročně, přičemž jeho provedení si vyžádá náklady na restrukturalizaci a jednorázové náklady ve výši přibližně 1,5 miliardy SEK.
(22)
Dalším cílem plánu 4XNG bylo připravit společnost na zavedení nových účetních pravidel pro důchody, a to od listopadu 2013, přičemž se očekávalo, že tato pravidla budou mít negativní dopad na vlastní kapitál skupiny SAS. Plán dále obsahoval závazek dokončit plán pozbytí aktiv a financování v celkovém rozsahu asi 3 miliardy SEK v potenciálních čistých peněžních výnosech z prodeje. Součástí pozbytí aktiv byl (14) i) prodej společnosti Widerøe, dceřiné regionální letecké společnosti v Norsku (15), ii) prodej menšinového podílu v […], iii) prodej podílů v nemovitostech spojených s letištěm, iv) externí zajištění pozemního odbavování (16), v) prodej leteckých motorů (17), vi) prodej a zpětný pronájem či další finanční transakce, pokud jde o […], vii) externí zajištění služeb řídicích systémů a telefonních center (18) a viii) prodej nebo zajištěné financování tří letadel typu Q400.
(23)
Dotčené státy trvají na tom, že plán 4XNG je samofinancující, což znamená, že společnost SAS z provozní činnosti a pozbytím aktiv nesouvisejících s její hlavní činností získá dostatek peněžních prostředků k financování počátečních nákladů na realizaci plánu 4XNG. Společnost SAS však měla obavy z toho, že se investoři vzhledem k významným počátečním nákladům na realizaci plánu 4XNG budou domnívat, že její situace z hlediska likvidity je neutěšená. Společnost SAS tedy požádala, aby byl spolu se zavedením nového revolvingového nástroje podporovaného dotčenými státy a nadací KAW prodloužena platnost revolvingového úvěrového nástroje starého. Společnost SAS však tvrdí, že ani starý (prodloužený) revolvingový úvěrový nástroj ani nový revolvingový úvěrový nástroj nebude čerpán.
(24)
Diskuse o novém revolvingovém úvěrovém nástroji začaly 4. června 2012 (19). Banky, které byly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje věřiteli, zpočátku v souladu s plánem rekapitalizace (viz bod 20 výše) požadovaly, aby členské státy znovu poskytly vlastní kapitál, např. prostřednictvím emise s předkupním právem, protože nebyly ochotny podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji samy. Dotčené státy však tuto myšlenku odmítly.
(25)
Po určitém vyjednávání banky souhlasily se zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje, který sestaví společně s dotčenými státy a nadací KAW a jenž se bude z hlediska struktury vyznačovat naprostou rovnoprávností, tj. neuplatní se v něm podřízené postavení či nepřiměřená práva na zajištění. Je třeba poznamenat, že původně měl nový revolvingový úvěrový nástroj dosahovat objemu [3-6] miliard SEK, přičemž k dispozici bylo zajištění ve výši pouze [1-4] miliard SEK. Dne 22. října 2012 byl objem nového revolvingového úvěrového nástroje s konečnou platností snížen na 3,5 miliardy SEK (přibližně 400 milionů EUR).
(26)
Nový revolvingový úvěrový nástroj poskytly tytéž banky jako nástroj starý (s jednou výjimkou (20)) spolu s dotčenými státy a nadací KAW. Dotčené státy tedy v souladu s výší svého podílu ve společnosti SAS poskytly 50 % nového revolvingového úvěrového nástroje a zbývajících 50 % poskytly banky a nadace KAW. Dotčené státy a nadace KAW se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely za týchž podmínek (poplatky, úrokové sazby, doplňková ujednání) jako banky.
(27)
Níže jsou uvedeny hlavní charakteristiky nového revolvingového úvěrového nástroje:
-
Byl rozdělen do dvou podnástrojů v objemu 2 miliard SEK(nástroj A) a 1,5 miliardy SEK(nástroj B), do nichž příslušné státy přispěly 50 % hodnoty. Součástí cenových podmínek u obou nástrojů byl přímý poplatek, poplatek za poskytnutí úvěru, poplatek za užívání, marže a výstupní poplatek.
-
Aby mohla společnost SAS revolvingový úvěrový nástroj čerpat, musela splnit určité podmínky, přičemž tyto podmínky byly u nástroje B přísnější než u nástroje A (21).
-
V novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl zachován balíček prvků zajištění ze starého revolvingového úvěrového nástroje, věřitelům bylo navíc poskytnuto zajištění na všechny akcie ve společnosti Widerøe a všechna ostatní nezatížená dlouhodobá aktiva, jež skupina SAS vlastnila k prosinci 2012. Nový revolvingový úvěrový nástroj tak měl přednostní zajištění na mnoho aktiv společnosti SAS, mj. i 100 % akcií jejích dceřiných společností Widerøe a SAS Spare Engine, 18 letadel a řadu nemovitostí. Účetní hodnota těchto zajištění byla stanovena na přibližně 2,7 miliardy SEK(tj. přibližně 75 % hodnoty nového revolvingového úvěrového nástroje) a byla poměrně rozdělena mezi nástroj A a nástroj B.
-
Nástroj B bylo možné čerpat pouze poté, co bude plně vyčerpán nástroj A. Po 1. lednu 2014 z něj společnost SAS mohla čerpat pouze za podmínky, že došlo k dokončení prodeje aktiv nebo akcií společnosti Widerøe.
-
Datem splatnosti nového revolvingového úvěrového nástroje byl 31. březen 2015.
(28)
Podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly sjednány 25. října 2012. Zřízení nástroje však bylo podmíněno mj. souhlasem parlamentů všech dotčených států a podpisem kolektivních smluv s letovými posádkami a palubními průvodčími.
(29)
Dotčené státy předložily zprávu, kterou připravila společnost CITI ze dne 7. listopadu 2012 („zpráva společnosti CITI“) a jejímž cílem bylo posoudit, zda by se soukromý investor nacházející se v situaci, jež by se co nejvíce podobala situaci dotčených států, případně mohl podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za obdobných podmínek. Pro případ úspěšné realizace plánu 4XNG v jeho základním scénáři došla zpráva společnosti CITI k závěru, že důsledkem účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji by (od listopadu 2012 do března 2015) byla vnitřní míra návratnosti („IRR“) ve výši [90-140] %, [4-9]násobná návratnost investice a nárůst hodnoty vlastního kapitálu téměř o [700-1 200] %. Zpráva společnosti CITI došla k závěru, že návratnost, kterou požadovaly dotčené státy, by tedy byla minimálně totožná jako návratnost, již by v podobné situaci požadovali soukromí investoři. Ve zprávě společnosti CITI však nebylo posouzeno, s jakou pravděpodobností společnost SAS „základní scénář“ plánu 4XNG úspěšně provede, ani to, jaký dopad budou mít odchylky od „základního scénáře“, např. pokud by se nepodařilo zpeněžit aktiva nesouvisející s hlavní činností.
(30)
Dne 19. prosince 2012 oznámila společnost SAS, že veškeré podmínky nezbytné k tomu, aby nový revolvingový úvěrový nástroj vstoupil v platnost (viz bod 28 výše), jsou splněny, a to včetně souhlasu parlamentů v dotčených členských státech. Počínaje tímto dnem byl až do 3. března 2014 účinný nový revolvingový úvěrový nástroj, který tak nahradil revolvingový úvěrový nástroj starý (22).
(31)
Dopisem ze dne 3. června 2013 Dánsko a Švédsko vysvětlily, že prodej 80 % akcií společnosti Widerøe (viz bod 22 výše) vedl k tomu, že se dotčené státy a věřitelské banky se společností SAS dohodly na změně podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje, přestože smlouva o změně ještě nebyla formálně podepsána. V připomínkách, které během formálního vyšetřovacího řízení podaly, informovaly dánské a švédské úřady Komisi, že smlouvu o změně nového revolvingového úvěrového nástroje podepsaly všechny strany a že tato změna vstoupí v platnost, jakmile bude převod společnosti Widerøe dokončen, tj. 30. září 2013. Tato změna sestávala z těchto kroků:
-
Objem nástroje A bude snížen z 1,173 miliardy SEK na 0,8 miliardy SEK a jeho splatnost bude prodloužena o pět měsíců, tj. do 1. června 2014.
-
Společnost SAS dá do zástavy [0,5-0,8] miliardy SEK v hotovosti jako zajištění nástroje A. Na zbývající [0,1-0,4] miliardy SEK se budou vztahovat zajištění, která jsou již v dohodě o novém revolvingovém úvěrovém nástroji uvedena.
-
Částka 0,2 miliardy SEK z nástroje A bude zrušena, jakmile dojde k částečnému pozbytí úseku pozemního odbavování. Než byl nový revolvingový úvěrový nástroj dne 4. března 2014 zrušen, uzavřela společnost SAS s potenciálním kupcem prohlášení o záměru (23).
-
Objem nástroje B bude z 1,5 miliardy SEK snížen na 1,2 miliardy SEK.
5. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti o tom, že se účast dotčených států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji uskutečnila za rovných podmínek, a to zejména z těchto důvodů:
-
Vzhledem ke své účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měly banky již dříve vůči společnosti SAS expozici. Banky svůj vklad do nového revolvingového úvěrového nástroje dokonce snížily přibližně na polovinu, a omezily tak svou expozici vůči společnosti SAS v souvislosti s revolvingovým úvěrovým nástrojem přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy - kterým se vzhledem k trvale negativním výsledkům společnosti SAS emise s předkupním právem z let 2009 a 2010 nijak nevrátily - svou expozici vůči společnosti SAS navýšily.
-
Skutečnost, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj zcela vyčerpala, mohla ovlivnit rozhodnutí věřitelských bank o účasti na novém nástroji, které tak mohly usilovat o to, aby se vyhnuly dalšímu čerpání prostředků a zajistily si vzhledem k potížím společnosti, že jejich vklady do revolvingového úvěrového nástroje nebudou zcela ztraceny.
-
Komisi nebylo jasné, zda rozhodnutí bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo ovlivněno tím, že dotčené státy v předchozích letech poskytovaly společnosti SAS trvalou podporu. Komise dále konstatovala, že zapojení dotčených států je nezbytným předpokladem k tomu, aby se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohly podílet i soukromé hospodářské subjekty.
-
Komise si nebyla jista, zda lze účast nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji srovnávat s účastí soukromého investora, vzhledem k tomu, že nadace KAW má vůči společnosti SAS expozici nejen v souvislosti s podílem jejích akcií, který drží, ale také prostřednictvím banky SEB.
(33)
Komise si dále kladla otázku, zda lze účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z pohledu akcionáře považovat za racionální, či nikoliv, a zda by takováto účast byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, i pokud by se odhlédlo od argumentace účastí za rovných podmínek. Komise v tomto ohledu posuzovala, zda jsou předpoklady, o něž se plán 4XNG opírá, dostatečně podložené na to, aby přiměly soukromého investora k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, a zda analýzy citlivosti, jež byly v rámci tohoto plánu provedeny, nejsou příliš optimistické.
(34)
Komise například poukázala mj. na optimistická čísla v plánu, pokud jde o růst trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům a růst HDP i 0 % inflaci, jež se pro období let 2015-2017 předpokládala. Dále vyjádřila pochyby, zda v době podpisu smlouvy o novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo možné předpokládat, že všechny iniciativy zaměřené na úspory nákladů a pozbytí aktiv budou úspěšně provedeny.
(35)
Co se týče podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje a posouzení společnosti CITI týkajícího se očekávané návratnosti při účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, zdůraznila Komise, že se ve zprávě společnosti CITI neposuzoval plán 4XNG ani nebyla provedena analýza citlivosti finančního modelu, a že se společnost CITI v této zprávě opírala pouze o informace, které jí byly poskytnuty. Komise dále zdůraznila, že ve zprávě společnosti CITI nebylo zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje oceněno z pohledu soukromého investora v tržním hospodářství a že zde nebyl vzat v potaz dopad možných alternativních scénářů pracujících s méně příznivými předpoklady (včetně neplnění závazků) na analýzu návratnosti. Komise v tomto směru konstatovala, že podle zprávy společnosti CITI byla pravděpodobnost toho, že by společnost SAS v následujících třech letech nedostála svým závazkům, nulová, což se zdá být podceněním rizika.
(36)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohla Komise vyloučit, že by účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohla společnost SAS zvýhodnit ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(37)
Komise v neposlední řadě vyjádřila pochybnosti o tom, zda je možné nový revolvingový úvěrový nástroj považovat za slučitelný s vnitřním trhem, pokud měla být v jeho rámci poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise v tomto směru posuzovala, zda lze uplatnit některé z důvodů slučitelnosti, které stanoví čl. 107 odst. 1 SFEU. S ohledem na povahu opatření a na obtíže společnosti SAS Komise konstatovala, že jedinými relevantními kritérii se zdají být pravidla týkající se státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (24) („pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Komise však dospěla k předběžnému závěru, že podmínky státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci zřejmě nejsou naplněny.
6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
6.1. Připomínky Dánska a Švédska
(38)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky jejich účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byly tržní, protože jejich účast se vzhledem k účasti bank a nadace KAW uskutečnila za rovných podmínek, což vylučuje, že by došlo ke státní podpoře.
(39)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že společnost SAS ze starého revolvingového úvěrového nástroje během období, kdy probíhalo vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji, ani jednou nečerpala. V tomto směru poukazují na změny starého revolvingového úvěrového nástroje, k nimž došlo v březnu 2012 a jež zaváděly ještě přísnější podmínky čerpání, a tvrdí, že od konce června 2012 mohly banky případnou žádost společnosti SAS o čerpání odmítnout. V březnu 2012 společnost SAS částku čerpanou z revolvingového úvěrového nástroje plně splatila a od té doby ze starého revolvingového úvěrového nástroje nečerpala. Tyto banky lze tedy opodstatněně považovat za „vnější“ investory, kteří se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílejí za podmínek, jež jsou vzhledem k dotčeným státům rovné (25), a aniž by měly vůči společnosti SAS nějakou významnou nezajištěnou expozici (26).
