PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/309
(2015. gada 26. februāris),
ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1195/2014 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam.
(2)
Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3), sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 3. janvārī Dānijas Akvakultūras apvienība (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības konkrēto varavīksnes foreļu kopējā ražošanas apjoma. Kā minēts pagaidu regulas 1. apsvērumā, paziņojums par procedūras sākšanu tika labots ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. septembrī publicēto labojumu (“labojums”) (4).
2. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(3)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 23. apsvērumā, subsīdiju un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
3. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts pagaidu kompensācijas maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Egejas jūras eksportētāju apvienība (EEA) pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”). Uzklausīšana notika 2014. gada 26. novembrī. Uzklausīšanas laikā tika apspriesta varbūtējās ražojuma klāsta izmaiņas, kas radušās, līdz ar labojumu, kūpinātu varavīksnes foreļu iekļaušana ražojuma klāstā un reprezentativitātes aprēķināšana. Otrā tikšanās ar uzklausīšanas amatpersonu notika 2015. gada 8. janvārī. Papildus jautājumiem, kas tika apspriesti 2014. gada 26. novembra uzklausīšanā, tika apspriesta kaitējuma analīzē izmantotā metodoloģija un ierosinātā pieeja attiecībā uz saistībām.
(6)
Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(7)
Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgo kompensācijas maksājumu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“informācijas galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.
(8)
Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
4. Atlase
(9)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas EEA atsaucās uz 2. apsvērumā minēto labojumu paziņojumā par procedūras sākšanu un apgalvoja, ka Komisija ar minēto labojumu ir paplašinājusi ražojuma definīciju. Varbūtējās definīcijas paplašināšanas dēļ nevarot izslēgt, ka daži Turcijas eksportētāji nav pieteikušies un nav aizpildījuši atlases veidlapu. Tāpēc ražotāju eksportētāju izlase var vairs nebūt reprezentatīva. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu vai skaidrojumu.
(10)
Kopumā astoņpadsmit Turcijas ražotāju eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tās iekļauj atlasē. Šo uzņēmumu 2013. gadā deklarētais kopējais uz Savienību eksportētais apjoms atbilda visam Turcijas eksportam uz Savienību, kā norādīts pagaidu regulas 14. apsvērumā. Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četrām ražotāju eksportētāju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta uz Savienību apjomu. Izlase veido 64 % no attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Tāpēc izlase ir reprezentatīva, un personas apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.
(11)
Citas piezīmes par atlasi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 9. līdz 17. apsvērums.
5. Atsevišķa pārbaude
(12)
Vienpadsmit uzņēmumi vai uzņēmumu grupas pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu.
(13)
Komisija noraidīja minētos pieprasījumus, jo ražotāju eksportētāju skaits ir tik liels, ka individuāla izskatīšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(14)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 24. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir šādas varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):
-
dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai
-
svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:
-
veselas (ar galvu), ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai
-
bez galvas, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai
-
to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,
kuru izcelsme ir Turcijā un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (“attiecīgais ražojums”).
(15)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija ir paplašinājusi izmeklējamā ražojuma klāstu ar labojumu, kas, kā apgalvots, tika apstiprināts pagaidu regulas 1. panta 1. punktā. Minētā persona apgalvoja, ka šāda ražojuma klāsta paplašināšana ir nelikumīga. Turklāt tā apgalvoja, ka būtu vajadzējis apspriesties ar ieinteresētajām personām par varbūtējo ražojuma klāsta paplašināšanu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu vai skaidrojumu.
