NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 617/2013
(2013. gada 26. jūnijs),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām datoriem un datoru serveriem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
pēc apspriešanās ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, būtiska ietekme uz vidi un kuriem bez pārlieku augstām izmaksām ir iespējams būtiski samazināt ietekmi uz vidi.
(2)
Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. pantā noteiktajiem kritērijiem, kā arī pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisijai atbilstīgos gadījumos ir jāievieš īstenošanas pasākums attiecībā uz biroja iekārtām.
(3)
Komisija ir veikusi priekšizpēti, kurā ir analizēti datoru tehniskie, vides un ekonomiskie aspekti. Priekšizpētē piedalījās ieinteresētās personas un puses no Eiropas Savienības un trešām valstīm, un priekšizpētes rezultāti ir publiskoti.
(4)
Priekšizpētē konstatēja, ka datoru elektroenerģijas patēriņa rentabls uzlabojumu potenciāls laikposmā no 2011. līdz 2020. gadam tiek lēsts aptuveni 93 TWh apmērā, kas atbilst 43 Mt CO2 emisiju, savukārt 2020. gadā - 12,5-16,3 TWh apmērā, kas atbilst 5,0-6,5 Mt CO2 emisiju. Tādējādi datori ir ražojumu grupa, kurai būtu jānosaka ekodizaina prasības.
(5)
Tā kā vienkāršoto klienta galddatoru, darbstaciju, mazserveru un datoru serveru energoietaupījumu potenciāls lielā mērā ir saistīts ar to iekšējo barošanas avotu efektivitāti un tā kā šo ražojumu iekšējā barošanas avota tehniskās specifikācijas ir līdzīgas galddatoru un integrēto galddatoru tehniskajām specifikācijām, šīs regulas noteikumi par iekšējā barošanas avota efektivitāti būtu jāpiemēro arī iepriekš minētajiem ražojumiem. Tomēr vienkāršoto klienta galddatoru, darbstaciju, mobilo darbstaciju, mazserveru un datoru serveru citus ekoloģisko raksturlielumu aspektus varētu aplūkot konkrētākā Direktīvas 2009/125/EK īstenošanas pasākumā.
(6)
Displejiem ir atšķirīgi parametri, tādēļ tos nevajadzētu ietvert šīs regulas darbības jomā. Tomēr, ņemot vērā to būtisko ietekmi uz vidi un ievērojamo uzlabojumu potenciālu, tos varētu aplūkot citā pasākumā, ar ko īsteno Direktīvu 2009/125/EK un/vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (2).
(7)
Ekodizaina prasībām nevajadzētu būtiski negatīvi ietekmēt ražojuma funkcionalitāti vai patērētājus, it sevišķi saistībā ar ražojuma cenas pieejamību, aprites cikla izmaksām un nozares konkurētspēju. Turklāt prasībām nevajadzētu ražotājiem uzlikt pienākumu izmantot patentētu tehnoloģiju vai piemērot pārmērīgu administratīvo slogu, kā arī tām nevajadzētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi.
(8)
Izmantojot esošās nepatentētās un rentablās tehnoloģijas, ir iespējams panākt datoru energoefektivitātes paaugstināšanos, tādējādi samazinot kopējās izmaksas, kas saistītas ar to iegādi un ekspluatāciju.
(9)
Ekodizaina prasības būtu jāievieš pakāpeniski, lai sniegtu ražotājiem pietiekami daudz laika šīs regulas darbības jomā ietverto ražojumu konstrukcijas maiņai. Grafiks būtu jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka netiek negatīvi ietekmēts datoru piedāvājums un ka tiek ņemtas vērā ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izmaksas, vienlaikus nodrošinot, ka šīs regulas mērķi tiek sasniegti laikus.
(10)
Šīs regulas pārskatīšana ir paredzēta ne vēlāk kā pēc trīsarpus gadiem pēc tās stāšanās spēkā.
(11)
Datoru energoefektivitāte būtu jānosaka ar mūsdienīgām, uzticamām, precīzām un reproducējamām mērīšanas metodēm, tostarp attiecīgos gadījumos saskaņotiem standartiem, kas noteikti saskaņā ar piemērojamiem Eiropas standartizācijas tiesību aktiem (3).