(40)
Co se týče účasti nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s bankami, zastávají dánské a švédské úřady názor, že hospodářská expozice nadace KAW vůči bance SEB je pouze omezená, a že nemohla její rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ovlivnit.
(41)
Dánsko a Švédsko jsou nadto přesvědčeny, že plán 4XNG je realistický a lze jej úspěšně realizovat. Zastávají názor, že všechna hlediska a všechny předpoklady, včetně prognóz výnosů („ukazatele RASK“) (27), opatření k úspoře nákladů a plánovaná pozbytí aktiv, byly pečlivě prověřeny s ohledem na splnění finančních cílů v rámci plánu 4XNG na období 2014-2015. Plán 4XNG - a všechny předpoklady, o něž se opírá, - navíc pečlivě posoudili externí finanční poradci dotčených států (Goldman Sachs) i bank ([…]), přičemž tento plán byl podle jejich připomínek a doporučení následně upraven. Dánsko a Švédsko dále zdůrazňují, že očekávání úspěšné realizace plánu při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc podpořila skutečnost, že odkládací podmínkou pro nový revolvingový úvěrový nástroj bylo uzavření nových kolektivních smluv. Podle Dánska a Švédska nasvědčuje vývoj od prosince 2012 a zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje dne 4. března 2014 tomu, že plán bude mít očekávané výsledky (28).
(42)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídají běžným tržním podmínkám, neboť jsou srovnatelné s podmínkami u obdobných transakcí, a nový revolvingový úvěrový nástroj se navíc v porovnání s většinou analyzovaných transakcí vyznačuje vyššími přímými poplatky a přísnějšími podmínkami čerpání. Co se týče balíčku prvků zajištění, uvádí Dánsko a Švédsko, že vlastní finanční rizika věřitelských bank jsou zanedbatelná, neboť odhadovaná hodnota zajištění jasně převyšuje objem nástroje A. V případě likvidace by tedy pohledávky všech věřitelských bank byly uspokojeny z balíčku prvků zajištění nebo z jiných aktiv společnosti SAS, která by bylo možné prodat, např. […], její podíl v […] atd. Výše uvedený argument podporuje také to, že během první poloviny roku 2013 skutečně došlo ke zrušení významné části závazků v rámci nástroje A. Podle Dánska a Švédska to dokazuje, že banky při rozhodování, zda se budou spolu s dotčenými státy a nadací KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet, jednaly tržně a obezřetně.
(43)
Dánsko a Švédsko v neposlední řadě také uvádějí, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji přinesla věřitelům, kteří na něj poskytli prostředky, významnou návratnost, a to aniž by společnost SAS musela z nástroje čerpat. Tato skutečnost by měla podpořit názor, že účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s nadací KAW a bankami je plně v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
6.2. Připomínky skupiny SAS
(44)
Skupina SAS tvrdí, že dotčené státy se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako akcionáři, ne jako veřejné orgány. Z tohoto pohledu bylo namístě dát účasti na takovémto nástroji přednost před kapitálovým vkladem, a to vzhledem k výraznému výnosu pro akcionáře/věřitele z poplatků i vzhledem k pravděpodobnému nárůstu hodnoty akcií.
(45)
Pokud jde o zásadu rovných podmínek, uvádí skupina SAS, že byla naplněna vzhledem k tomu, že banky vůči SAS neměly žádnou expozici, a proto by se s nimi mělo zacházet jako s „vnějšími“ investory. Účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc neměla vliv na chování bank, neboť akcionáře o tuto účast požádala společnost SAS, a nikoliv banky. Skupina SAS dále tvrdí, že banky se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek vzhledem k dotčeným státům a nadaci KAW na základě velmi pozitivních výsledků analýzy rizik a výnosů.
(46)
Skupina SAS dále potvrzuje tvrzení Dánska a Švédska, že předpoklady, ze kterých plán 4XNG vycházel, byly dostatečně podložené a dotčené prognózy ohledně tří hlavních faktorů, tedy růstu trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům, růstu HDP v období let 2015-2017 a předpokládané 0 % inflaci, velmi reálné. Všechny věřitelské banky rizika spojená s realizací plánu důkladně prověřily, přičemž se zaměřily především na ukazatel RASK, který je klíčovým ukazatelem ziskovosti společnosti.
(47)
Skupina SAS zároveň tvrdí, že balíček prvků zajištění byl posouzen dostatečně a že riziko toho, že by společnost SAS neplnila podmínky realizace plánu 4XNG, bylo zmírněno. Nasvědčuje tomu i to, že odkládací podmínkou pro vstup věřitelů do nového revolvingového úvěrového nástroje byly úspory nákladů a že pro úspěšnou realizaci plánu bylo klíčové uzavření nových kolektivních smluv v listopadu 2012.
(48)
Skupina SAS dále kritizuje Komisi, že nevzala v úvahu možnost úpadku a to, že by dotčené státy ztratily hodnotu svého společného podílu, pokud by nový revolvingový úvěrový nástroj nebyl poskytnut. Skupina SAS v této souvislosti zdůrazňuje, že se dotčené státy na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako klíčoví akcionáři společnosti SAS s cílem zajistit si odpovídající návratnost svých investic.
(49)
Skupina SAS v neposlední řadě uvádí, že se díky realizaci plánu 4XNG podařilo dosáhnout zisku před zdaněním ve výši 3 miliard SEK, v důsledku čehož společnost SAS v období od listopadu 2012 do července 2013 zaznamenala pozitivní výsledek.
6.3. Připomínky společnosti FAM
(50)
Podle společnosti FAM, která je odpovědná za správu aktiv nadace KAW, se nadace KAW rozhodla podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bez ohledu na svůj podíl v bance SEB a na expozici SEB vůči společnosti SAS. Společnost FAM tvrdí, že nadace KAW nemá v bance SEB většinový podíl, ani nelze říci, že by banku SEB ovládala.
(51)
Společnost FAM posoudila plán 4XNG, finanční rizika s ním spojená a balíček prvků zajištění, a dospěla k závěru, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji je v zájmu nadace KAW. V tomto ohledu porovnala vyhlídky ochrany dlouhodobých investic nadace KAW do společnosti SAS a možnou budoucí návratnost těchto investic i vysoké poplatky, které by společnost SAS v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje zaplatila na jedné straně, a likvidaci společnosti SAS na straně druhé, která z jejího hlediska nepředstavovala ekonomicky zajímavou variantu.
(52)
Společnost FAM také souhlasí s Dánskem, Švédskem a skupinou SAS v tom, že se všichni akcionáři podíleli na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, aniž by se uplatnila jakákoliv forma podřízení, nepřiměřených práv na zajištění či jiných nerovných podmínek. Rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z podrobné analýzy vyhlídek na ziskovost v důsledku toho, že společnost SAS bude v budoucnu silná a konkurenceschopná.
(53)
Společnost FAM v neposlední řadě souhlasí s názorem Dánska a Švédska, že rozhodnutí věřitelských bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z obchodních úvah, neboť v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje byla stávající expozice těchto bank pouze teoretická. Společnost FAM tvrdí, že banky měly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ještě menší motivaci než dotčené státy a nadace KAW, které mohly spoléhat na růst ceny akcií. Proto má za to, že je zásadu rovných podmínek třeba považovat za naplněnou.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
7.1. Existence státní podpory
(54)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.“
(55)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu financovanou ze státních prostředků poskytnutou přímo či nepřímo státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(56)
Má-li určité opatření představovat státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a musí je být možnost státu přičíst. Za státní prostředky se v zásadě považují prostředky některého z členských států a jeho veřejných orgánů, jakož i prostředky veřejných podniků, v nichž mají veřejné orgány přímo nebo nepřímo kontrolní vliv.
(57)
Je nepochybné, že dotčené opatření obnášelo státní prostředky, neboť bylo financováno z prostředků pocházejících z rozpočtů dotčených států, a že lze toto opatření státu přičíst. Lze zejména poukázat na skutečnost, že dánský i švédský parlament účast obou států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji schválily (viz bod 30 výše).
(58)
Dotčené opatření by muselo narušovat hospodářskou soutěž či představovat hrozbu v tomto směru a pravděpodobně ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(59)
Z ustálené judikatury vyplývá, že pokud finanční podpora poskytnutá některým z členských států posiluje postavení podniku oproti jiným podnikům, jež jsou při obchodu v rámci Unie jeho konkurenty, pak je dán přinejmenším potenciální vliv na obchod mezi členskými státy a na hospodářskou soutěž (29). V tomto ohledu zastává Komise názor, že tuto podmínku by splňovala jakákoli potenciální hospodářská výhoda poskytnutá společnosti SAS ze státních prostředků. Společnosti SAS konkurují jiné letecké společnosti v Evropské unii a v Evropském hospodářském prostoru, zejména od 1. ledna 1993, kdy vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké přepravy („třetí balíček“) (30). Kromě toho letecké dopravě u cest na relativně kratší vzdálenosti v rámci EU konkuruje i doprava silniční a železniční, a mohli by proto být dotčeni i silniční a železniční dopravci.
(60)
Jediným z kritérií pojmu státní podpory, kterým je třeba se v tomto případě zabývat, je, zda opatření společnosti SAS selektivně poskytuje nepatřičnou hospodářskou výhodu.
(61)
Vzhledem ke zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje ode dne 4. března 2014 posuzovala Komise, zda nový revolvingový úvěrový nástroj od svého zřízení v roce 2012 do svého zrušení v roce 2014 poskytoval společnosti SAS selektivně nepatřičnou hospodářskou výhodu.
7.2. Hospodářská výhoda pro společnost SAS
(62)
K určení toho, zda byla společnosti SAS poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, či nikoliv, posoudí Komise, zda byla letecké společnosti poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. Komise ke zkoumání této otázky uplatňuje zásadu investora v tržním hospodářství; podle této zásady by se o státní podporu nejednalo v případě, že by za obdobných okolností soukromý investor, jehož velikost by byla srovnatelná s velikostí příslušných orgánů ve veřejném sektoru a jenž by jednal v běžných tržních podmínkách v tržním hospodářství, mohl být motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření.
(63)
Komise tedy na základě zásady investora v tržním hospodářství musí posoudit, zda by soukromý investor uzavřel posuzovanou transakci za týchž podmínek. Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu, který usiluje o maximalizaci svých zisků, aniž by však podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (31).
(64)
Příspěvek z veřejných prostředků v zásadě nepředstavuje státní podporu, pokud k němu dochází souběžně s významným kapitálovým vkladem soukromého investora, který proběhl za srovnatelných okolností a za srovnatelných podmínek (rovné podmínky) (32).
7.2.1. Rovné podmínky při účasti států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji
(65)
Komise konstatuje, že věřitelské banky, které se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely, se podílely také na revolvingovém úvěrovém nástroji starém. V novém revolvingovém úvěrovém nástroji však dotčené státy svou expozici vůči společnosti SAS navýšily, zatímco banky svůj vklad snížily přibližně na polovinu (z 366 milionů EUR na asi 200 milionů EUR), čímž svou celkovou stávající expozici v rámci revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS přibližně o 50 % omezily. Vzhledem k tomu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, že by mohl být argument rovných podmínek naplněn, neboť se nezdálo, že by postavení dotčených států a bank bylo srovnatelné.
(66)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentují tím, že věřitelské banky při jednání o své účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádnou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje neměly. Tyto banky by proto měly být považovány za „vnější“ investory v postavení srovnatelném s dotčenými státy a nadací KAW.
(67)
Komise konstatuje, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj (viz bod 20 výše) zcela vyčerpala. Změny starého revolvingového úvěrového nástroje v březnu 2012 dokonce mj. zahrnovaly i podmínku úplného a okamžitého splacení čerpané částky. Dotčené částky byly v plné výši splaceny v březnu 2012, přičemž změny starého revolvingového úvěrového nástroje, jež byly v témže měsíci přijaty, společnosti SAS následně čerpání z tohoto nástroje nesmírně komplikovaly (33). Společnosti SAS byla také uložena povinnost předložit do června 2012 plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a rovněž dotčené státy a nadace KAW jako hlavní akcionáři. Banky tento plán nejprve odmítly. Teprve v listopadu 2012 se dotčené státy poté, co revidovaný plán 4XNG pečlivě posoudily, rozhodly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji a banky je následovaly.
(68)
Dánské a švédské úřady a skupina SAS proto tvrdí, že společnost SAS žádat o čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje fakticky nemohla. Banky, které si této situace byly vědomy, se musely rozhodnout, zda pokračovat v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje až do uplynutí jeho platnosti v červnu 2013, nebo se s dotčenými státy a nadací KAW podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, a to přes skutečnost, že dotčené státy a nadace KAW, měly jako akcionáři po provedení plánu 4XNG větší motivaci se na tomto nástroji podílet vzhledem k možnosti dosáhnout zvýšení hodnoty svých akcií.
(69)
Ačkoliv Komise považuje za pravděpodobné, že přinejmenším ty z bank, které vůči společnosti SAS neměly jiné nezajištěné dvoustranné expozice, nebyly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje v době, kdy se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, významně exponovány, zastává také názor, že přesto existovalo riziko, že společnost SAS mohla před zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje podmínky čerpání splnit. Skutečnost, že se tak nestalo a že starý revolvingový úvěrový nástroj nebyl poté, co byl v březnu 2012 v plné výši splacen, využit, je v tomto směru irelevantní. Z tohoto hlediska se situace jeví tak, že banky měly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS určitou míru expozice, kterou se státy (a nadace KAW) nevyznačovaly. Komise proto nemůže přijmout argument dánských a švédských úřadů, že se banky na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako „vnější“ investoři bez ohledu na svou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje.
(70)
Komise nadto nemůže souhlasit s Dánskem a se Švédskem, že expozice některých bank ve formě dvoustranných nástrojů spojených se starým revolvingovým úvěrovým nástrojem (34) nepředstavovala během období vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádné finanční riziko vzhledem k tomu, že tyto nástroje by bývaly nemohly být čerpány, pokud by nebyl starý revolvingový úvěrový nástroj čerpán v plné výši. Jak je uvedeno výše, existovalo riziko, byť nesporně malé, že podmínky čerpání mohly být splněny, přestože po změnách v březnu 2012 a zavedení přísných podmínek, byla pravděpodobnost, že společnost SAS bude starý revolvingový úvěrový nástroj čerpat, velice malá.