(16)
Kā norādīts pagaidu regulas 25. apsvērumā, labojums neietekmēja ražojuma klāstu, bet bija tikai redakcionāls. Tādējādi no paša sākuma ražojuma klāsts attiecās uz porciju lieluma varavīksnes forelēm visos dažādajos ražojuma veidos. Izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs, ka ražojuma klāsta dažādo ražojuma veidu apraksts ir neskaidrs un ka pastāv dažas neatbilstības starp Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajām dažādu valodu versijām, kas ir jāprecizē. Piemēram, ražojumu klāsta gramatiska interpretācija nozīmētu, ka dzīvas zivis ir izķidātas. Tomēr šķiet, ka visas ieinteresētās personas, kurām lūdza aizpildīt attiecīgās anketas, uzrādīja visus ražojuma veidus, neraugoties uz pārrakstīšanās kļūdu, un tādēļ tika secināts, ka pastāv vienota izpratne par to, ka no pašreizējās procedūras sākuma ražojuma klāstā ir iekļauti visi ražojuma veidi. Uzreiz pēc labojuma publicēšanas ieinteresētās personas tika informētas pa e-pastu, bet neviena no tām neiesniedza nekādas piezīmes vai apgalvojumus par to, ka pārkāptas to tiesības uz aizstāvību. Arī izmeklēšanas laikā ražotāji eksportētāji ziņoja Komisijai par visiem ražotajiem veidiem, uz kuriem attiecās ražojuma definīcija. Tāpēc šajā sakarā izteiktie personas apgalvojumi tika noraidīti.
(17)
Divas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka kūpinātas foreles būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Tās apstrīdēja pagaidu regulas 29. apsvērumā izklāstīto Komisijas secinājumu, ka attiecīgā ražojuma definīcijā ietvertajiem dažādajiem ražojuma veidiem - “dzīvas”, “atdzesētas”, “saldētas” vai “kūpinātas” - ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, un atkārtoti atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām, kuras attiecās uz citiem zivju produktiem (lielās varavīksnes foreles un laši) un tika pabeigtas attiecīgi 2004. (5) un 2005. gadā (6), un kurās tika konstatēts, ka kūpināti ražojumi ir ārpus ražojuma klāsta. Personas iesniedza informāciju par ietekmi, kuru rada kūpināšanas process, kas, kā apgalvots, maina iepriekš minētās īpašības. Turklāt tās atkārtoti apgalvoja, ka kūpinātu fileju izmaksu struktūra būtiski atšķiras no citiem ražojuma veidiem un ka kūpinātu fileju ražošanas process ietver būtiskas kūpināšanas izmaksas.
(18)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas EEA apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kādas ir kūpinātu un nekūpinātu foreļu fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, par kurām tika konstatēts, ka tās ir līdzīgas. Turklāt EEA apgalvoja, ka tā ir sniegusi pierādījumus tam, ka kūpinātām forelēm ir, piemēram, no nekūpinātām forelēm atšķirīga ķīmiskā struktūra, atšķirīgas organoleptiskās īpašības un atšķirīga uzturvērtība.
(19)
Neraugoties uz kūpināšanas procesa ietekmi, Komisija uzskatīja, ka galvenās pamatiezīmes, kā skaidrots pagaidu regulas 29. apsvērumā, joprojām ir līdzīgas un ka tās neattaisno kūpinātu produktu izslēgšanu no ražojumu klāsta. Pretēji EEA apgalvotajam ražojums, kas ir foreles dažādos ražojuma veidos, kuri paredzēti lietošanai pārtikā, saglabā savas īpašības un ķīmiskās un uzturvērtības pamatīpašības arī tad, ja tas tiek kūpināts. Personu iesniegtā informācija par kūpināšanas procesa ietekmi nesniedza pierādījumus tam, ka iepriekš minētās pamatīpašības kūpināšanas procesā varētu būtiski mainīties. Šis jautājums tika apspriests arī 5. apsvērumā minētajā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas. Turklāt uz visām attiecīgā ražojuma kategorijām, tostarp kūpinātām forelēm, attiecas kombinētās nomenklatūras 3. nodaļa (7), un tās tiek skaidri nošķirtas no zivju izstrādājumiem, kas ietilpst tās pašas nomenklatūras 16. nodaļā. Attiecībā uz atšķirīgām izmaksu struktūrām attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 30. apsvērumā, izmeklēšana liecināja, ka kūpināto fileju un citu ražojuma veidu izmaksu struktūra patiešām ir līdzīga. Galvenais izmaksu elements, kas veido vairāk nekā 50 % no katra ražojuma veida kopējām izmaksām, ir audzēšanas izmaksas, kas sastāv galvenokārt no barības (zivju milti un zivju eļļa), kā arī enerģijas izmaksām un ikru vai mazuļu izmaksām. Jebkurā gadījumā, kā paskaidrots pagaidu regulas 112. un 113. apsvērumā, cenu samazinājums tika aprēķināts, salīdzinot cenas katram ražojuma veidam. Visbeidzot, kā jau izskaidrots pagaidu regulas 31. apsvērumā, iepriekšējās izmeklēšanās netika konstatēts vai īpaši secināts, ka kūpināti ražojumi būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Tāpēc šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti.