(12)
Tā kā ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā nav pilnībā piemērotas datoru parametriem, Komisijas 2008. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 1275/2008, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā (4), nevajadzētu piemērot datoriem. Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka īpašas prasības attiecībā uz datoru energopatēriņa vadību, kā arī elektroenerģijas patēriņu miega, izslēgtā un minimālās jaudas režīmā un būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1275/2008.
(13)
Neraugoties uz datoru izslēgšanu no Regulas (EK) Nr. 1275/2008 darbības jomas, Komisijas 2009. gada 6. aprīļa Regulas (EK) Nr. 278/2009 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām par ārējo barošanas avotu patērēto jaudu bezslodzes režīmā un vidējo aktīvo efektivitāti (5) noteikumus piemēro ārējiem barošanas avotiem, ko laiž tirgū ar datoriem.
(14)
Atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 8. pantam ar šo regulu būtu jānosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.
(15)
Lai būtu vieglāk veikt atbilstības pārbaudes, ražotājiem būtu jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ietvertā informācija, ciktāl šī informācija ir attiecināma uz šajā regulā noteiktajām prasībām.
(16)
Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, panāktu iecerētos enerģijas ietaupījumus un nodrošinātu, ka patērētāji saņem pareizu informāciju par ražojuma energoefektivitāti, šajā regulā būtu nepārprotami jānorāda, ka pielaides, kas valstu tirgus uzraudzības iestādēm jāievēro, veicot fiziskos testus, lai noteiktu, vai energopatēriņu ietekmējošā ražojuma konkrētais modelis atbilst šai regulai, ražotāji nedrīkst izmantot, lai varētu deklarēt labākus modeļa rādītājus, nekā iespējams pamatot ar ražojuma tehniskajā dokumentācijā minētajiem mērījumiem un aprēķiniem.
(17)
Jānosaka kritēriji tādiem patlaban pieejamiem ražojumiem, kam ir augsta energoefektivitāte. Tādējādi tiks nodrošināta informācijas plaša pieejamība un viegla piekļuve tai, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas savukārt veicinās labāko konstrukciju tehnoloģiju integrāciju un efektīvāku ražojumu izstrādi energopatēriņa samazināšanai.
(18)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktam izveidotā komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šajā regulā ir noteiktas ekodizaina prasības attiecībā uz datoru un datoru serveru laišanu tirgū.
2. Šo regulu piemēro turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem ar barošanu tieši no maiņstrāvas elektrotīkla, arī ar ārēju vai iekšēju barošanas avotu:
a)
galddatoriem;
b)
integrētajiem galddatoriem;
c)
piezīmjdatoriem (tostarp planšetdatoriem, ievadvirsmas datoriem un mobilajiem vienkāršotajiem klientdatoriem);
d)
vienkāršotajiem klienta galddatoriem;
e)
darbstacijām;
f)
mobilajām darbstacijām;
g)
mazserveriem;
h)
datoru serveriem.
3. Šo regulu nepiemēro šādām ražojumu grupām:
a)
asmenssistēmai un komponentiem;
b)
serveru ierīcēm;
c)
vairākmezglu serveriem;
d)
datoru serveriem ar vairāk nekā četrām procesora ligzdām;
e)
spēļu konsolēm;
f)
dokstacijām.
2. pants
Definīcijas
Izmanto turpmāk uzskaitītās definīcijas:
1)
“dators” ir ierīce, kas veic loģiskas operācijas un apstrādā datus, spēj izmantot ievadierīces un izvadīt informāciju uz displeja un kas parasti ietver centrālo procesoru (CPU) operāciju izpildei. Ja CPU nav, ierīcei ir jāfunkcionē kā klienta vārtejai uz datora serveri, kas darbojas kā skaitļošanas procesors;
2)
“datora serveris” ir skaitļošanas ierīce, kas sniedz pakalpojumus un pārvalda tīklā esošos resursus klientierīču, piemēram, galddatoru, piezīmjdatoru, vienkāršoto klienta galddatoru, interneta protokola (IP) tālruņu, vai citu datoru serveru vajadzībām. Datora serveri parasti laiž tirgū izmantošanai datu centros un birojos/uzņēmumos. Datora serverim galvenokārt piekļūst ar tīkla savienojumiem, nevis ar tiešām lietotāju ievadierīcēm, piemēram, tastatūru vai peli.