(71)
Nadto se zdá, že některé banky byly vůči společnosti SAS exponovány i jinak. Například kromě účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měla […] k 30. září 2012 nezajištěnou (a nečerpanou) dvoustranou expozici vůči společnosti SAS ve výši [200-600] milionů SEK, a rovněž nezajištěnou expozici na kreditních kartách ve výši [500-900] milionů SEK. Mohla proto odpovídat za pokrytí veškerých nákladů na poskytnutí náhrady zákazníkům, pokud by společnost SAS zrušila příslušné lety. Přestože tato nezajištěná expozice na kreditních kartách tvořila pouze [0-2] % z celkového úvěrového portfolia […] ve výši přibližně [1 000-3 000] miliard SEK, představovala i tak finanční riziko, a nelze tedy přijmout tvrzení, že […] byla při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vůči dotčeným státům ve srovnatelném postavení.
(72)
Tři další banky měly nadto expozici ve formě nesplacených nástrojů na financování letadel (např. […]). Ačkoliv dotčené státy tvrdí, že tato financování byla zajištěna letadly, a nepředstavovala pro banky finanční riziko, protože je bylo možné na trhu snadno prodat, fakticky to prokázáno nebylo. Zůstává nejasné, zda by v případě urgentního prodeje letadel byla celková částka skutečně získána zpět v plné výši.
(73)
V rozhodnutí o zahájení řízení si navíc Komise kladla otázku, zda jednání bank mohlo být ovlivněno jednáním dotčených států, a to vzhledem k průběžné finanční podpoře, kterou dotčené státy letecké společnosti v minulých letech poskytovaly (např. problémy emisí s předkupním právem v letech 2009 a 2010). Banky kromě toho byly, jak je vysvětleno v bodech 23 a 24 výše, ochotny se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet pouze pod podmínkou, že se na něm budou podílet i dotčené státy.
(74)
Komise má v zásadě za to, že podmínku rovných podmínek nelze uplatnit v případech, kdy je účast dotčených států nezbytným předpokladem toho, aby se na dotčené transakci podíleli soukromí provozovatelé.
(75)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentovaly tím, že při vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji se banky v žádné fázi necítily být jednáním dotčených států v minulosti a jejich ochotou nadále společnost SAS podporovat „zasaženy“, a to bez ohledu na to, že prognózy dotčených států týkající se výnosů při emisích s předkupním právem z let 2009 a 2010 se nenaplnily.
(76)
Komise nemůže vyloučit možnost, že by soukromé hospodářské subjekty nebyly ochotny do podniku, jejž v minulosti charakterizovaly takovéto výsledky a u kterého jsou prognózy nepředvídatelné, investovat jinak než při účasti dotčených států. Zároveň nemůže vyloučit ani to, že dotčené státy, které odmítly poskytnout nový vlastní kapitál a podílet se na podřízeném revolvingovém úvěrovém nástroji, již nechtěly do společnosti SAS vkládat další prostředky. Bez ohledu na tyto úvahy Komise stále není přesvědčena o tom, že účast států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji proběhla za podmínek, jež byly ve vztahu k podmínkám věřitelských bank rovné, a to vzhledem k tomu, že účast dotčených států vedla ke snížení celkové expozice bank vůči společnosti SAS v rámci revolvingového úvěrového nástroje přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy svou expozici vůči této společnosti týmž krokem navýšily.
(77)
Pokud jde o to, zda lze jednání nadace KAW považovat za referenční kritérium, které umožňuje stanovit, jak by v dané situaci jednal soukromý investor, či nikoliv, vyplynulo z formálního vyšetřovacího řízení, že expozice nadace KAW vůči společnosti SAS prostřednictvím podílu v bance SEB byla menší, než se uvádělo v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k tomu, že nadace KAW je pouze menšinovým akcionářem banky SEB a expozice banky SEB vůči společnosti SAS je omezená, lze dovozovat, že podíl nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl motivován vyhlídkami na ziskovost investice.
(78)
Formální vyšetřovací řízení Komisi nad rámec skutečností uvedených výše neumožnilo dospět s jistotou k závěru, že dotčená transakce proběhla za rovných podmínek.
(79)
Nezávisle na posouzení rovnosti podmínek zkoumala Komise také to, zda účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji lze z hlediska akcionářů považovat za racionální, či nikoliv a zda by naplnila zásadu investora v tržním hospodářství, i pokud by se rovností podmínek neargumentovalo.
7.2.2. Posouzení účasti států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z hlediska zásady investora v tržním hospodářství
(80)
Otázka, kterou je třeba se zabývat, zní, zda by se soukromý investor v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, za okolností podobných těm, s nimiž byly v roce 2012 dotčené státy konfrontovány, na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za podobných podmínek podílel, či nikoliv (35).
(81)
V tomto ohledu jsou poučné nezávislé analýzy, které před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje provedly externí finanční poradenské společnosti (konkrétně společnost Goldman Sachs International a společnost CITI jako poradenské společnosti dotčených států a […] jako poradenská společnost věřitelských bank). Podle Dánska a Švédska se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji teprve poté, co plán 4XNG podrobně posoudili jejich externí poradci, a po úpravě podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje.
(82)
Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k rozsahu zprávy zpracované společností CITI určité výhrady, ovšem Dánsko a Švédsko vysvětlily, že se jejich rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji se opíralo o všechny analýzy zpracované jejich finančními poradci, a zpráva společnosti CITI by proto neměla být posuzována izolovaně.
(83)
Finančním poradcům byl mj. zadán úkol, aby v tomto směru zpracovali kritickou analýzu plánu 4XNG a nového revolvingového úvěrového nástroje a relevantních citlivých a zranitelných míst. Tato analýza byla provedena na základě série zpráv s odkazem na historické výsledky společnosti SAS a na jiná referenční odvětvová kritéria. Poradci v souvislosti s plánem 4XNG i novým revolvingovým úvěrovým nástrojem vydali různá doporučení týkající se strategií ke zmírňování rizik. V souladu s těmito doporučeními požadovaly dotčené státy řadu úprav plánu 4XNG (aby se urychlila opatření na úsporu nákladů a aby se plán přizpůsobil dalším iniciativám) a rovněž úpravy podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje tak, aby se snížila pravděpodobnost čerpání.
(84)
Při analýze plánu 4XNG externí poradci určili klíčové oblasti možného rizika, mj. oblast cílů na poli úspory nákladů, oblast pozbytí aktiv a oblast tlaku na ukazatel RASK, a věnovali jim zvláštní pozornost. Toto posouzení rizik vyústilo mj. v následující úvahy:
-
Cíle na poli úspory nákladů
V návaznosti na doporučení externích poradců byl plán 4XNG upraven a posílen tak, aby zahrnoval iniciativy na poli úspory nákladů v rozsahu přibližně [1-4] miliardy SEK za rok (oproti původnímu cíli [1-4] miliardy SEK za rok tedy došlo k nárůstu). Ačkoliv mezi možnými problémy, jež byly určeny, figurovalo i nesplnění cílů na poli úspory nákladů, klíčovým krokem k odstranění rizik spojených s plánem 4XNG před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje bylo uzavření nových kolektivních smluv, v jejichž rámci by došlo ke snížení mezd a výhod zaměstnanců, a změny penzijního plánu v listopadu 2012. To mělo za následek přímé úspory nákladů ve výši necelých [0-3] miliard SEK za rok […], jež musely být na žádost států úspěšně realizovány předtím, než mohl nový revolvingový úvěrový nástroj nabýt účinnosti.
-
Pozbytí aktiv
V návaznosti na to, že původní předpoklady ohledně pozbytí aktiv zpochybnil externí finanční poradce, a také vzhledem k novým informacím, které během tohoto procesu vyšly najevo, se konečný seznam plánovaných pozbytí aktiv v plánu 4XNG odchýlil od seznamu, který společnost SAS původně sestavila (36). Finanční poradce dotčených států nakonec dospěl k závěru, že pozbytí aktiv (v odhadované hodnotě přibližně 3,0 miliardy SEK) obsažené v konečném plánu 4XNG je v předpokládaném časovém rámci proveditelné. Nový revolvingový úvěrový nástroj nadto obsahoval ustanovení upravující načasování prodeje společnosti Widerøe a nařizující použít výnosy z pozbytí aktiv důsledně ke splacení tohoto nástroje.
-
Tlak na ukazatel RASK
S přihlédnutím k relevantním údajům o historických trendech, prognózám třetích stran a známým změnám v konkurenčním prostředí v příslušné době byly posouzeny předpoklady, z nichž se při odhadu tlaku na výnosy a ukazatel RASK vycházelo. Nemělo se tedy za to, že by tyto předpoklady představovaly významné riziko, že se realizací plánu 4XNG nedosáhne očekávaných výsledků.
(85)
Co se týče pochybností Komise o optimistickém pohledu na konkrétní faktory v plánu 4XNG (např. růst trhu měřeno ukazatelem RASK, prognózy vývoje HDP a 0 % inflace v období 2015-2017) vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, vyplývá z informací předložených během formálního vyšetřovacího řízení Dánskem, Švédskem a skupinou SAS, že tyto odhady zohlednily zejména hlavní trhy, na kterých je společnost SAS aktivní. Projevila se zde i výraznější expozice společnosti vůči severní spíše než jižní Evropě a také její expozice vůči americkému trhu a asijskému trhu. Z učiněných vyjádření dále vyplývá, že odhadovaná inflace nákladů ve výši 0 % za rok v období 2015-2017 představuje čistý výsledek spojení základní míry inflace ve výši 2 % za rok (což odpovídá odhadované výši inflace v EU) a předpokladu, že bude možné její vliv neutralizovat prostřednictvím nových opatření ke snížení nákladů.
(86)
Pokud jde o nedostatečné testování citlivosti u analýzy vnitřní míry návratnosti uvedené ve zprávě společnosti CITI (viz bod 35 výše) a o počáteční obavy Komise ohledně potenciálního dopadu méně optimistických scénářů, obdržela Komise od Dánska a Švédska v jejich vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení dodatečné informace o rozsahu provedené analýzy citlivosti. Při zpracovávání plánu 4XNG v období červen-září 2012 v tomto směru společnost Goldman Sachs představila řadu testů citlivosti. Revidovaná analýza v září 2012 ukázala, že společnosti SAS nedojdou peněžní prostředky ani při scénářích s horšími výsledky, tj. že by se ve všech analyzovaných případech hotovostní pozice společnosti SAS udržela nad spodní hranicí pásma revolvingového úvěrového nástroje. Mělo se však za to, že k zachování důvěry trhů je zapotřebí mechanismus k zajištění likvidity a že revolvingový úvěrový nástroj zůstává nejrealističtější možností, jak tuto záložní likviditu získat.
(87)
Komise tedy bere na vědomí sérii finančních revizí plánu 4XNG (včetně rozsáhlé analýzy a testování různých iterací tohoto plánu). Komise si je rovněž vědoma výsledných požadavků dotčených států na snížení rizik při provádění a na vytvoření konsolidovaného plánu restrukturalizace ještě před vstupem do nového revolvingového úvěrového nástroje. Tyto kroky se zdají být v souladu s postupem obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. I tak je ovšem třeba zvážit, zda podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídaly, či neodpovídaly tomu, co by soukromý investor v tržním hospodářství v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, býval přijal.
(88)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS vysvětlily, že specifickým rysem odvětví letecké dopravy je nutnost zachovat si vysokou úroveň finanční připravenosti tak, aby bylo možno udržet si důvěru zákazníků i zúčastněných stran, pokud jde o schopnost společnosti i nadále vykonávat svou činnost. Vzhledem k finančním potížím, jimž společnost SAS v roce 2012 čelila, a situaci v oblasti likvidity, jež v uvedené době panovala, byla pravděpodobně jedním z motivů pro účast dotčených států jakožto akcionářů společnosti SAS na novém revolvingovém úvěrovém nástroji snaha zabránit větším ztrátám či úpadku v případě rozsáhlého odčerpávání likvidity společnosti.
(89)
V tomto ohledu se zdá být patrné, že státy při dokončování podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje čerpaly z doporučení nezávislých finančních poradců. Zdá se dokonce, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly celkově zaměřeny na zmírnění hlavních zjištěných obchodních rizik. Jak se uvádí v bodě 84, klíčovou odkládací podmínkou pro realizaci nového revolvingového úvěrového nástroje bylo například úspěšné uzavření nových kolektivních smluv s letovými posádkami. Navíc se vzhledem k podmínkám čerpání platným pro nástroj B zdálo být velmi nepravděpodobné, že by k jeho čerpání mohlo dojít dříve než v březnu 2015 (37). Doplňková finanční ujednání, jež byla s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem spojena, byla také z hlediska struktury koncipována tak, aby společnost SAS v případě, že se jí nepodaří naplnit klíčové finanční prognózy obsažené v plánu 4XNG, neměla k revolvingovému úvěrovému nástroji přístup nebo aby musela vrátit veškeré částky, které za dotčenou dobu z revolvingového úvěrového nástroje čerpala (38).
(90)
Nad rámec výše uvedených zjištění navíc Komise obdržela další informace týkající se přiměřenosti podkladového zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ve zprávě z května 2012 zpracovala […] nezávislé ocenění společnosti Widerøe a některých hmotných aktiv (včetně náhradních motorů, příslušných letadel, řady menších nemovitostí a některého vybavení), jež byly následně použity k zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ačkoliv se pozornost soustředila na společnost Widerøe, která se považovala za nejvýznamnější aktivum v rámci balíčku prvků zajištění, a posouzení dalších aktiv vycházelo z omezenějších informací, dosáhla v souhrnném ocenění celková hodnota aktiv výše přibližně [1-4]-[3-6] miliard SEK. Celková odhadovaná hodnota aktiv, která byla použita k zajištění, tedy převyšuje objem nástroje A. Podle názoru Dánska a Švédska se tento stav považoval pro věřitele nového revolvingového úvěrového nástroje za dostatečně uspokojivý vzhledem k tomu, že pravděpodobnost, že společnost SAS někdy bude čerpat nástroj B, se, jak je uvedeno výše, považovala za zanedbatelnou.