(20)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas EEA un Turcijas valdība (TV) atkārtoti pauda viedokli, ka kūpinātu varavīksnes foreļu iekļaušana pašreizējās izmeklēšanas ražojuma klāstā būtu pretrunā iepriekšējai praksei un ka Komisija nav pietiekami paskaidrojusi varbūtējo novirzi no iepriekšējās prakses.
(21)
Kā jau izskaidrots pagaidu regulas 31. apsvērumā, iepriekšējās izmeklēšanās netika konstatēts vai īpaši secināts, ka kūpināti ražojumi būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Faktiski, tā kā minēto iepriekšējo izmeklēšanu sūdzības neattiecās uz kūpinātiem ražojumiem, Komisija nepārbaudīja, vai tie hipotētiski varētu būt bijuši iekļauti izmeklēšanās, ja tie būtu bijuši iekļauti sūdzībā. Līdz ar to apgalvojums par to, ka pašreizējā izmeklēšana atšķiras no iepriekšējas prakses, ir nepareizs un tāpēc tika noraidīts.
(22)
Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu vai līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 24. līdz 32. apsvērums.
C. SUBSIDĒŠANA
1. Valsts atbalsts ieguldījumiem akvakultūras nozarē
(23)
Piezīmes par valsts atbalstu akvakultūras nozarē netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 38. līdz 49. apsvērums.
2. Tiešās un netiešās subsīdijas foreļu ražotājiem
(24)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs un TV apšaubīja Komisijas metodoloģiju vidējās netiešās subsīdijas summas aprēķināšanai, kurā tikai ņemta vērā foreļu ražošana, par ko saņem tiešos maksājumus. Minētās personas pieprasīja, lai Komisija izmanto kopējos iekšzemes ūdeņu foreļu ražošanas rādītājus saskaņā ar Turcijas Statistikas institūta (8) 2014. gada septembrī publicētajiem datiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas abas personas atkārtoti pauda savu prasību. Komisija uzskata, ka iesniegtie dati par kopējo iekšzemes ūdeņu foreļu ražošanu Turcijā izmeklēšanas periodā, neskatoties uz to, ka tie tika iesniegti pēc pārbaudes apmeklējumiem, ir ticami un tādēļ piekrita minētajai prasībai.
(25)
Līdz ar to vidējā netiešo subsīdiju summa, kas aprēķināta attiecībā uz divu atlasīto ražotāju eksportētāju iepirkumiem no nesaistītiem piegādātājiem, tika grozīta no 0,60 TRY/kg uz 0,51 TRY/kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, pamatojoties uz šādu aprēķinu:
-
kopējā piešķirtā valsts mēroga subsīdija atbilstīgi TV ziņotajam atbildē uz anketas jautājumiem
-
mīnus tiešās subsīdijas summa, ko saņēmuši atlasītie ražotāji eksportētāji (Özpekler, Kilic, GMS),
-
mīnus 0,2 % nodeva, kas pārskaitīta arodbiedrībām kā juridisks priekšnoteikums tiešo subsīdiju saņemšanai.
Tad šī summa tika dalīta ar kopējo iekšzemes ūdeņu foreļu ražošanas apjomu mīnus atlasīto ražotāju eksportētāju (Özpekler, Kilic, GMS) foreļu ražošanas apjomu, kā TV ziņojusi atbildēs uz anketas jautājumiem.