Datora serverim ir šādi parametri:
a)
tas ir paredzēts, lai atbalstītu datoru serveru operētājsistēmas (OS) un/vai hipervizorus, un tas ir paredzēts lietotāja uzstādītu uzņēmumu lietojumprogrammu palaišanai;
b)
tas atbalsta kļūdu labojošo kodu (ECC) un/vai buferatmiņu (tostarp gan divrindu buferatmiņas moduļus (DIMM), gan platē buferētas konfigurācijas);
c)
tas tiek laists tirgū ar vienu vai vairākiem maiņstrāvas-līdzstrāvas barošanas avotiem;
d)
visiem procesoriem ir piekļuve kopīgotai sistēmas atmiņai, un tie ir neatkarīgi redzami vienai OS vai hipervizoram;
3)
“ārējais barošanas avots” ir ierīce, kam ir šādi parametri:
a)
tā ir paredzēta elektrotīkla avota ieejā pievadītās maiņstrāvas pārveidošanai zemākā līdzstrāvas vai maiņstrāvas izejas spriegumā;
b)
ar to vienlaikus var pārveidot tikai vienā līdzstrāvas vai maiņstrāvas izejas spriegumā;
c)
tā ir paredzēta lietošanai kopā ar atsevišķu ierīci, kas ir primārais patērētājs;
d)
tā neatrodas vienā fiziskā korpusā ar primāro patērētāju;
e)
tā ir pieslēgta ierīcei, kas ir primārais patērētājs, izmantojot apmaināmu vai neapmaināmu kontaktspraudni/kontaktrozeti, kabeli, vairākdzīslu vadu vai citu vadu;
f)
tās tehnisko datu uzraksta plāksnītē norādītā izejas jauda nepārsniedz 250 W;
4)
“iekšējais barošanas avots” ir komponents, kas paredzēts elektrotīkla avota ieejā pievadītās maiņstrāvas sprieguma pārveidošanai uz līdzstrāvas spriegumu(-iem), lai nodrošinātu barošanu datoram vai datora serverim, un tam ir šādi parametri:
a)
tas atrodas datora vai datora servera korpusā, bet ne uz datora vai datora servera pamatplates;
b)
barošanas avots ir savienots ar elektrotīklu, izmantojot vienu kabeli bez jebkādām elektriskajām starpshēmām starp barošanas avotu un elektrotīklu;
c)
visi elektriskie savienojumi starp barošanas avotu un datora vai datora servera komponentiem (izņemot līdzstrāvas savienojumu ar integrētā galddatora displeju) atrodas datora korpusā.
Iekšējos līdzstrāva-līdzstrāva tipa pārveidotājus, ko izmanto, lai vienu līdzstrāvas spriegumu no ārējā barošanas avota pārveidotu vairākos spriegumos izmantošanai datorā vai datora serverī, neuzskata par iekšējiem barošanas avotiem;
5)
“galddators” ir dators, kura galvenais bloks paredzēts pastāvīgai izvietošanai noteiktā vietā un kurš nav paredzēts pārnēsāšanai, kā arī ir paredzēts izmantošanai ar ārēju displeju un tādām ārējām jeb perifērijas ierīcēm kā tastatūra un pele.