(91)
Vlastní finanční rizika spojená s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem dále zmírňovala ustanovení o povinné platbě předem a/nebo zrušení závazků v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje v případě, že by společnost SAS pozbyla určitých aktiv nebo využila jiných možností financování. Tato ustanovení o platbě předem a zrušení závazků měla za následek postupné snižování potenciálních ztrát. Celkový objem nového revolvingového úvěrového nástroje byl v důsledku prodeje společnosti Widerøe a na základě dohody, jež vstoupila v platnost po uskutečnění uvedeného prodeje v září roku 2013 (viz bod 31 výše) dokonce snížen z 3,5 na 2 miliardy SEK.
(92)
Zdá se tedy, že byl přijat komplexní a soudržný soubor opatření, jež se konkrétně zaměřila na zajištění další životaschopnosti společnosti SAS v období let 2012-2015 a snížení hlavních finančních rizik spojených s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem.
(93)
Komise dále uznává, že je zapotřebí zvážit, zda mohl být srovnatelný soukromý investor za podobných tržních podmínek jako dotčené státy (tj. stávající akcionáři společnosti SAS) motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření. Z toho důvodu je rovněž účelné zohlednit pro srovnání možné hypotetické situace, k nimž by došlo, pokud by dotčené opatření podniknuto nebylo.
(94)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS v tomto ohledu ve svých vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí, že by v případě, že by revolvingový úvěrový nástroj v roce 2012 nebyl poskytnut, pravděpodobně došlo k úpadku. Podle Dánska a Švédska by tak dotčeným státům vznikla celková ztráta ve výši 1 044 milionů SEK, tj. ve výši hodnoty jejich celkového akciového podílu. Zohledňovala se také vyhlídka ztráty budoucích kapitálových zisků v případě úspěšného provedení plánu 4XNG. Pro srovnání: Dánsko a Švédsko ve svých vyjádřeních odhadují, že pokud by společnost SAS nedostála svým závazkům v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje, činila by celková možná ztráta vyplývající ze společného podílu dotčených států a jejich vkladů do revolvingového úvěrového nástroje v nejkrajnějším případě až kolem [1 000-3 000] milionů SEK (39).
(95)
V případě úpadku společnosti SAS se tedy případné další ztráty související s účastí dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji (tj. přibližně 447,5 milionu SEK, pokud vyjdeme z ilustračního příkladu uvedeného Dánskem a Švédskem) jeví jako relativně omezené ve srovnání se ztrátou, k níž by tak jako tak došlo v souvislosti s jejich akciovými podíly. Z porovnání této poměrně omezené postupné změny v rámci scénáře s nedosažením výsledků (scénář s úpadkem), s nímž dotčené státy pracovaly, s možným pozitivním efektem pro dotčené státy při úspěšném provedení plánu 4XNG podle všeho vyplývá další argument ve prospěch rozhodnutí dotčených států o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji. Při nejoptimističtějším „základním“ scénáři se ve zprávě společnosti CITI celková výše možného kapitálového zisku dotčených států odhaduje na [7 000-12 000] milionů SEK. Ačkoliv Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila určité výhrady k optimismu takovýchto růstových prognóz, uznává, že i v konzervativnějších příznivých scénářích by potenciální kapitálový zisk stále mohl výrazně převyšovat potenciální ztráty při scénářích nepříznivých.
(96)
Komise tedy bere na vědomí výše uvedené posouzení rizik a výnosů, jakož i rozsáhlý přezkum a testování plánu 4XNG, dodatečná ověření podkladového kolaterálu, (40) ustanovení o zrušení a platbách předem, která vedla k postupnému snižování potenciálních ztrát (41), a různá další opatření ke zmírnění rizik začleněná do nového revolvingového úvěrového nástroje (42). Při zohlednění výše uvedeného se rozhodnutí dotčených států podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji zdá být v souladu s kroky soukromého hospodářského subjektu, jenž by jednal s cílem dosáhnout běžné tržní návratnosti s ohledem na konkrétní situaci dané společnosti v dané době.
(97)
V návaznosti na skutečnosti uvedené výše dochází Komise k závěru, že se dotčené státy v postavení stávajících akcionářů společnosti SAS při rozhodnutí podílet se společně s nadací KAW a věřitelskými bankami v období od prosince 2012 do března 2014 na novém revolvingovém úvěrovém nástroji řídily přiměřenými a realistickými vyhlídkami na ziskovost. Z jejich účasti tedy pro společnost SAS neplynuly žádné výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.3. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že účast Dánska a Švédska na novém revolvingovém úvěrovém nástroji nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(99)
Závěrem Komise konstatuje, že Dánsko a Švédsko souhlasily s přijetím a oznámením tohoto rozhodnutí v anglickém znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Financování společnosti Scandinavian Airlines prostřednictvím nového revolvingového úvěrového nástroje, který Dánské království a Švédské království zřídily v prosinci roku 2012, nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království a Švédskému království.
V Bruselu dne 9. července 2014.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2014. gada 9. jūlijs)
par pasākumu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ko īstenojusi Dānija un Zviedrija uzņēmuma Scandinavian Airlines labā
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4532)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/938/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar ko Komisija nolēma sākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā, attiecībā uz atbalstu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem, un ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Dānija, Zviedrija un Norvēģija (turpmāk kopā “valstis”) 2012. gada oktobra nogalē neoficiāli sazinājās ar Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi (turpmāk “EUI”) saistībā ar savu nodomu piedalīties jaunā atjaunojamā kredītinstrumentā (turpmāk “jaunais AKI”) par labu uzņēmumam Scandinavian Airlines (turpmāk “SAS”, “SAS grupa” vai “uzņēmums”). Valstis 2012. gada 12. novembrī nolēma piedalīties jaunajā AKI, tomēr oficiāli par šo pasākumu Komisijai nepaziņoja.
(2)
Komisija 2012. gada 14. novembrī sāka izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas par jauno AKI. Komisija 2012. gada 29. novembrī, 2012. gada 18. decembrī, 2013. gada 28. janvārī un 2013. gada 18. februārī nosūtīja Dānijai un Zviedrijai pieprasījumus sniegt informāciju un saņēma atbildes attiecīgi 2012. gada 6. decembrī, 2013. gada 8. Janvārī, 2013. gada 5. un 13. februārī un 2013. gada 22. martā. Dānija un Zviedrija sniedza papildu informāciju 2013. gada 3. jūnija vēstulē.
(3)
Turklāt Komisija 2012. gada 20. novembrī saņēma sūdzību no Ryanair un vēlāk, 2013. gada 4. februārī, arī no Eiropas Zemo cenu aviosabiedrību asociācijas (turpmāk - ELFAA), un Dānija un Zviedrija sniedza piezīmes par šīm sūdzībām 2013. gada 22. marta vēstulē.
(4)
Komisija 2013. gada 19. jūnija vēstulē informēja Dāniju un Zviedriju, ka tā nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”). Dānija un Zviedrija 2013. gada 19. augusta vēstulēs sniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.
(5)
Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2)2013. gada 28. septembrī. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumiem.
(6)
Komisija 2013. gada 28. oktobrī saņēma apsvērumus no SAS grupas un uzņēmuma Foundation Asset Management Sweden AB (turpmāk “FAM”) (3). Komisija 2013. gada 5. novembrī nosūtīja šos apsvērumus Dānijai un Zviedrijai - tām tika dota iespēja reaģēt. Dānijas un Zviedrijas iestādes 2013. gada 4. un 5. decembra vēstulēs norādīja, ka tās nesniegs piezīmes attiecībā uz SAS grupas un FAM apsvērumiem.
(7)
Komisija 2014. gada 25. februāra vēstulē pieprasīja Dānijai un Zviedrijai papildu informāciju, un abas dalībvalstis atbildēja uz šo vēstuli 2014. gada 25. martā. Turklāt Dānijas un Zviedrijas iestādes 2014. gada 5. un 7. marta vēstulēs informēja Komisiju, ka uzņēmums SAS ir nolēmis atsaukt jauno AKI un izvērtēt alternatīvas iespējas kapitāla bāzes stiprināšanai. Atsaukums stājās spēkā 2014. gada 4. martā.
(8)
Zviedrija un Dānija attiecīgi 2014. gada 4. un 7. jūlija vēstulēs piekrita atteikties no savām tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas Nr. 1 3. pantu, kā arī piekrita tam, ka šo lēmumu pieņem un paziņo angļu valodā.
(9)
Šajā procedūrā tikai Komisija ir kompetenta novērtēt, vai Dānija un Zviedrija ir ievērojusi LESD noteikumus. Savukārt EUI saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 109. panta 1. punktu saistībā ar 24. pantu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, ir kompetenta novērtēt, vai EEZ līguma noteikumus ir ievērojusi Norvēģija. Turklāt, pamatojoties uz EEZ līguma 109. panta 2. punktu un tā 27. protokolu, lai nodrošinātu vienādu piemērošanu EEZ, EUI un Komisija sadarbojas, apmainās ar informāciju un sniedz savstarpējas konsultācijas par uzraudzības politikas jautājumiem un atsevišķiem gadījumiem.
(10)
Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī abu iestāžu paralēlo kompetenci šajā gadījumā, Komisija pirms šā lēmuma pieņemšanas ir sadarbojusies un apspriedusies ar EUI.
2. SKANDINĀVIJAS GAISA PĀRVADĀJUMU TIRGUS
(11)
Tiek ziņots, ka laikposmā no 2001. līdz 2011. gadam Skandināvijas gaisa pārvadājumu tirgus (tas aptver Dāniju, Zviedriju, Somiju un Norvēģiju) palielinājās par 126 % ASK (4) izteiksmē. Izaugsmi Skandināvijas īso pārlidojumu tirgū gandrīz pilnībā nodrošināja zemo izmaksu gaisa pārvadātāji, jo īpaši aviosabiedrības Norwegian Air Shuttle un Ryanair. Tiek lēsts, ka zemo izmaksu gaisa pārvadātāji patiešām nodrošināja 90 % no kopējās izaugsmes šajā laikposmā. (5)
(12)
Neraugoties uz zemo izmaksu gaisa pārvadātāju nozīmes palielināšanos, lielākais dalībnieks Skandināvijas tirgū joprojām ir SAS, un tiek lēsts, ka tā tirgus daļa 2011. gadā bija 35,6 %, kas ir daudz mazāka par vairāk nekā 50 % lielo tirgus daļu, ko šis uzņēmums bija apguvis pirms desmit gadiem. Šajā gadā Norwegian Air Shuttle un Ryanair tirgus daļas bija attiecīgi 18,7 % un 6,8 %.
3. SAŅĒMĒJS
(13)
SAS ir valsts gaisa pārvadātājs, lielākā aviosabiedrība Skandināvijā un astotā lielākā aviosabiedrība Eiropā. Uzņēmums SAS ir arī viens no Star Alliance dibinātājiem. Aviosabiedrību grupas, kurā ietilpst Scandinavian Airlines, Widerøe (6) un Blue1, galvenā mītne atrodas Stokholmā, un tās galvenais Eiropas un starpkontinentālais darbības centrs ir Kopenhāgenas lidosta. SAS 2013. gadā pārvadāja aptuveni 28 miljonus pasažieru, gūstot ienākumus aptuveni SEK 42 miljardu apmērā.
(14)
Patlaban 50 % SAS akciju pieder valstīm - 21,4 % pieder Zviedrijai, 14,3 % - Dānijai un 14,3 % - Norvēģijai. Lielākais privātais akcionārs ir Knuta un Alises Vallenbergu fonds (turpmāk “KAW”) (7,6 %), bet pārējiem akcionāriem pieder 1,5 % akciju vai mazāk.
1. tabula
SAS
AB
galvenie akcionāri 2012. gada 31. martā (7)
Akcionārs
Kopā
Zviedrijas valdība
21,4 %
Dānijas valdība
14,3 %
Norvēģijas valdība
14,3 %
Knuta un Alises Vallenbergu fonds
7,6 %
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5 %
A.H Värdepapper AB
1,4 %
Unionen
1,4 %
Dānijas Nacionālā banka
1,4 %
Robur Försäkring
0,9 %
Ponderus Försäkring
0,8 %
Andra AP-fonden
0,5 %
Tredje AP-fonden
0,5 %
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5 %
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4 %
Swedbank Robur Sverigefond
0,4 %
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3 %
JPM Chase NA
0,3 %
AMF Aktiefond Småbolag
0,3 %
JP Morgan Bank
0,3 %
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2 %
Nomura International
0,2 %
(15)
SAS finansiālais stāvoklis vairākus gadus bija nestabils, un laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam uzņēmums atkārtoti cieta zaudējumus. Finanšu pakalpojumu uzņēmums Standard and Poor's (turpmāk “S&P”) 2012. gada novembrī pazemināja SAS kredītreitingu no B- uz CCC+ (8). Šīs grūtības pastiprināja situācija tirgū, proti, augstās degvielas izmaksas un neskaidrais pieprasījums.
(16)
Jo īpaši no uzņēmuma gada pārskatiem var secināt, ka laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam SAS ik gadu cieta ievērojamus zaudējumus un ir iegrāmatojis ievērojamas finanšu neto parāda summas.
2. tabula
SAS
būtiskākie finanšu dati 2007.-2012. gadā (miljoni SEK) (9)
2007. g.
2008. g.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
2012. g.
(janvāris-oktobris)
Ienākumi
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Finanšu neto parāds
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Rezultāts pirms nodokļiem
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Neto ienākumi
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Naudas plūsma gadā
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Izmantotā kapitāla atdeve (ROCE), %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Pašu kapitāla atdeve pēc nodokļiem, %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Procentu seguma koeficients, %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Finanšu situācijas pasliktināšanās dēļ 2009./2010. gadā SAS īstenoja izmaksu ievērojamas samazināšanas programmu (Core SAS). Lai īstenotu šo programmu, SAS bija jāpalielina pašu kapitāls, veicot divas tiesību emisijas: i) SEK 6 miljardu apmērā 2009. gada aprīlī un ii) SEK 5 miljardu apmērā 2010. gada maijā (10).