(26)
Līdz ar to vidējais subsīdijas apjoms uz vienu kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem bija balstīts uz tiešās subsīdijas summu, kas saņemta par audzēšanu, un TV piešķirto vidējo subsīdijas summu, t. i., 0,51 TRY/kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, par iepirkumiem no nesaistītiem piegādātājiem, ja tādi ir. Kopējais ieguvums tad tika izteikts procentos no CIF vērtības.
(27)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs ierosināja aprēķina metodi nedaudz grozīt attiecībā uz subsīdijas summu, kas piešķirta izejvielu iegādei no cita atlasītā ražotāja eksportētāja. Komisija pieņēma šo ierosinājumu un attiecīgi atjaunināja turpmāk 33. apsvērumā norādīto tabulu.
(28)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas divi atlasītie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija ir kompensējusi tiem izmaksāto tiešās subsīdijas summu, bet ne faktisko ieguvumu. Taču saņemtās summas veido ar nodokli apliekamus ienākumus. Tāpēc no saņemtās kopējās tiešās subsīdijas summas būtu jāatskaita Turcijā piemērojamā uzņēmuma ienākuma nodokļa likme, kas ir 20 %. Pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts liecina, ka “jebkura pieteikuma iesniegšanas maksa vai citas nepieciešamās izmaksas, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai saņemtu to” būtu jāatskaita no ieguvuma summas. Ražotāji eksportētāji uzskatīja, ka piemērojamo uzņēmumu ienākuma nodokļu maksājums ir priekšnoteikums tam, lai saņemtu tiem izmaksātos līdzekļus, un tādēļ to būtu jāuzlūko kā “citas izmaksas”, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai saņemtu to.
(29)
Komisija noraidīja minēto apgalvojumu. Pamatregulā nav juridiska pamata ierosinātās metodoloģijas atbalstam. Nodokļus nevar uzskatīt par izmaksām saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājums ir Turcijas nodokļu likumā noteikts pienākums, kas attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tie saņem subsīdijas. Pretēji ražotāju eksportētāju uzskatam priekšnoteikums līdzekļu saņemšanai ir nevis uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājums, bet gan attiecīgā ražojuma faktiskā audzēšana.
(30)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas divi atlasītie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, tā kā tiem ilgu laiku jāgaida līdz subsīdiju izmaksai, tiem šajā laikā rodas būtiski finansiāli izdevumi. Tāpēc tie sagaida, ka Komisija saņemtā ieguvuma summu koriģēs uz leju, lai atspoguļotu minētās finansēšanas izmaksas. Šajā sakarā atlasītie ražotāji eksportētāji atsaucās uz pagaidu regulas 42. apsvērumu, kurā Komisija ieguvuma pastāvēšanu konstatēja, pamatojoties uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atbrīvojumiem attiecībā uz iegādātām mašīnām, un minēto ieguvumu kvantificēja kā “procentus, kas maksājami komercbankai par laikposmu līdz brīdim, kad PVN tiek atmaksāts”.
(31)
Šis apgalvojums ir nepamatots. Faktiski atbildīgajām administratīvajām struktūrām ir jāievieš vajadzīgās procedūras un uzraudzības mehānismi, lai pārvaldītu tik lielu subsīdiju shēmu. Tā kā daudzi audzētāji akvakultūras nozarē Turcijā ir tiesīgi pieteikties uz šādu shēmu, ir normāli, ka var paiet zināms laiks līdz subsīdiju piešķiršanai. Veidot analoģiju ar pagaidu regulas 42. apsvērumu ir maldinoši. Apsvērumā aprakstītais PVN ieguvums ir TV paredzēta subsīdijas shēma, savukārt iespējamie finansiālie izdevumi ir papildu izmaksas, kuras parasti rodas un kuru kompensāciju TV nav paredzējusi.
(32)
Citas piezīmes par tiešajām un netiešajām subsīdijām ražotājiem netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 50. līdz 64. apsvērums.
(33)
Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tiešās un netiešās subsīdijas starpības ir šādas:
Tiešās un netiešās subsīdijas
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subsidēti aizdevumi
(34)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija aizdevumu ir uzskatījusi par kompensējamu subsīdiju, lai gan tas bija paredzēts ieguldījumam, kas nav saistīts ar attiecīgo ražojumu.