Šīs regulas vajadzībām ir noteiktas šādas galddatoru kategorijas:
a)
“A kategorijas” galddators ir galddators, kas neatbilst B, C vai D kategorijas galddatora definīcijai;
b)
“B kategorijas” galddators ir galddators ar:
(i)
diviem fiziskiem centrālā procesora kodoliem;
(ii)
vismaz diviem gigabaitiem (GB) sistēmas atmiņas;
c)
“C kategorijas” galddators ir galddators ar:
(i)
trim vai vairāk fiziskiem centrālā procesora kodoliem;
(ii)
konfigurāciju ar vismaz vienu no šādiem diviem parametriem:
-
vismaz diviem gigabaitiem (GB) sistēmas atmiņas un/vai
-
diskrēto grafikas karti (dGfx);
d)
“D kategorijas” galddators ir galddators ar:
(i)
vismaz četriem fiziskiem centrālā procesora kodoliem;
(ii)
konfigurāciju ar vismaz vienu no šādiem diviem parametriem:
-
vismaz četriem gigabaitiem (GB) sistēmas atmiņas un/vai
-
diskrēto grafikas karti (dGfx), kas atbilst G3 (ar FB datu platumu 128-biti), G4, G5, G6 vai G7 kategorijai;
6)
“integrētais galddators” ir dators, kurā dators un datora displejs funkcionē kā vienots bloks, kam maiņstrāva tiek pievadīta pa vienu kabeli. Ir divu veidu integrētie galddatori: 1) ražojums, kurā displejs un dators ir fiziski apvienoti vienā blokā; vai 2) ražojums, kurā displejs ir no datora atsevišķs komponents, bet ir savienots ar galveno korpusu ar līdzstrāvas barošanas kabeli. Integrētais galddators ir paredzēts pastāvīgai izvietošanai noteiktā vietā un nav paredzēts pārnēsāšanai. Integrētie galddatori galvenokārt nav paredzēti audiovizuālo signālu rādīšanai un uztveršanai.
Šīs regulas vajadzībām ir noteiktas šādas integrēto galddatoru kategorijas:
a)
“A kategorijas” integrētais galddators ir integrētais galddators, kas neatbilst B, C vai D kategorijas integrētā galddatora definīcijai;
b)
“B kategorijas” integrētais galddators ir integrētais galddators ar:
(i)
diviem fiziskiem centrālā procesora kodoliem;
(ii)
vismaz diviem gigabaitiem (GB) sistēmas atmiņas;
c)
“C kategorijas” integrētais galddators ir integrētais galddators ar:
(i)
trim vai vairāk fiziskiem centrālā procesora kodoliem;
(ii)
konfigurāciju ar vismaz vienu no šādiem diviem parametriem:
-
vismaz diviem gigabaitiem (GB) sistēmas atmiņas un/vai
-
diskrēto grafikas karti (dGfx);
d)
“D kategorijas” integrētais galddators ir integrētais galddators ar:
(i)
vismaz četriem fiziskiem centrālā procesora kodoliem;
(ii)
konfigurāciju ar vismaz vienu no šādiem diviem parametriem:
-
vismaz četriem gigabaitiem (GB) sistēmas atmiņas un/vai
-
diskrēto grafikas karti (dGfx), kas atbilst G3 (ar FB datu platumu 128-biti), G4, G5, G6 vai G7 kategorijai;
7)
“piezīmjdators” ir dators, kas tieši paredzēts, lai tas būtu pārnesams un to varētu darbināt ilgāku laiku vai nu ar tiešu savienojumu ar maiņstrāvas barošanas avotu, vai bez tā. Piezīmjdatoriem izmanto integrētu displeju ar ekrāna redzamās daļas izmēru vismaz 22,86 cm (9 collas) apmērā, un tie spēj darboties ar integrētu akumulatoru vai citu pārnesamu barošanas avotu.
Piezīmjdatori ietver arī turpmāk nosauktos paveidus:
a)
“planšetdators” ir ražojums, kas ir piezīmjdatora paveids, kurš ietver gan pievienotu skārienjutīgu ekrānu, gan pievienotu fizisku tastatūru;
b)
“ievadvirsmas dators” ir piezīmjdatora paveids, kurš ietver integrētu skārienjutīgu ekrānu, bet kuram nav pastāvīgi pievienotas fiziskas tastatūras;
c)
“mobilais vienkāršotais klientdators” ir piezīmjdatora paveids, kurš primārās funkcionalitātes nodrošināšanai izmanto savienojumu ar attālinātiem skaitļošanas resursiem (piemēram, ar datora serveri, attālinātu darbstaciju) un kuram nav ražojumā integrēta rotācijas tipa datu nesēja.
Šīs regulas vajadzībām ir noteiktas šādas piezīmjdatoru kategorijas:
a)
“A kategorijas” piezīmjdators ir piezīmjdators, kas neatbilst B, C vai D kategorijas piezīmjdatora definīcijai;
b)
“B kategorijas” piezīmjdators ir piezīmjdators, kam ir vismaz viena diskrētā grafikas karte (dGfx);
c)
“C kategorijas” piezīmjdators ir piezīmjdators ar vismaz vienu no šādiem parametriem:
a)
vismaz diviem fiziskiem centrālā procesora kodoliem;
b)
vismaz diviem gigabaitiem (GB) sistēmas atmiņas;
c)
diskrēto grafikas karti (dGfx), kas atbilst G3 (ar FB datu platumu 128-biti), G4, G5, G6 vai G7 kategorijai.