(18)
SAS finanšu grūtības sasniedza maksimuma punktu 2012. gadā, kad uzņēmums publiskoja darījumdarbības plānu 4 Excellence Next Generation (4XNG plāns), ko aviosabiedrības vadība uzskatīja par SAS“pēdējo iespēju” (11). Turklāt 2012. gada novembrī presē izskanēja informācija par iespējamo SAS bankrotu (12).
4. PASĀKUMA APRAKSTS: JAUNAIS AKI 2012. GADĀ
(19)
Tāpat kā citas aviosabiedrības pasaulē, SAS izmantoja ārējos kredītinstrumentus, lai uzturētu minimālo likviditātes līmeni. Kopš 2006. gada 20. decembraSAS izmantoja AKI, kura beigu termiņam vajadzēja būt 2013. gada jūnijā (turpmāk “vecais AKI”). Vecā AKI apmērs bija EUR 366 miljoni, un to nodrošināja vienīgi vairākas bankas ([…] (13)). Tas ietvēra ar vairākus finanšu līgumus vai nosacījumus, piemēram, […].
(20)
Pasliktinoties uzņēmuma darbības rezultātiem, 2011. gada decembrī SAS vadība nolēma pilnībā izmantot veco AKI. Pēc tam, kad SAS meitas uzņēmums (Spanair) 2012. gada janvārī iesniedza maksātnespējas pieteikumu, SAS uzsāka sarunas ar bankām un 2012. gada 15. martā panāca vienošanos par līguma atjaunošanu. Šīs līguma atjaunošanas rezultātā palielinājās vecā AKI izmantošanas izmaksas, tika noteikti stingrāki kredītinstrumenta izmantošanas noteikumi un SAS bija spiests pilnībā un nekavējoties atmaksāt izmantoto summu. Turklāt SAS bija jāiesniedz aizdevējiem valdes un galveno akcionāru, proti, valstu un KAW, apstiprināts rekapitalizācijas plāns.
(21)
Rekapitalizācijas plāna pamatā bija tā sauktais 4XNG plāns, ko izstrādāja jau 2012. gada sākumā. Īstenojot 4XNG plānu, 2012. gada maijā tika risināti arī jautājumi, ko izvirzīja […], par SAS esošo uzņēmējdarbības plānu 4 Excellence (4X plāns). Saskaņā ar SAS sniegto informāciju 4XNG plāns ļautu uzņēmumam pozicionēt sevi kā finansiāli patstāvīgu aviosabiedrību. Plānā bija paredzēti vairāki finanšu mērķi, kas SAS bija jāsasniedz 2014./2015. finanšu gadā. Cita starpā tie bija EBIT rentabilitāte virs 8 %, finansiālās sagatavotības rādītājs virs 20 % un pašu kapitāla rādītājs (pašu kapitāls/aktīvi) - virs 35 %. 4XNG plānam bija jānodrošina iespēja SAS uzlabot savu rezultātu pirms nodokļiem par aptuveni SEK 3 miljardiem gadā, taču tā īstenošanai būtu nepieciešamas restrukturizācijas izmaksas un vienreizējas izmaksas aptuveni SEK 1,5 miljardu apmērā.
(22)
Vēl viens 4XNG mērķis bija sagatavot uzņēmumu jaunu pensiju uzskaites noteikumu ieviešanai no 2013. gada novembra, jo bija sagaidāms, ka tiem būs negatīva ietekme uz SAS grupas pašu kapitālu. Turklāt plānā bija paredzēta apņemšanās pabeigt aktīvu atsavināšanu un finansēšanas plāna izstrādi - šo pasākumu iespējamais nodrošinātais ieguvums būtu tīrā peļņa aptuveni SEK 3 miljardu apmērā. Aktīvu atsavināšana ietvēra (14): i) meitas uzņēmuma un Norvēģijas reģionālās aviosabiedrības Widerøe pārdošanu (15); ii) mazākuma līdzdalības uzņēmumā […] pārdošanu; iii) ieguldījuma ar lidostu saistītā nekustamā īpašumā pārdošanu; iv) ārpakalpojumu piesaisti, lai veiktu apkalpošanu uz zemes (16); v) gaisa kuģu dzinēju pārdošanu (17); vi) pārdošanas ar turpmāko nomu darījumu vai citu finanšu darījumu attiecībā uz […]; vii) ārpakalpojumu izmantošanu saistībā ar vadības sistēmām un informatīvo tālruņu nodrošināšanu (18); un viii) trīs Q400 gaisa kuģu pārdošanu vai finansēšanu ar nodrošinājumu.
(23)
Valstis uzstāj, ka 4XNG plāns bija pašfinansējošs, - tas nozīmē, ka SAS no darbībām un nenozīmīgu aktīvu atsavināšanas iegūtu pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu 4XNG plāna īstenošanas sākotnējās izmaksas. Taču SAS bija bažas par ieguldītāju nostāju attiecībā uz aviosabiedrības trauslo likviditātes situāciju, ko radīja 4XNG plāna īstenošanas ievērojamās sākotnējās izmaksas. Tādēļ SAS lūdza pagarināt vecā AKI termiņu, kā arī ieviest jauno AKI, ko atbalstīja valstis un KAW. Taču SAS apgalvoja, ka nedz vecais AKI (ar pagarināto termiņu), nedz arī jaunais AKI netiks izmantoti.
(24)
Diskusijas par jauno AKI sākās 2012. gada 4. jūnijā (19). Sākotnēji atbilstīgi rekapitalizācijas plānam (sk. 20. punktu iepriekš) bankas, kuras bija vecā AKI aizdevējas, pieprasīja valstīm vēlreiz palielināt pašu kapitālu, proti, veikt tiesību emisiju, jo šīs bankas vienas pašas nevēlējās atbalstīt jauno AKI. Taču valstis šo priekšlikumu noraidīja.
(25)
Pēc vairākām sarunām bankas akceptēja jauno AKI, kas tiktu izveidots kopā ar valstīm un KAW un tiktu stingri strukturēts ar vienādiem nosacījumiem bez subordinācijas vai nesamērīgām tiesībām uz nodrošinājumu. Jānorāda, ka sākotnēji bija paredzēts, ka jaunais AKI būs SEK [3-6] miljardi, lai gan pieejamais nodrošinājums bija tikai SEK [1-4] miljardi. Jaunā AKI apmērs 2012. gada 22. oktobrī galu galā tika samazināts līdz SEK 3,5 miljardiem (aptuveni EUR 400 miljoni).
(26)
Jauno AKI nodrošināja tās pašas bankas, kuras nodrošināja veco AKI (izņemot vienu (20)), kopā ar valstīm un KAW. Šai sakarā 50 % no jaunā AKI nodrošināja valstis atbilstoši to akciju daļām SAS, bet pārējos 50 % nodrošināja bankas un KAW. Valstis, KAW un bankas piedalījās jaunajā AKI ar vienādiem nosacījumiem (maksas, procentu likmes, līgumi).
(27)
Jaunā AKI galvenie raksturlielumi bija šādi:
-
jauno AKI sadalīja divos apakšinstrumentos - SEK 2 miljardi (instruments A) un SEK 1,5 miljardi (instruments B); abos apakšinstrumentos valstis ieguldīja 50 % no to vērtības. Abu apakšinstrumentu cenu noteikšanas nosacījumi ietvēra priekšapmaksu, saistību maksu, peļņas normu un izstāšanās maksu,
-
lai varētu izmantot AKI, SAS bija jāizpilda konkrēti nosacījumi, un šie nosacījumi bija stingrāki attiecībā uz instrumentu B nekā instrumentu A (21),
-
jaunajā AKI tika saglabāta vecā AKI nodrošinājuma pakete, turklāt 2012. gada decembrī aizdevēji saņēma nodrošinājumu par visām Widerøe akcijām un visiem pārējiem SAS grupas neapgrūtinātajiem pamatlīdzekļiem. Tādējādi AKI bija augstākā līmeņa nodrošinājums vairāku SAS aktīvu veidā, tostarp 100 % tā akciju meitas uzņēmumos Widerøe un SAS Spare Engine, 18 gaisa kuģi un vairāki citi īpašumi. Šo nodrošinājumu bilances vērtība bija aptuveni SEK 2,7 miljardi (proti, aptuveni 75 % no jaunā AKI), kas tika proporcionāli sadalīta instrumenta A un instrumenta B starpā,
-
instrumentu B varēja izmantot tikai tad, kad būs pilnībā izmantots instruments A. Pēc 2014. gada 1. janvāraSAS varētu to izmantot tikai tādā gadījumā, ja būtu pabeigta Widerøe aktīvu vai akciju pārdošana,
-
jaunā AKI beigu termiņš bija 2015. gada 31. marts.
(28)
Par jaunā AKI nosacījumiem vienošanās tika panākta 2012. gada 25. oktobrī. Cita starpā jaunais AKI bija jāapstiprina visu valstu parlamentiem, turklāt bija jāparaksta koplīgumi ar pilotiem un gaisa kuģu apkalpi.
(29)
Valstis iesniedza CITI sagatavotu 2012. gada 7. novembra ziņojumu (turpmāk “CITI ziņojums”), kurā centās novērtēt, vai privāts ieguldītājs situācijā, kas līdzīga situācijai, kādā bija valstis, būtu iesaistījies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem. Pieņemot, ka 4XNG plāna pamatscenārijs tiktu veiksmīgi īstenots, CITI ziņojumā bija konstatēts, ka valstu līdzdalība jaunajā AKI radītu iekšējo peļņas normu (IRR) [90-140] % apmērā, ieguldījuma aptuveno pieaugumu [4-9] reizes, kā arī pašu kapitāla vērtības pieaugumu par gandrīz [700-1 200] % (laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2015. gada martam). CITI ziņojumā tika konstatēts, ka tādējādi valstu prasītā atdeve būtu vismaz tāda pati, kādu līdzīgā situācijā prasītu privātie ieguldītāji. Taču CITI ziņojumā nebija izvērtēta iespējamība, ka SAS varētu sekmīgi īstenot 4XNG plāna pamatscenāriju, kā arī nebija izvērtēta atkāpju no pamatscenārija ietekme, piemēram, nespēja monetizēt mazāk nozīmīgos aktīvus.
(30)
SAS2012. gada 19. decembrī paziņoja, ka ir izpildīti visi nepieciešamie nosacījumi, tostarp saņemts valstu parlamentu apstiprinājums, lai jaunais AKI varētu stāties spēkā (sk. 28. punktu iepriekš). No minētās dienas līdz 2014. gada 3. martam bija spēkā jaunais AKI, kas aizstāja veco AKI (22).
(31)
Dānija un Zviedrija 2013. gada 3. jūnija vēstulē paskaidroja, ka, ņemot vērā 80 % Widerøe akciju pārdošanu (sk. 22. punktu iepriekš), valstis un aizdevējas bankas bija vienojušās ar SAS par jaunā AKI noteikumu un nosacījumu grozīšanu, lai gan līgums par grozījumu izdarīšanu oficiāli vēl nebija parakstīts. Dānijas un Zviedrijas iestādes savās piezīmēs, ko tās iesniedza formālās izmeklēšanas laikā, informēja Komisiju, ka līgumu par jaunā AKI grozīšanu parakstīja visas puses un ka tas stāsies spēkā pēc Widerøe darījuma pabeigšanas, proti, 2013. gada 30. septembrī. Grozījumi paredzēja šādas izmaiņas:
-
instruments A tiktu samazināts no SEK 1,173 miljardiem līdz SEK 0,8 miljardiem, un tā termiņš tiktu pagarināts par pieciem mēnešiem līdz 2014. gada 1. jūnijam,
-
SAS veiktu skaidras naudas pārvedumu SEK [0,5-0,8] miljardu apmērā kā instrumenta A nodrošinājumu. Atlikušās summas - SEK [0,1-0,4] miljardu - nodrošinājums būtu jaunā AKI līgumā jau minētie vērtspapīri,
-
daļa instrumenta A SEK 0,2 miljardu apmērā tiktu atsaukta pēc struktūrvienības, kas veic apkalpošanu uz zemes, daļējas atsavināšanas. Līdz jaunā AKI darbības izbeigšanai 2014. gada 4. martāSAS būs noslēdzis priekšlīgumu ar iespējamo pircēju (23),
-
instruments B tiktu samazināts no SEK 1,5 miljardiem līdz SEK 1,2 miljardiem.
5. LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU
(32)
Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu pauda bažas par valstu, KAW un banku līdzvērtīgu dalību jaunajā AKI galvenokārt šādu apsvērumu dēļ:
-
banku līdzšinējā saistība ar SAS, piedaloties vecajā AKI. Bankas patiešām bija gandrīz uz pusi samazinājušas savu ieguldījumu jaunajā AKI, tādējādi mazinot savu kopējo finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā aptuveni par 50 %, savukārt valstis, kuras, ņemot vērā SAS pastāvīgi negatīvos rezultātus, no 2009. un 2010. gada tiesību emisijām nebija guvušas nekādu peļņu, bija palielinājušas savu finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā,
-
SAS 2012. gada janvārī bija pilnībā izmantojis veco AKI, un tas varēja ietekmēt aizdevēju banku lēmumu par dalību jaunajā AKI, lai izvairītos no turpmākas situācijas pasliktināšanās un nodrošinātu, ka to ieguldījums AKI netiktu pilnībā zaudēts, ņemot vērā uzņēmuma grūtības,
-
Komisijai nebija skaidrs, vai banku lēmumu piedalīties jaunajā AKI ietekmēja valstu pastāvīgais finansiālais atbalsts SAS iepriekšējos gados. Komisija norādīja arī, ka valstu līdzdalība bija privāto uzņēmumu stingra prasība, lai tie piedalītos jaunajā AKI,
-
Komisija apšaubīja, vai KAW dalība jaunajā AKI varētu būt salīdzināma ar privātā ieguldītāja dalību, ņemot vērā KAW finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, ne tikai iegūstot uzņēmuma akcijas, bet arī saistībā ar SEB banku.