(35)
Komisija noraidīja minēto apgalvojumu. Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka varavīksnes foreļu ražotājs eksportētājs ir saņēmis tādu aizdevumu, kas ir kompensējams, jo tas ir specifisks akvakultūras nozarei. Tika uzskatīts par nenozīmīgu tas, ka attiecīgā shēma nav specifiska juridiskajai personai, kura ražo izmeklējamo ražojumu, ja vien pati programma ir specifiska un tās piedāvāto ieguvumu var saistīt ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Tieši tā ir šajā gadījumā, jo subsidētais aizdevums samazināja ražotāja kopējās finansēšanas izmaksas, no kā gūst labumu arī attiecīgais ražojums. Netika iesniegti pierādījumi, ka attiecīgo ražotāju eksportētāju finanšu resursi būtu pārvaldīti tā, lai aizdevuma piešķiršana neietekmētu uzņēmuma kopējās finansēšanas izmaksas.
(36)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas cits atlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav pareizi iedalījusi subsidēta aizdevuma radīto ieguvumu starp divām dažādām tās pašas grupas juridiskām personām, jo tikai viena juridiskā persona ražo attiecīgo ražojumu.
(37)
Komisija piekrita šim apgalvojumam un iedalīja ieguvumu, pamatojoties uz attiecīgo juridisko personu apgrozījumu. Attiecīgajam ražojumam iedalītais ieguvums ir niecīgs un tādēļ nebūtu jāņem vērā kopējā subsidēšanas summā.
(38)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs attiecībā uz aizdevumiem, kas tika kompensēti, apšaubīja Komisijas aprēķināto apgrozījuma koeficientu, kurš tika izmantots, iedalot ieguvumus attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību. Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu būtu jādala ar uzņēmuma kopējo apgrozījumu, iekļaujot pārdošanas apjomu no iekšzemes tirgū un eksportam uz ES pārdotajām forelēm un citiem izstrādājumiem, lai aprēķinātu apgrozījuma koeficientu ar mērķi noteikt subsidēto aizdevumu summu.
(39)
Komisija piekrita minētajam apgalvojumam. Tomēr, neraugoties uz šo jauno metodoloģiju, subsidēto aizdevumu starpības nemainījās.
(40)
Citas piezīmes par subsidētajiem aizdevumiem netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. līdz 81. apsvērums.
(41)
Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas, subsidēto aizdevumu starpības ir šādas:
Preferenciālie aizdevumi
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Özpekler
0,3 %
4. Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds un prēmiju atbalsta likmes
(42)
Piezīmes par lauksaimniecības apdrošināšanas kopfondu un prēmiju atbalsta likmēm netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 82. līdz 90. apsvērums.
5. Konsultāciju subsīdijas
(43)
Piezīmes par konsultāciju subsīdijām netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 91. apsvērums.
6. Subsīdijas degvielai un lai atbrīvotos no zvejas kuģiem
(44)
Piezīmes par subsīdijām degvielai un lai atbrīvotos no zvejas kuģiem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 92. apsvērums.
7. Kopējās subsīdiju starpības aprēķināšana
(45)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divi atlasītie uzņēmumi norādīja uz pārrakstīšanās kļūdu saistībā ar noapaļošanu kopējās subsīdiju starpības aprēķinā. Komisija piekrita šim apgalvojumam un attiecīgi atjaunināja turpmāk norādīto tabulu.
(46)
Piezīmes par metodoloģiju, pēc kuras aprēķina kopējās subsīdiju starpības, netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 93. līdz 98. apsvērumā izklāstītā metodoloģija.
(47)
Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes, galīgās subsīdiju starpības, kas piemērojamas neto cenai pirms nodokļu samaksas, ietverot piegādi līdz Savienības robežai, ir šādas.