Ražojumus, kuri citādā ziņā atbilstu piezīmjdatora definīcijai, bet kuru patērētā jauda dīkstāves režīmā ir mazāka par 6 W, neuzskata par piezīmjdatoriem šīs regulas izpratnē;
8)
“vienkāršotais klienta galddators” ir dators, kas primārās funkcionalitātes nodrošināšanai izmanto savienojumu ar attālinātiem skaitļošanas resursiem (piemēram, ar datora serveri, attālinātu darbstaciju) un kam nav ražojumā integrēta rotācijas tipa datu nesēja. Vienkāršotā klienta galddatora galvenajam blokam jābūt paredzētam izmantošanai pastāvīgā atrašanās vietā (piemēram, uz rakstāmgalda), nevis pārvietošanai. Vienkāršotie klienta galddatori spēj izvadīt informāciju vai nu uz ārēja, vai iekšēja displeja, ja tāds ir ietverts ražojumā;
9)
“darbstacija” ir jaudīgs, vienam lietotājam paredzēts dators, ko galvenokārt izmanto grafikas lietojumiem, datorizētajai projektēšanai, programmatūras izstrādei, finanšu un zinātniskiem lietojumiem, kā arī citiem uzdevumiem, kuru izpildei vajadzīga augsta skaitļošanas jauda, un kam ir šādi parametri:
a)
tās vidējais starpatteiču laiks (MTBF) ir vismaz 15 000 stundu;
b)
tai ir kļūdu labojošais kods (ECC) un/vai buferatmiņa;
c)
tai ir trīs no šiem pieciem parametriem:
1)
tai ir papildu barošanas izvads jaudīgas grafikas kartes atbalstam (piemēram, (PCI)-E 6 kontakttapu 12 V papildu barošanas izvads);
2)
papildus grafikas kartes(-u) slotam(-iem) un/vai PCI-X atbalstam uz sistēmas mātesplates ir vismaz lx4 PCI-E standarta ligzda;
3)
tā neatbalsta vienveida atmiņas piekļuves (UMA) grafiku;
4)
uz tās ir pieci vai vairāk nekā pieci PCI, PCI-E vai PCI-X sloti;
5)
tā spēj nodrošināt daudzprocesoru atbalstu diviem vai vairāk centrālajiem procesoriem (jāatbalsta fiziski atsevišķi centrālie procesori/ligzdas, t. i., parametram nav atbilstības, ja ir nodrošināts atbalsts vienam daudzkodolu centrālajam procesoram);
10)
“mobilā darbstacija” ir jaudīgs vienam lietotājam paredzēts dators, ko galvenokārt izmanto grafikas lietojumiem, datorizētajai projektēšanai, programmatūras izstrādei, finanšu un zinātniskiem lietojumiem, kā arī citiem uzdevumiem, kuru izpildei vajadzīga augsta skaitļošanas jauda, izņemot spēļu spēlēšanu, un kas tieši paredzēts, lai tas būtu pārnesams un to varētu darbināt ilgāku laiku vai nu ar tiešu savienojumu ar maiņstrāvas barošanas avotu, vai bez tā. Mobilās darbstacijas izmanto integrētu displeju, un tās spēj darboties ar integrētu akumulatoru vai citu pārnesamu barošanas avotu. Lielākajai daļai mobilo darbstaciju ir ārējs barošanas avots, integrēta tastatūra un rādītājierīce.