(33)
Komisija arī apšaubīja, vai valstu līdzdalība jaunajā AKI varētu būt racionāla no akcionāru viedokļa un vai tā atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja (TEI) kritērijam, neņemot vērā argumentāciju, kuras pamatā ir līdzvērtības princips. Šai sakarā Komisija izvērtēja, vai 4XNG plāna pamatā bija pietiekami pārbaudīti pieņēmumi, kas rosinātu privāto ieguldītāju piedalīties jaunajā AKI, un vai jutības analīzes plānā nav pārāk optimistiskas.
(34)
Piemēram, cita starpā Komisija norādīja uz plānā paredzētajiem optimistiskajiem rādītājiem saistībā ar tirgus izaugsmi ASK un IKP izteiksmē, kā arī uz 0 % inflācijas līmeni 2015.-2017. gadā. Komisija arī apšaubīja, vai laikā, kad tika parakstīts jaunais AKI, varēja paredzēt visu izmaksu samazināšanas un aktīvu atsavināšanas iniciatīvu sekmīgu īstenošanu.
(35)
Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem un CITI novērtējumu par gaidāmo atdevi no valstu dalības jaunajā AKI, Komisija uzsvēra, ka CITI ziņojumā nevērtēja 4XNG plānu, kā arī neveica finanšu modeļa jutības analīzes, bet gan balstījās vienīgi uz sniegto informāciju. Komisija arī uzsvēra, ka CITI ziņojumā jaunais AKI nodrošinājums netika vērtēts no tirgus privātā ieguldītāja perspektīvas un ka CITI neizvērtēja ietekmi, ko varētu radīt iespējamie alternatīvie scenāriji ar negatīvākiem pieņēmumiem (tostarp pieņēmumu par saistību neizpildi) attiecībā uz ienesīguma analīzi. Šai sakarā Komisija norādīja, ka CITI ziņojumā netika pieļauta varbūtība, ka SAS turpmākajos trīs gados nepildīs savas saistības, un tas nozīmē, ka risks ir novērtēts par zemu.
(36)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija nevarēja izslēgt, ka valstu dalība jaunajā AKI radītu priekšrocību SAS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(37)
Visbeidzot, ja jaunais AKI ietvertu valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija apšaubīja, vai jaunais AKI būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šai sakarā Komisija izvērtēja, vai būtu piemērojams kāds no LESD paredzētajiem iespējamajiem saderīguma kritērijiem. Ņemot vērā pasākuma būtību un SAS grūtības, Komisija norādīja, ka vienīgais attiecināmais kritērijs bija kritērijs par atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (24) (turpmāk “glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Taču Komisijas sākotnējais secinājums bija, ka, šķiet, nebija izpildīti glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi.
6. PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU
6.1. Dānijas un Zviedrijas piezīmes
(38)
Dānija un Zviedrija apgalvo, ka to dalība jaunajā AKI atbilda tirgus nosacījumiem, jo tās piedalījās ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalījās bankas un KAW, tādējādi izslēdzot valsts atbalsta esību.
(39)
Dānija un Zviedrija apgalvo, ka SAS ne reizi neizmantoja veco AKI laikā, kad notika sarunas par jauno AKI. Dānijas un Zviedrija atsaucas uz vecā AKI grozījumiem 2012. gada martā, ar ko ieviesa vēl stingrākus izmantošanas noteikumus, un apgalvo, ka tādējādi pēc 2012. gada jūnija bankas varēja noraidīt jebkuru SAS pieprasījumu par kredītinstrumenta izmantošanu. SAS 2012. gada martā pilnībā atmaksāja izmantoto AKI summu un turpmāk veco AKI neizmantoja. Tādējādi minētās bankas pamatoti varēja uzskatīt par ārējiem ieguldītājiem, kas piedalās jaunajā AKI ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis (25), un tās nebija būtiskā apmērā bez nodrošinājuma finansiāli iesaistījušās SAS darbībā (26).
(40)
Saistībā ar KAW dalību jaunajā AKI kopā ar bankām Dānijas un Zviedrijas iestādes uzskata, ka KAW bija ierobežotas ekonomiskās saiknes ar SEB un ka tās nebūtu ietekmējušas KAW lēmumu par dalību jaunajā AKI.
(41)
Turklāt Dānija un Zviedrija uzskata, ka 4XNG plāns bija īstenojams, turklāt sekmīgi. Dānija un Zviedrija apgalvo, ka visi aspekti un pieņēmumi, tostarp tie, kuri attiecās uz ienākumu aplēsēm (RASK) (27), izmaksu samazināšanas pasākumiem un paredzētajiem aktīvu atsavināšanas darījumiem, tika rūpīgi pārbaudīti, lai sasniegtu 4XNG plānā paredzētos finanšu mērķus 2014.-2015. gadam. Turklāt 4XNG plānu, kā arī visus tā pamatā esošos pieņēmumus rūpīgi pārbaudīja abu valstu (Goldman Sachs) un banku ([…]) ārējie finanšu konsultanti, turklāt to pielāgoja, ņemot vērā konsultantu komentārus un ieteikumus. Dānija un Zviedrija arī uzsver, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, pieņēmumu par plāna sekmīgu īstenošanu apstiprināja jaunā AKI izveides priekšnosacījums, proti, noslēgt jaunos koplīgumus. Turklāt saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju notikumi laikposmā no 2012. gada decembra līdz jaunā AKI anulēšanai 2014. gada 4. martā norādīja uz to, ka plāns nodrošinās cerētos rezultātus (28).
(42)
Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem Dānija un Zviedrija apgalvo, ka tie bija atbilstīgi parastiem tirgus apstākļiem, jo tie bija līdzīgi noteikumiem, ko piemēro pielīdzināmiem darījumiem, turklāt jaunajam AKI bija augstākas sākotnējās izmaksas un stingrāki izmantošanas nosacījumi nekā vairumam analizēto darījumu. Attiecībā uz nodrošinājuma paketi Dānija un Zviedrija apgalvo, ka aizdevēju banku faktiskie finanšu riski bija nenozīmīgi, jo nodrošinājumu aptuvenā vērtība noteikti pārsniedza instrumenta A apmēru. Tādējādi likvidācijas gadījumā visas aizdevēju banku prasības tiktu apmierinātas, izmantojot nodrošinājuma paketi vai citus SAS aktīvus, kurus būtu iespējams pārdot, piemēram, […], SAS daļu uzņēmumā […], u. c. Iepriekš minēto apstiprina arī tas, ka 2013. gada pirmajā pusē faktiski tika atcelta ievērojama daļa instrumentā A paredzēto saistību. Dānija un Zviedrija norāda, ka tas liecina par banku komerciālu un piesardzīgu rīcību, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI kopā ar valstīm un KAW.
(43)
Visbeidzot, Dānija un Zviedrija ziņo, ka dalība jaunajā AKI ir nodrošinājusi ievērojamu peļņu AKI aizdevējiem, uzņēmumam SAS pat neizmantojot kredītinstrumentu. Šim apsvērumam būtu jāapstiprina uzskats, ka valstu dalība jaunajā AKI kopā ar KAW un bankām pilnībā atbilda TEI kritērijam.
6.2. SAS grupas piezīmes
(44)
SAS grupa apgalvo, ka valstis piedalījās jaunajā AKI kā akcionāri, nevis publiskās struktūras. No šā viedokļa dalība šādā instrumentā bija vēlams devums pašu kapitāla stiprināšanai, ņemot vērā ievērojamos ienākumus akcionāriem/aizdevējiem no dažādām maksām, kā arī akciju vērtības iespējamo pieaugumu.
(45)
Saistībā ar līdzvērtības pārbaudi SAS grupa norāda, ka tā tika izturēta, ņemot vērā to, ka bankas nebija finansiāli iesaistījušās SAS un tādējādi tās bija uzskatāmas par ārējiem ieguldītājiem. Turklāt valstu dalība jaunajā AKI neietekmēja banku rīcību, jo tieši SAS, nevis bankas, aicināja akcionārus pievienoties jaunajam AKI. Turklāt SAS grupa apgalvo, ka bankas nolēma piedalīties jaunajā AKI ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis un KAW, pamatojoties uz patiešām pozitīvajiem risku/ienākumu analīzes rezultātiem.
(46)
SAS grupa arī apstiprina Dānijas un Zviedrijas apgalvojumu, ka pieņēmumi 4XNG plāna pamatā bija pamatoti ar patiešām reālistiskām prognozēm attiecībā uz trīs galvenajiem kritērijiem, proti, tirgus izaugsmi, kas izteikta ASK, IKP pieaugumu 2015.-2017. gadā un pieņēmumu par 0 % līmeņa inflāciju. Turklāt ar plāna īstenošanu saistītos riskus rūpīgi izvērtēja visas aizdevējas bankas, pievēršot īpašu uzmanību RASK kā galvenajam uzņēmuma ienesīguma rādītājam.
(47)
Vienlaikus SAS grupa apgalvo, ka nodrošinājuma pakete tika pietiekami izvērtēta un ka risks saistībā ar SAS saistību neizpildi 4XNG plāna īstenošanā tika mazināts. Minēto apstiprina fakts, ka izmaksu samazinājuma panākšana bija aizdevēju, kuri iesaistījās jaunajā AKI, priekšnosacījums un ka jauno koplīgumu noslēgšana 2012. gada novembrī bija plāna veiksmīgas īstenošanas pamatā.
(48)
SAS grupa arī kritizē Komisiju par to, ka tā nav ņēmusi vērā bankrota alternatīvu un faktu, ka, ja jaunais AKI nebūtu pieejams, valstis būtu zaudējušas to kopīgās akciju paketes vērtību. Šai sakarā SAS grupa uzsver, ka valstis piedalījās jaunajā AKI kā galvenie SAS akcionāri, kuri vēlas saņemt atbilstošu atdevi no saviem ieguldījumiem.
(49)
Visbeidzot, SAS grupa ziņo, ka 4XNG plāna īstenošana ir ļāvusi gūt peļņu pirms nodokļiem SEK 3 miljardu apmērā, nodrošinot SAS pozitīvu darbības rezultātu laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada jūlijam.
6.3. FAM piezīmes
(50)
Saskaņā ar informāciju, ko sniedza FAM, kas ir par KAW aktīvu pārvaldību atbildīgais uzņēmums, tā lēmums par dalību jaunajā AKI tika pieņemts neatkarīgi no FAM saistības ar SEB un SEB finansiālās iesaistīšanās SAS darbībā. FAM apgalvo, ka KAW nepiederēja SEB kontrolpakete, kā arī nevarēja uzskatīt, ka KAW kontrolē SEB.
(51)
FAM izvērtēja 4XNG plānu, ar to saistītos finanšu riskus un nodrošinājuma paketi un uzskatīja, ka KAW interesēs ir piedalīties jaunajā AKI. Šai sakarā FAM salīdzināja divas iespējas, proti, KAW ilgtermiņa ieguldījumu aviosabiedrībā SAS aizsardzību un iespējamo šo ieguldījumu atdevi nākotnē, kā arī augstās maksas, kas SAS būtu jāmaksā atbilstīgi jaunajam AKI, un SAS likvidāciju, ko FAM neuzskatīja par ekonomiski saistošu risinājumu.
(52)
FAM arī piekrīt Dānijai, Zviedrijai un SAS grupai, ka visi akcionāri piedalījās jaunajā AKI ar vienādiem nosacījumiem, neparedzot nekādas subordinācijas formas, nesamērīgas tiesības uz nodrošinājumu vai citus nesamērīgus noteikumus. Lēmuma par dalību jaunajā AKI pamatā bija rūpīga analīze attiecībā uz ienesīguma izredzēm, ko nodrošinātu spēcīga un konkurētspējīga aviosabiedrība SAS nākotnē.
(53)
Visbeidzot, FAM piekrīt Dānijai un Zviedrijai, ka aizdevēju banku lēmuma par dalību jaunajā AKI pamatā bija komerciāli apsvērumi, jo to finansiālā iesaistīšanās vecā AKI darbības laikā bija tikai teorētiska. FAM apgalvo, ka bankām bija vēl jo mazāks iemesls piedalīties jaunajā AKI nekā valstīm un KAW, jo gan valstis, gan KAW varēja rēķināties ar akciju cenu pieaugumu. Tādēļ FAM uzskata, ka līdzvērtības nosacījumu pārbaude uzskatāma par izturētu.
7. PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS
7.1. Valsts atbalsta esība
(54)
Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(55)
Tādējādi valsts atbalsta jēdziens attiecas uz jebkādu tieši vai netieši piešķirtu priekšrocību, kas finansēta no valsts līdzekļiem un ko piešķīrusi pati valsts vai jebkura starpniekiestāde, kura rīkojas atbilstīgi tai piešķirtajām pilnvarām.
(56)
Lai pasākums ietvertu valsts atbalstu, tam jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un attiecināmam uz valsti. Būtībā valsts līdzekļi ir dalībvalsts un tās valsts iestāžu līdzekļi, kā arī to valsts uzņēmumu līdzekļi, kurus valsts iestādes var tieši vai netieši kontrolēt.
(57)
Nevar apstrīdēt, ka attiecīgais pasākums ietvēra valsts līdzekļus, jo to finansēja no valstu budžeta līdzekļiem, un ka tas bija attiecināms uz valsti. Jo īpaši jānorāda, ka Dānijas un Zviedrijas parlamenti apstiprināja abu valstu valdību dalību jaunajā AKI (sk. 30. punktu iepriekš).