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vidējais svērtais rādītājs izlasē iekļautajiem uzņēmumiem
7,6 %
Valsts mēroga subsīdijas starpība
9,5 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(48)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija Savienības ražošanas kopējā apjomā nav ietvērusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības ražotājiem. Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka zivju pārstrādes nozare Savienībā tādējādi de facto netika ietverta izmeklēšanā.
(49)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti iesniedza savas piezīmes un ierosināja, ka Komisijai būtu vajadzējis veikt i) vai nu integrētu analīzi, pamatojoties uz Savienības audzētāju un pārstrādātāju kopējo kombinēto izlaidi, vai arī ii) divpakāpju analīzi, pamatojoties uz sākotnēju segmentētu analīzi par kaitējumu, kas nodarīts audzētāju segmentam, no vienas puses, un pārstrādātāju segmentam, no otras puses, kura pēc tam tiktu integrēta visas ražošanas nozares analīzē. Tika apgalvots, ka otrā metode atbilstu PTO judikatūrai lietā EK - Laši (9), kā arī Komisijas līdzšinējai praksei (10). Taču minētā persona nesniedza nekādas aplēses par alternatīvo metožu ietekmi, ja tāda vispār būtu, uz kaitējuma analīzi. Visbeidzot, tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka metodoloģija nav saderīga ar faktu, ka pārstrādei paredzēts imports ir iekļauts gan importa apjomā, gan Savienības ražošanas apjomā.
(50)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas arī TV izvirzīja argumentu, ka dati no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības ražotājiem, būtu jāiekļauj kopējā Savienības ražošanas apjomā.
(51)
Turklāt TV apgalvoja, ka kaitējuma analīzē izmantotais ražošanas apjoms atšķiras no ražojumu apjoma, kas izmantots reprezentativitātes analīzē, un līdz ar to, iespējams, ir nepareizs. TV arī atkārtoti pauda savu viedokli par reprezentativitātes analīzes varbūtējām nepilnībām.
(52)
Pašreizējā izmeklēšana attiecās uz visiem dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražotājiem Savienībā. Kā paskaidrots pagaidu regulas 10. apsvērumā, Savienības ražotāju atlasē bija iekļauti dažādi ražošanas posmi un veidi (dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošana), un tika uzskatīts, ka izlase reprezentē Savienības ražošanas nozari kopumā. Tāpēc iepriekš minētais apgalvojums, ka zivju pārstrādes nozare de facto netika ietverta analīzē, ir kļūdains un tika noraidīts.
(53)
Turklāt nebija pieejami dati, kas ļautu Komisijai veikt dažādo ražošanas posmu un veidu segmentētu analīzi. Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 10. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota - tajā darbojas vairāk nekā 700 mazo un vidējo uzņēmumu -, tāpēc Komisijai nebija iespējams apkopot datus par dažādiem segmentiem. Tādēļ ierosinātā segmentētā analīze šajā gadījumā nebija iespējama.
(54)
Visbeidzot, pārstrādei paredzētais imports tika iekļauts ražošanas rādītājā ar nolūku iegūt visprecīzāko ražošanas apjoma aplēsi. Jebkurā gadījumā, pārstrādei paredzētais attiecīgā ražojuma imports (izņemot kūpinātas foreles) veidoja mazāk nekā 3 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma, ko aprēķina saskaņā ar minēto metodi, un tādēļ alternatīvai metodei, ar kuru minētais imports netiktu iekļauts Savienības ražošanas rādītājā, nebūtu būtiskas ietekmes uz šo kaitējuma rādītāju.
(55)
Fakts, ka reprezentativitātes analīzes un kaitējuma analīzes vajadzībām tika aprēķināts atšķirīgs ražošanas apjoms, atspoguļo to, ka izmeklēšanas laikā kļuva pieejama precīzāka informācija, savukārt reprezentativitātes analīzes pamatā bija piesardzīgs novērtējums par prima facie pierādījumiem, kas bija pieejami reprezentativitātes analīzes laikā. Turklāt Komisija uz konkrētiem TV jautājumiem par reprezentativitātes analīzi atbildēja, individuāli nosūtot informāciju 2014. gada 18. decembrī, un uzklausīšanas laikā pie uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 8. janvārī. Tāpēc arguments par to, ka kaitējuma analīzē izmantotais ražošanas apjoms ir, iespējams, kļūdains, jo starp reprezentativitātes analīzes un kaitējuma analīzes avotiem pastāv atšķirības, tiek noraidīts.