Mobilajai darbstacijai ir šādi parametri:
a)
tās vidējais starpatteiču laiks (MTBF) ir vismaz 13 000 stundu;
b)
tai ir vismaz viena diskrētā grafikas karte (dGfx), kas atbilst G3 (ar FB datu platumu 128-biti), G4, G5, G6 vai G7 kategorijai;
c)
tā atbalsta triju vai vairāk iekšējās atmiņas ierīču ievietošanu;
d)
tā atbalsta sistēmas atmiņu vismaz 32 GB apmērā;
11)
“mazserveris” ir datora veids, kurā parasti izmanto galddatora komponentus galddatora korpusā, bet kuru galvenokārt paredzēts lietot kā datu glabāšanas resursdatoru citiem datoriem un kurš ir paredzēts tādiem uzdevumiem kā tīkla infrastruktūras pakalpojumu nodrošināšana un datu/multivides failu mitināšana, kā arī kuram ir šādi parametri:
a)
tam ir pjedestāla tipa, torņa tipa vai cita veida korpuss, kas līdzīgs galddatora korpusam un nodrošina, ka visi datu apstrādes, glabāšanas un tīkla saskarnes komponenti ir ievietoti vienā korpusā;
b)
tas paredzēts ekspluatācijai 24 stundas diennaktī un septiņas dienas nedēļā;
c)
tas galvenokārt ir paredzēts ekspluatācijai vidē ar vairākiem lietotājiem, vienlaikus apkalpojot vairākus caur tīklu pieslēgtus klientdatorus;
d)
ja to laiž tirgū kopā ar operētājsistēmu, šai operētājsistēmai jābūt paredzētai mājas serverim vai mazjaudīga servera lietojumiem;
e)
to tirgū nelaiž ar diskrēto grafikas karti (dGfx), kas atbilst kādai no kategorijām, izņemot G1;
12)
“asmenssistēma un komponenti” ir sistēma, ko veido korpuss (asmenskorpuss), kurā tiek ievietotas dažādu veidu asmensatmiņas un asmensserveri. Korpuss nodrošina kopīgotus resursus, no kuriem ir atkarīgi serveri un atmiņas. Asmenssistēmas ir paredzētas kā mērogojams risinājums, lai apvienotu vairākus datoru serverus vai atmiņas blokus vienā korpusā, un izstrādātas tā, lai tehniskie darbinieki varētu ērti pievienot vai apmainīt (karstā pārnešana) asmeņus (piemēram, asmensserverus);
13)
“servera ierīce” ir datora serveris, kam komplektā ir iepriekš uzinstalēta operētājsistēma un lietojumprogrammatūra, kuru izmanto, lai veiktu konkrētu funkciju vai cieši saistītu funkciju kopumu. Servera ierīce nodrošina pakalpojumus ar viena vai vairāku tīklu starpniecību, un to parasti pārvalda ar tīmekļa vai komandrindas saskarni. Servera ierīces aparatūras un programmatūras konfigurācijas pielāgo piegādātājs, lai tās pildītu konkrētu uzdevumu, tostarp tīkla vai atmiņas pakalpojumu, un servera ierīces nav paredzētas lietotāja nodrošinātas programmatūras palaišanai;
14)
“vairākmezglu serveris” ir sistēma, ko veido korpuss, kurā ir ievietoti divi vai vairāk neatkarīgi datoru serveri (vai mezgli), kas kopīgi izmanto vienu vai vairākus barošanas avotus. Kopīgā barošana visiem mezgliem tiek sadalīta ar kopīga(-u) barošanas avota(-u) starpniecību. Vairākmezglu serveris ir paredzēts un konstruēts kā viens korpuss un nav paredzēts karstajai pārnešanai;
15)
“divmezglu serveris” ir kopīga vairākmezglu servera konfigurācija, kam ir divi servera mezgli;
16)
“datora serveris ar vairāk nekā četrām procesora ligzdām” ir datora serveris, kam ir vairāk nekā četras saskarnes, kuras paredzētas procesora instalēšanai;
17)