(58)
Attiecīgajam pasākumam jābūt tādam, lai tas radītu vai draudētu radīt konkurences traucējumus un iespaidotu tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(59)
Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja dalībvalsts piešķirtais finansiālais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības tirdzniecības jomā, tad pastāv vismaz iespējama ietekme uz tirdzniecību dalībvalstu starpā un uz konkurenci (29). Šai sakarā Komisija uzskata, ka jebkāda iespējamā ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta SAS, izmantojot valsts līdzekļus, atbilstu šim nosacījumam. SAS konkurē ar citām aviosabiedrībām Eiropas Savienībā un EEZ, jo īpaši kopš gaisa pārvadājumu liberalizācijas trešās kārtas (tā sauktais trešais tiesību aktu kopums), kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī (30). Turklāt attiecībā uz ceļojumiem un samērā īsiem pārlidojumiem ES gaisa pārvadājumi konkurē ar autopārvadājumiem un dzelzceļa pārvadājumiem, un tādēļ var tikt ietekmēti arī autopārvadātāji un dzelzceļa pārvadātāji.
(60)
Tādējādi vienīgais attiecināmais kritērijs saistībā ar valsts atbalsta jēdzienu ir, vai pasākums radīja selektīvu un neatbilstīgu ekonomisko priekšrocību SAS.
(61)
Ņemot vērā to, ka jauno AKI atcēla 2014. gada 4. martā, Komisija ir izvērtējusi, vai jaunais AKI radīja selektīvu un neatbilstīgu ekonomisko priekšrocību SAS laikposmā no tā izveides brīža 2012. gadā līdz tā atcelšanai 2014. gadā.
7.2. Ekonomiskā priekšrocība SAS labā
(62)
Lai noteiktu, vai SAS ticis piešķirts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija izvērtēs, vai aviosabiedrība saņēma ekonomisko priekšrocību, ko tā nebūtu ieguvusi parastos tirgus apstākļos. Lai rastu atbildi uz šo jautājumu, Komisija piemēro TEI kritēriju, saskaņā ar kuru valsts atbalsta nebūtu, ja līdzīgos apstākļos privāts ieguldītājs, kura lielums pielīdzināms attiecīgajām iestādēm valsts sektorā un kurš darbojas parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, būtu bijis spiests īstenot attiecīgo pasākumu saņēmēja labā.
(63)
Tādēļ atbilstīgi TEI kritērijam Komisijai jāizvērtē, vai privāts ieguldītājs būtu iesaistījies izvērtējamajā darījumā ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētiskā privātā ieguldītāja attieksme ir piesardzīga ieguldītāja attieksme, kura mērķi palielināt peļņu ierobežo piesardzīgi apsvērumi par pieņemamo riska līmeni attiecīgajai peļņas normai (31).
(64)
Būtībā ieguldījums no publiskā finansējuma neietver valsts atbalstu, ja to veic vienlaikus ar ievērojamu privātā ieguldītāja kapitāla ieguldījumu salīdzināmos apstākļos un ar līdzvērtīgiem noteikumiem (pari passu) (32).
7.2.1. Valstu, KAW un banku līdzvērtīga dalība jaunajā AKI
(65)
Komisija norāda, ka aizdevējas bankas, kuras iesaistītas jaunajā AKI, piedalījās arī vecajā AKI. Taču jaunajā AKI valstis palielināja savu finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, savukārt bankas gandrīz uz pusi samazināja savu ieguldījumu (no EUR 366 miljoniem līdz aptuveni EUR 200 miljoniem) un tādējādi samazināja savu kopējo finansiālo iesaistīšanos AKI un vienlaikus arī SAS par aptuveni 50 %. Ņemot to vērā, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par līdzvērtības kritērija izpildi, jo valstis un bankas, šķiet, nebija līdzvērtīgās pozīcijās.
(66)
Dānija, Zviedrija un SAS grupa apgalvo, ka aizdevējas bankas, piedaloties sarunās par to dalību jaunajā AKI, nebija finansiāli iesaistījušās vecajā AKI. Tādēļ bankas bija uzskatāmas par ārējiem ieguldītājiem, kuru pozīcija ir līdzvērtīga valstu un KAW pozīcijai.
(67)
Komisija norāda, ka SAS 2012. gada janvārī bija pilnībā izmantojusi veco AKI (sk. 20. punktu iepriekš). Vecā AKI grozījumi, ko izdarīja 2012. gada martā, cita starpā patiešām ietvēra nosacījumu par pilnīgu un tūlītēju izmantotās summas atmaksu. Attiecīgās summas tika pilnībā atmaksātas 2012. gada martā, un vecā AKI grozījumi, kas stājās spēkā martā, ārkārtīgi apgrūtināja SAS iespēju turpmāk izmantot kredītinstrumentu (33). Turklāt SAS līdz 2012. gada jūnijam bija jāiesniedz rekapitalizācijas plāns, kas bija jāapstiprina valdei, kā arī valstīm un KAW kā galvenajiem akcionāriem. Sākotnēji bankas šo plānu noraidīja. Tikai 2012. gada novembrī valstis pēc rūpīgas pārskatītā 4XNG plāna pārbaudes nolēma piedalīties jaunajā AKI, un tām sekoja bankas.
(68)
Tādējādi Dānijas un Zviedrijas iestādes, kā arī SAS grupa apgalvo, ka tika efektīvi novērsta nepieciešamība SAS pieprasīt vecā AKI izmantošanu. Zinot šo situāciju, bankām bija jāpieņem lēmums par to, vai turpināt dalību vecajā AKI līdz tā termiņa beigām 2013. gada jūnijā vai piedalīties jaunajā AKI, pamatojoties uz noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis un KAW, neskatoties uz to, ka valstīm un KAW kā akcionāriem bija lielāks stimuls piedalīties, lai, iespējams, panāktu to akciju vērtības pieaugumu pēc 4XNG plāna īstenošanas.
(69)
Lai gan Komisija uzskata, ka, iespējams, bankas, vismaz tās, kurām nebija citu nenodrošinātu divpusēju riska darījumu ar SAS, nebija materiāli iesaistītas vecajā AKI laikā, kad tika pieņemts lēmums par dalību jaunajā AKI, tā arī uzskata, ka tomēr pastāvēja risks, ka SAS varēja izpildīt instrumenta izmantošanas nosacījumus pirms jaunā AKI darbības uzsākšanas. Šai sakarā fakts, ka tas nenotika un ka vecais AKI netika izmantots pēc tā pilnīgas atmaksas 2012. gada martā, ir nenozīmīgs. Ņemot to vērā, var konstatēt, ka bankas zināmā mērā bija finansiāli iesaistījušās SAS darbībā saistībā ar veco AKI, taču valstis (un KAW) nebija. Tādēļ Komisija nevar pieņemt Dānijas un Zviedrijas iestāžu argumentu, ka bankas piedalījās jaunajā AKI kā ārējie ieguldītāji, neraugoties uz to finansiālo iesaistīšanos vecajā AKI.
(70)
Turklāt Komisija nevar piekrist Dānijai un Zviedrijai, ka dažu banku finansiālā iesaistīšanās, izmantojot divpusējus instrumentus, kas saistīti ar veco AKI (34), neradīja nekādu finanšu risku bankām sarunu par jauno AKI laikā, pamatojoties uz to, ka šos instrumentus nevarēja izmantot, ja vien pilnībā nebija izmantots vecais AKI. Kā minēts iepriekš, pastāvēja risks - lai gan jāatzīst, ka neliels, - izpildīt kredītinstrumenta izmantošanas nosacījumus, neraugoties uz to, ka pēc grozījumu izdarīšanas 2012. gada martā un stingrāku noteikumu ieviešanas iespējamība, ka SAS izmantos veco AKI, bija ļoti zema.
(71)
Turklāt izrādās, ka dažām bankām bija arī citi darījumi ar SAS. Piemēram, papildus dalībai vecajā AKI, […] no 2012. gada 30. septembra bija nenodrošināts (arī neizmantots) divpusējs darījums ar SAS SEK [200-600] miljonu vērtībā, kā arī nenodrošināts kredītkartes aizdevums SEK [500-900] miljonu vērtībā. Tādēļ, ja SAS būtu atcēlusi attiecīgos lidojumus, šī banka būtu atbildīga par visu klientu izdevumu segšanu. Lai gan šis nenodrošinātais darījums ar kredītkarti bija [0-2] % no bankas […] kopējā kredītportfeļa aptuveni SEK [1 000-3 000] miljardu apmērā, tas tomēr radīja finanšu risku, un tādēļ nevar piekrist, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, banka […] bija līdzvērtīgā situācijā ar valstīm.
(72)
Turklāt trīs citas bankas bija finansiāli iesaistījušās, izmantojot nesamaksātos gaisa kuģu finansēšanas instrumentus (piemēram, […]). Lai gan valstis apgalvo, ka finansējums bija nodrošināts ar gaisa kuģiem un neradīja finanšu risku bankām, jo tos varēja viegli pārdot tirgū, tas nav pierādīts ar faktiem. Joprojām nav skaidrs, vai gaisa kuģu steidzamas pārdošanas gadījumā attiecīgā summa patiešām tiktu atgūta pilnībā.
(73)
Turklāt lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja, vai banku rīcību varēja ietekmēt valstu rīcība, ņemot vērā valstu pastāvīgo finansiālo atbalstu aviosabiedrībai iepriekšējos gados (piemēram, 2009. un 2010. gada tiesību emisijas). Turklāt, kā paskaidrots 23. un 24. punktā iepriekš, bankas vēlējās piedalīties jaunajā AKI tikai ar nosacījumu, ka tajā piedalās valstis.
(74)
Būtībā Komisija uzskata, ka līdzvērtības nosacījumu nevar piemērot gadījumos, kad valstu līdzdalība ir stingra privāto uzņēmumu prasība, lai tie piedalītos darījumā.
(75)
Formālās izmeklēšanas laikā Dānija, Zviedrija un SAS grupa apgalvoja, ka nevienā sarunu par jauno AKI posmā bankas neietekmēja valstu līdzšinējā rīcība un to pastāvīgā vēlme atbalstīt SAS, neraugoties uz to, ka valstu ienākumu prognozes saistībā ar 2009. un 2010. gada tiesību emisijām nepiepildījās.
(76)
Komisija nevar izslēgt iespēju, ka privātie uzņēmumi nebūtu gribējuši veikt ieguldījumus uzņēmumā ar šādu vēsturi un neskaidrām prognozēm, ja nepiedalītos valstis. Vienlaikus nevar arī izslēgt, ka valstis, kas bija atteikušās nodrošināt papildu kapitālu un iesaistīties subordinētā AKI, vairāk nevēlējās ieguldīt papildu līdzekļus SAS. Neņemot vērā šos apsvērumus, Komisija joprojām nav pārliecināta par to, ka valstis piedalījās jaunajā AKI ar noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalījās aizdevējas bankas, ņemot vērā to, ka valstu dalības dēļ bankas samazināja kopējo ieguldījumu AKI un tādējādi arī iesaistīšanos SAS darbībā par aptuveni 50 %, savukārt tajā pašā laikā valstis savu iesaistīšanos SAS darbībā palielināja.
(77)
Attiecībā uz to, vai KAW rīcību var uzskatīt par atsauces punktu, lai izvērtētu privātā ieguldītāja rīcību, formālā izmeklēšana parādīja, ka KAW finansiālā iesaistīšanās SAS, ņemot vērā KAW akciju daļu SEB, bija mazāka, nekā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu. Ņemot vērā to, ka KAW ir tikai mazākuma akcionārs SEB un ka SEB finansiālā iesaistīšanās SAS bija ierobežota, var apgalvot, ka KAW dalības jaunajā AKI motivācija bija ieguldījuma ienesīguma izredzes.
(78)
Ņemot vērā iepriekš minēto, formālā izmeklēšana nav ļāvusi Komisijai pārliecinoši secināt, ka attiecīgais darījums notika ar līdzvērtīgiem noteikumiem.
(79)
Papildus līdzvērtīguma principa ievērošanas novērtējumam Komisija ir arī pārbaudījusi, vai valstu dalību jaunajā AKI var uzskatīt par racionālu no akcionāra viedokļa un vai tā atbilst TEI kritērijam, neņemot vērā argumentāciju, kuras pamatā ir līdzvērtības princips.
7.2.2. Valstu dalības jaunajā AKI novērtējums atbilstīgi TEI kritērijam
(80)
Jautājums ir šāds - vai privātais ieguldītājs tādā situācijā, kādā bija valstis, proti, tās bija SAS akcionāri, un, nonākot tādos apstākļos, kādos bija nonākušas valstis 2012. gadā, būtu iesaistījies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem? (35)
(81)
Šai sakarā informāciju sniedz neatkarīgā analīze, ko pirms līguma par jauno AKI noslēgšanas veica ārējie finanšu konsultanti (proti, Goldman Sachs International un CITI kā valstu konsultanti un […] kā aizdevēju konsultants). Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju valstis nolēma piedalīties jaunajā AKI tikai pēc tam, kad to ārējie konsultanti bija rūpīgi izvērtējuši 4XNG plānu un tika attiecīgi grozīti jaunā AKI noteikumi.
(82)
Lai gan Komisija savā lēmuma par procedūras sākšanu pauda zināmas bažas par CITI sagatavotā ziņojuma tvērumu, Dānija un Zviedrija precizēja, ka to lēmums par dalību jaunajā AKI bija balstīts uz visām analīzēm, ko veica to finanšu konsultanti, un ka tādēļ CITI ziņojumu nevajadzētu vērtēt atsevišķi.
(83)
Finanšu konsultantiem cita starpā tika dots uzdevums kritiski izvērtēt 4XNG plānu un jauno AKI, kā arī ar tiem saistītos trūkumus un riskus. Šo analīzi atspoguļoja vairākos secīgos ziņojumus, atsaucoties uz SAS līdzšinējo sniegumu un citiem uzņēmumiem nozarē. Konsultanti sagatavoja virkni ieteikumu risku mazināšanas stratēģijām gan saistībā ar 4XNG plānu, gan arī jauno AKI. Ņemot vērā šos ieteikumus, valstis pieprasīja veikt vairākus grozījumus 4XNG plānā (nolūkā paātrināt izmaksu mazināšanas pasākumu īstenošanu un ieviest papildu iniciatīvas), kā arī grozīt jaunā AKI noteikumus, lai mazinātu tā izmantošanas iespējamību.