“spēļu konsole” ir no elektrotīkla darbināma atsevišķa ierīce, kuras galvenā funkcija ir videospēļu spēlēšanas nodrošināšana. Spēļu konsole parasti ir paredzēta informācijas izvadīšanai uz ārējā displeja kā galvenā spēles spēlēšanas displeja. Spēļu konsoles parasti ietver centrālo procesoru, sistēmas atmiņu un diskrēto(-os) grafikas procesoru(-us) (GPU), kā arī var ietvert cietos diskus vai citas iekšējās atmiņas iespējas, arī optiskos diskus. Parasti spēļu konsolēm galvenās ievadierīces ir rokās turamas vadības ierīces vai citas interaktīvas vadības ierīces, nevis ārēja tastatūra vai pele. Spēļu konsoles parasti neietver tradicionālās personālo datoru operētājsistēmas, bet tā vietā izmanto konsolei īpaši paredzētas operētājsistēmas. Rokās turamas spēļu ierīces ar integrētu displeju kā galveno spēles spēlēšanas displeju, kuras galvenokārt darbojas ar integrētu akumulatoru vai citu pārnesamu barošanas avotu, nevis ar tiešu savienojumu ar maiņstrāvas barošanas avotu, uzskata par spēļu konsoles veidu;
18)
“dokstacija” ir diskrēts ražojums, kas paredzēts savienošanai ar datoru, lai pildītu tādas funkcijas kā savienojamības paplašināšana vai savienojumu konsolidēšana ar perifērijas ierīcēm. Dokstacijas var arī atvieglot iekšējo akumulatoru uzlādēšanu ar strāvu savienotā datorā;
19)
“centrālais procesors” (CPU) ir datora komponents, kas kontrolē komandu interpretāciju un izpildi. CPU var ietvert vienu vai vairākus fiziskos procesorus, ko sauc par “izpildes kodoliem”. Izpildes kodols ir fiziski klātesošs procesors. Papildu “virtuālie” vai “loģiskie” procesori, kas izriet no viena vai vairākiem izpildes kodoliem, nav fiziski kodoli. Procesora paketē, kas aizņem vienu CPU ligzdu, var būt vairāk nekā viens izpildes kodols. Izpildes kodolu kopējais skaits CPU ir to ierīču nodrošināto izpildes kodolu summa, kuras ir savienotas ar visām CPU fiziskajām ligzdām;
20)
“diskrētā grafikas karte” (dGfx) ir diskrēts iekšējais komponents, kam ir viens vai vairāki grafikas procesori (GPU), kuriem ir lokālās atmiņas kontrollera saskarne un lokāla grafikas apstrādes atmiņa, un kas ietilpst vienā no turpmākajām kategorijām:
a)
G1 (FB_BW ≤ 16);
b)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
c)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
d)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
e)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
f)
G6 (FB_BW 128 (ar FB datu platumu 192-biti));
g)
G7 (FB_BW 128 (ar FB datu platumu ≥ 192-biti)).
“Kadru bufera joslas platums” (FB _BW) ir datu apjoms, ko sekundē apstrādā visi diskrētie grafikas procesori diskrētajā grafikas kartē un ko aprēķina, izmantojot šādu formulu:
,
kur:
a)
kadru bufera joslas platumu izsaka gigabaitos sekundē (GB/s);
b)
datu pārsūtīšanas ātrums ir faktiskā atmiņas datu frekvence (MHz);
c)
datu platums ir atmiņas kadru bufera (FB) datu platums, kas izteiks bitos (b);
d)
ar “8” aprēķins tiek konvertēts baitos;
e)
dalot ar 1 000, megabaiti tiek konvertēti gigabaitos;
21)
“iekšējā atmiņa” ir datora iekšējais komponents, kas nodrošina energoneatkarīgu atmiņu datu glabāšanai;
22)
“ražojuma veids” ir galddators, integrētais galddators, piezīmjdators, vienkāršotais klienta galddators, darbstacija, mobilā darbstacija, mazserveris, datora serveris, asmenssistēma un komponenti, vairākmezglu serveris, servera ierīce, spēļu konsole, dokstacija, iekšējais barošanas avots vai ārējais barošanas avots;
23)
“displeja miega režīms” ir jaudas režīms, kurā displejs pāriet, saņemot signālu no pievienotas ierīces vai iekšēju stimulu (piemēram, no taimera vai aizņemtības sensora). Displejs var pāriet šajā režīmā, saņemot signālu, ko rada lietotāja ievaddarbības. Ražojumam ir jāaktivizējas, saņemot signālu no pievienotas ierīces, tīkla, tālvadības ierīces un/vai iekšēju stimulu. Kamēr ražojums atrodas šajā režīmā, tas neatveido redzamu attēlu; vienīgais iespējamais izņēmums ir lietotājorientētas funkcijas vai aizsargfunkcijas, piemēram, informācijas par ražojumu vai statusa attēlošana, vai uz sensoriem balstītas funkcijas.
Papildu definīcijas pielikumos izmantotajiem terminiem ir noteiktas I pielikumā.
3. pants
Ekodizaina prasības
Ekodizaina prasības datoriem un datoru serveriem ir noteiktas II pielikumā.
Datoru un datoru serveru atbilstību piemērojamām ekodizaina prasībām novērtē saskaņā ar III pielikumā paredzētajām metodēm.
4. pants
Grozījums Regulā (EK) Nr. 1275/2008
Regulas (EK) Nr. 1275/2008 I pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2.
Informācijas tehnoloģijas iekārta, kas paredzēta izmantošanai galvenokārt mājas apstākļos, bet izņemot galddatorus, integrētos galddatorus un piezīmjdatorus, kā noteikts Komisijas Regulā (ES) Nr. 617/2013 (6).
5. pants
Regulas (EK) Nr. 278/2009 piemērošana
Regulas (EK) Nr. 278/2009 2. panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“g)
ir paredzēts izmantošanai ar Regulas (EK) Nr. 1275/2008 2. panta 1. punktā minētajām elektriskajām un elektroniskajām mājsaimniecības un biroja iekārtām vai ar Komisijas Regulā (ES) Nr. 617/2013 (7) noteiktajiem datoriem.
6. pants
Atbilstības novērtēšana
Atbilstības novērtēšanas procedūra, kas minēta Direktīvas 2009/125/EK 8. pantā, ir konstrukcijas iekšējās kontroles jeb iekšējā dizaina kontroles sistēma, kura noteikta minētās direktīvas IV pielikumā, vai atbilstības noteikšanas vadības sistēma, kas noteikta minētās direktīvas V pielikumā.
7. pants
Tirgus uzraudzība un pārbaudes procedūra
Tirgus uzraudzību īsteno saskaņā ar Direktīvā 2009/125/EK paredzētajiem noteikumiem.
Datoru un datoru serveru atbilstību piemērojamām ekodizaina prasībām pārbauda saskaņā ar šīs regulas III pielikuma 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
8. pants
Indikatīvie kritēriji
Šīs regulas pieņemšanas laikā tirgū pieejamajiem ražojumiem un tehnoloģijām ar labākajiem raksturlielumiem indikatīvie kritēriji ir norādīti IV pielikumā.
9. pants
Pārskatīšana
Komisija šo regulu pārskata un par pārskatīšanas rezultātiem ziņo Ekodizaina apspriežu forumam ne vēlāk kā pēc trīsarpus gadiem pēc tās stāšanās spēkā, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību.
Ņemot vērā tehnoloģiju straujo attīstību, šajā pārskatīšanā ņem vērā programmas Energy Star attīstību un iespējas noteikt stingrākas ekodizaina prasības, lai būtiski samazinātu vai likvidētu energopatēriņa kvotas, it sevišķi attiecībā uz diskrētajām grafikas kartēm (dGfx), un lai atjauninātu definīcijas/darbības jomu, kā arī ņem vērā iespēju pievērsties jautājumam par integrēto displeju energopatēriņu.
Turklāt pārskatīšanā īpaši aplūko dažādus aprites cikla posmus, iespēju noteikt un piemērot ekodizaina prasības citiem tādiem būtiskiem vides aspektiem kā troksnis, materiālu izmantošanas efektivitāte, ietverot prasības par ilgderīgumu, demontēšanas iespējām, pārstrādes iespējām, standartizētām saskarnēm uzlādes ierīcēm, kā arī informācijas prasības par konkrētu svarīgu izejvielu saturu un ielādes ciklu minimālo skaitu, kā arī par akumulatora aizvietošanas jautājumiem.
10. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
II pielikuma 3. un 6.1. punktu piemēro, sākot no regulas stāšanās spēkā dienas.
II pielikuma 1.1., 1.3., 2., 4., 5.1., 5.2., 6.2.1., 6.2.2., 6.2.3., 6.2.4., 6.2.5., 6.2.6., 7.1., 7.2. un 7.3. punktu piemēro, sākot no 2014. gada 1. jūlija.
II pielikuma 1.2. un 1.4. punktu piemēro, sākot no 2016. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 26. jūnijā