(84)
Analizējot 4XNG plānu, ārējie konsultanti noteica galveno iespējamo risku jomas un pievērsa tām īpašu vērību, tostarp izmaksu samazināšanas mērķiem, aktīvu atsavināšanai un RASK radītajam spiedienam. Šā riska novērtējumā cita starpā tika izvērtēti turpmāk minētie apsvērumi.
-
Izmaksu mazināšanas mērķi
Ņemot vērā saņemtos ārējo konsultantu ieteikumus, 4XNG plāns tika grozīts un pilnveidots, paredzot izmaksu mazināšanas iniciatīvas aptuveni SEK [1-4] miljardu vērtībā gadā (palielinot sākotnējo summu - SEK [1-4] miljardus gadā). Lai gan izskanēja bažas par nespēju sasniegt izmaksu mazināšanas mērķus, būtiskākais pasākums 4XNG plāna risku mazināšanai pirms jaunā AKI pabeigšanas bija jaunu kolektīvo līgumu noslēgšana 2012. gada novembrī, paredzot darbinieku kompensāciju un piemaksu samazinājumus, kā arī pensiju plāna izmaiņas. Tas nodrošināja tiešu izmaksu samazinājumu gandrīz SEK [0-3] miljardu apmērā gadā […], kas pēc valstu pieprasījuma bija jāpanāk, lai varētu stāties spēkā jaunais AKI.
-
Aktīvu atsavināšana
Ņemot vērā sākotnējos pieņēmumus par aktīvu atsavināšanu, ko apšaubīja ārējais finanšu konsultants, kā arī ņemot vērā jauno informāciju, kas kļuva zināma procesa laikā, plānoto atsavināmo aktīvu galīgais saraksts 4XNG plānā atšķīrās no SAS sākotnēji uzrādītā saraksta (36). Valstu finanšu konsultants galu galā secināja, ka galīgajā 4XNG plānā norādītos atsavināmos aktīvus (ar aplēsto atsavināšanas vērtību aptuveni SEK 3 miljardu apmērā) bija iespējams atsavināt paredzētajā termiņā. Turklāt jaunajā AKI bija paredzēti noteikumi par Widerøe pārdošanas termiņu, kā arī stingrs nosacījums par ieņēmumu no aktīvu atsavināšanas novirzīšanu jaunā AKI atmaksai.
-
RASK radītais spiediens
Pieņēmumus par bāzes ienesīgumu un RASK radīto spiedienu izvērtēja un atzina par pamatotiem, ņemot vērā attiecīgos datus par vēsturiskajām tendencēm, trešo pušu prognozes un zināmās izmaiņas konkurences apstākļos attiecīgajā laikposmā. Tika atzīts, ka minētie pieņēmumi nerada būtisku negatīvu ietekmi uz 4XNG plāna īstenošanu.
(85)
Attiecībā uz Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu paustajām šaubām par optimistiskajām prognozēm attiecībā uz konkrētiem rādītājiem 4XNG plānā (piemēram, tirgus izaugsmi ASK izteiksmē, IKP prognozēm un 0 % inflāciju 2015.-2017. gadā) jānorāda, ka informācija, ko Dānija, Zviedrija un SAS grupa sniedza formālās izmeklēšanas laikā, liecina par to, ka šajās aplēsēs īpaša vērība tika pievērsta galvenajiem tirgiem, kuros SAS aktīvi darbojās. Tas nozīmē, ka uzņēmums lielākā mērā bija pakļauts norisēm Ziemeļeiropā, nevis Dienvideiropā, kā arī notikumiem ASV un Āzijas tirgos. Saskaņā ar sniegto informāciju aplēstā izmaksu inflācija 0 % līmenī gadā laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir neto ietekme, ko nosaka inflācijas pamata likme 2 % gadā (atbilstīgi aplēstajam inflācijas līmenim ES) un pieņēmums, ka šo inflācijas ietekmi būtu iespējams neitralizēt, īstenojot jaunus izmaksu mazināšanas pasākumus.
(86)
Attiecībā uz jutības analīzes trūkumu IRR analīzē, kas iekļauta CITI ziņojumā (sk. 35. punktu iepriekš), kā arī attiecībā uz Komisijas sākotnēji paustajām bažām par mazāk optimistisku scenāriju iespējamo ietekmi jānorāda, ka Komisija ir saņēmusi papildu informāciju no Dānijas un Zviedrijas to sniegtajās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz veiktās jutības analīzes apmēru. Šai sakarā Goldman Sachs 4XNG plāna izstrādes laikā no 2012. gada jūnija līdz septembrim veica virkni jutības pārbaužu. Pārskatītajā 2012. gada septembra analīzē norādīts, ka SAS nepietrūktu naudas līdzekļu, pat ja īstenotos piedāvātie negatīvie scenāriji, proti, visos analizētajos gadījumos SAS naudas līdzekļi joprojām pārsniegtu zemāko AKI robežlielumu. Taču, lai saglabātu tirgus uzticību, tika uzskatīts, ka nepieciešams likviditātes atbalsta pasākums un ka AKI joprojām bija reālākais risinājums likviditātes uzlabošanai.
(87)
Tādēļ Komisija norāda uz secīgi veiktām 4XNG plāna finanšu pārskatīšanām (tostarp plašu analīzi un dažādu plāna iterāciju pārbaudi). Komisija arī norāda uz vēlāk sekojošo valstu pieprasījumu pirms to iesaistīšanās jaunajā AKI samazināt īstenošanas riskus un izstrādāt konsolidētu restrukturizācijas plānu. Šādi pasākumi būtu atbilstīgi piesardzīga privātā ieguldītāja rīcībai tirgū. Neskatoties uz to, joprojām jāizvērtē, vai jaunā AKI noteikumi bija atbilstīgi noteikumiem, ko būtu apstiprinājis privāts tirgus ieguldītājs, atrodoties tādā pašā situācijā kā valstis, proti, kā esošais uzņēmuma akcionārs.
(88)
Dānija, Zviedrija un SAS grupa paskaidroja, ka, ņemot vērā gaisa pārvadājumu nozares īpatnības, nepieciešams uzturēt augstu finansiālās gatavības līmeni, lai saglabātu klientu un akcionāru ticību uzņēmuma spējai turpināt darbību. Ņemot vērā finanšu grūtības, ar ko SAS saskārās 2012. gadā, kā arī dominējošo likviditātes situāciju tajā laikā, iespējamā valstu kā SAS akcionāru motivācija dalībai jaunajā AKI bija vēlēšanās izvairīties no vēl lielākiem zaudējumiem vai bankrota, iestājoties likviditātes riskam uzņēmumā.
(89)
Šai sakarā šķiet, ka valstis, pabeidzot izstrādāt jaunā AKI noteikumus, lielā mērā paļāvušās uz ieteikumiem, ko sniedza neatkarīgie finanšu konsultanti. Patiešām šķiet, ka jaunā AKI noteikumus izstrādāja, lai mazinātu galvenos noteiktos uzņēmējdarbības riskus. Piemēram, kā norādīts 84. punktā iepriekš, jaunā AKI īstenošanas galvenais priekšnosacījums bija jauno koplīgumu ar kuģu apkalpēm sekmīga īstenošana. Turklāt instrumenta B izmantošanas nosacījumu dēļ pastāvēja niecīga iespējamība, ka līdz 2015. gada martam tas tiks izmantots (37). Arī jaunajam AKI piesaistītie finanšu līgumi bija strukturēti tā, ka gadījumā, ja SAS nespētu īstenot galvenās finanšu prognozes, kas paredzētas 4XNG plānā, uzņēmums nevarētu piekļūt AKI vai arī SAS tajā laikā būtu jāatmaksā visas izmantotās AKI summas (38).
(90)
Papildus iepriekš minētajiem apsvērumiem Komisija ir saņēmusi papildu informāciju par pamata nodrošinājumu jaunajam AKI. […] 2012. gada maija ziņojumā sniedza neatkarīgu novērtējumu par Widerøe un vairākiem nemateriālajiem aktīviem (tostarp rezerves dzinējiem, attiecīgajiem gaisa kuģiem, vairākiem mazākiem īpašumiem un aprīkojumu), kurus vēlāk izmantoja kā jaunā AKI nodrošinājumu. Lai gan uzsvars tika likts uz Widerøe kā nozīmīgāko aktīvu nodrošinājuma paketē, turklāt citu aktīvu novērtējums bija balstīts uz lielākā mērā ierobežotu informāciju, novērtējumā tika atzīts, ka kopējā aktīvu vērtība bija aptuveni SEK [1-4] līdz [3-6] miljardi. Tādējādi nodrošinājumā iekļauto aktīvu kopējā paredzamā vērtība pārsniedza instrumenta A apmēru. Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju jaunā AKI aizdevēji to uzskatīja par pietiekamu nodrošinājumu, jo, kā norādīts iepriekš, iespējamība, ka SAS jebkad izmantos instrumentu B, bija niecīga.
(91)
Ar jauno AKI saistītos faktiskos finanšu riskus vēl vairāk mazināja noteikumi par obligāto priekšapmaksu un/vai jaunajā AKI paredzēto saistību atsaukšanu, ja SAS atsavinātu konkrētus aktīvus vai izmantotu citus finanšu risinājumus. Šādi noteikumi par priekšapmaksu un saistību atsaukšanu laika gaitā varēja mazināt iespējamos zaudējumus. Widerøe pārdošanas rezultātā un saskaņā ar līgumu, kas stājās spēkā pēc šā pārdošanas darījuma 2013. gada septembrī (sk. 31. punktu iepriekš), jaunā AKI kopējo summu patiešām samazināja no SEK 3,5 miljardiem līdz SEK 2 miljardiem.
(92)
Tādēļ var secināt, ka tika īstenoti visaptveroši un saskaņoti pasākumi, kuri jo īpaši bija vērsti uz SAS dzīvotspēju laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam un būtiskāko ar jauno AKI saistīto finanšu risku ierobežošanu.
(93)
Turklāt Komisija atzīst nepieciešamību izvērtēt, vai salīdzināms privātais ieguldītājs tirgus apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos atradās valstis (proti, esot SAS akcionāri), būtu bijis spiests īstenot attiecīgo pasākumu saņēmēja labā. Šai sakarā ir lietderīgi arī izvērtēt iespējamās hipotētiskās situācijas, kas rastos, ja pasākums netiktu īstenots.
(94)
Šai sakarā Dānija, Zviedrija un SAS grupa iesniegtajā informācijā attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu apgalvo, ka gadījumā, ja 2012. gadā nebūtu pieejams jaunais AKI, pastāv iespējamība, ka iestātos bankrots. Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju šādas situācijas radītie kopējie zaudējumi valstīm būtu SEK 1 044 miljoni, proti, to kopējās akciju daļas vērtība. Cits apsvērums attiecās arī uz iespējamo kapitāla pieaugumu nākotnē 4XNG veiksmīgas īstenošanas gadījumā. Salīdzinājumam Dānija un Zviedrija iesniegtajā informācijā lēš, ka, ja SAS nepildītu savas saistības attiecībā uz jauno AKI, iespējamie kopējie zaudējumi no valstu kopējās akciju daļas un to ieguldījuma AKI sliktākajā gadījumā būtu aptuveni SEK [1 000-3 000] miljoni (39).
(95)
Tādējādi SAS bankrota gadījumā iespējamie papildu zaudējumi, kas saistīti ar valstu dalību jaunajā AKI (proti, aptuveni SEK 447,5 miljoni, pamatojoties uz Dānijas un Zviedrijas ilustratīvo piemēru) šķiet relatīvi nelieli salīdzinājumā ar zaudējumiem, kas tomēr būtu radušies saistībā ar valstu akciju daļu. Šo salīdzinoši ierobežoto valstu negatīvā (bankrota) scenārija pakāpenisko izmaiņu salīdzinājums ar iespējamo valstu ieguvumu no 4XNG plāna sekmīgas īstenošanas nodrošināja papildu stimulu valstu lēmumam piedalīties jaunajā AKI. CITI ziņojumā tika lēsts, ka iespējamais valstu kopējais kapitāla pieaugums optimistiskākajā pamatscenārijā ir SEK [7 000-12 000] miljoni. Taču, lai gan Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda zināmas bažas par šīm optimistiskajām izaugsmes prognozēm, tā atzīst iespējamību, ka, pat īstenojot konservatīvākos scenārijus, iespējamais kapitāla pieaugums pozitīva scenārija gadījumā, iespējams, tomēr būtu ievērojami pārsniedzis iespējamos zaudējumus negatīva scenārija gadījumā.
(96)
Tādēļ Komisija ņem vērā iepriekš minēto risku un ieguvumu analīzi, kā arī 4XNG plāna plašo pārskatu un pārbaudi, papildu pārbaudes attiecībā uz pamata nodrošinājumu (40), noteikumus par saistību atsaukšanu un priekšapmaksu, kas mazināja iespējamos turpmākos zaudējumus (41), kā arī dažādus citus riska mazināšanas pasākumus, kas paredzēti jaunā AKI noteikumos (42). Ņemot vērā iepriekš minēto, valstu lēmums piedalīties jaunajā AKI būtu atbilstīgs privāta uzņēmuma darbībai, kurš rīkotos, lai iegūtu normālu atdevi tirgū, ņemot vērā uzņēmuma īpašo situāciju tajā laikā.
(97)
Papildus iepriekš minētajam Komisija secina, ka valstis kā esošie SAS akcionāri, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI kopā ar KAW un aizdevējām bankām laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2014. gada martam, pamatojās uz saprātīgām un reālām ienesīguma prognozēm. Tādējādi dalība minētajā instrumentā neradīja nekādu priekšrocību SAS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
7.3. Secinājums par valsts atbalsta esību
(98)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Dānijas un Zviedrijas dalība jaunajā AKI nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(99)
Visbeidzot, Komisija norāda, ka Dānija un Zviedrija piekrita šā lēmuma pieņemšanai un paziņošanai angļu valodā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Scandinavian Airlines finansēšana, izmantojot jauno atjaunojamo kredītinstrumentu, ko Dānijas Karaliste un Zviedrijas Karaliste īstenoja 2012. gada decembrī, nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei un Zviedrijas Karalistei.
Briselē, 2014. gada 9. jūlijā