(56)
Kā paskaidrots pagaidu regulas 123. apsvērumā, ražošanas apjoms bija balstīts uz Eiropas Akvakultūras produktu ražotāju federācijas (FEAP) datiem, kas tiek apkopoti, pamatojoties uz cenām audzētāju (ex-farm) līmenī, un tie attiecas uz dzīvām zivīm, kuras iegūtas katrā dalībvalstī. Pamatojoties uz informāciju, kas ievākta un pārbaudīta izmeklēšanas laikā, pārstrādei paredzētā importa daļa tika pieskaitīta Savienības dzīvu zivju ražošanas apjomam. Tā kā ražošanas apjomu aprēķina “veselu zivju ekvivalentos”, nav nekādas atšķirības, vai to aprēķina no pirmā pārdošanas veida, t. i., “dzīvas” zivis, vai no pēdējā iespējamā pārdošanas veida, t. i., “pārstrādātas” zivis. Līdz ar to, ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, tā rezultātā notiktu dubulta uzskaite. Neraugoties uz to, ka kopējā ražošanas apjoma pamatā galvenokārt bija dati par dzīvu zivju ražošanu nolūkā izvairīties no dubultas uzskaites, izmantotā metodoloģija neizslēdza arī citus Savienības ražošanas veidus (svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošana), un kaitējuma faktori attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari, proti, dzīvām zivīm un tālāku pārstrādi. Tāpēc pretēji minētās personas apgalvotajam metode, kas izmantota, lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu, neizslēdza foreļu pārstrādes nozari. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(57)
Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā metodoloģija un Savienības dzīvu zivju pārstrādātāju dati tiktu pievienoti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem un pat ja tā rezultātā tiktu pārāk augstu novērtēti daži kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms, ražošanas jauda un nodarbinātība, tajos attiecīgajā periodā joprojām būtu vērojamas tādas pašas tendences, jo pārstrādes nozares pārstrādātais apjoms ir saistīts ar dzīvu zivju ražošanas apjomu.
(58)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 99. un 100. apsvērums.
2. Patēriņš Savienībā
(59)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 48. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka Savienības kopējais patēriņš tādējādi ir novērtēts par zemu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot nekādu papildu pamatojumu, izņemot hipotētisku piemēru par tirgus daļām, apgalvojot, ka Komisijas metodoloģija attiecībā uz patēriņa noteikšanu Savienībā ir iekšēji neloģiska, un tās rezultātā Turcijas importa tirgus daļa tiek novērtēta pārāk augstu.
(60)
Kā paskaidrots 52. un 56. apsvērumā, zivju pārstrādes nozare Savienībā faktiski netika izslēgta no analīzes. Tomēr ražošanas datus noteica, pamatojoties uz dzīvām zivīm, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, lai izvairītos no dubultas uzskaites. Tāds pats rezultāts tiktu sasniegts, ja kopējais ražošanas apjoms būtu noteikts, pamatojoties uz turpmāk pārstrādātām forelēm, kas konvertētas “veselu zivju ekvivalentos”. Tomēr, ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, notiktu dubulta uzskaite un tādējādi tiktu mākslīgi palielināts kopējais ražošanas apjoms un patēriņš Savienībā. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.
(61)
Varbūtējā ietekme uz Turcijas importa tirgus daļu ir aplūkota 64. apsvērumā.
(62)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 105. apsvērums.
3. Imports no attiecīgās valsts
3.1. Importa apjoms un tirgus daļa no attiecīgās valsts
(63)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis turpmākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka šādas metodikas rezultātā Turcijas importa tirgus daļa tiek novērtēta pārāk augstu. Kā minēts 59. apsvērumā, minētā persona nesniedza pamatojumu savai prasībai, izņemot hipotētisku piemēru par tirgus daļām.
(64)
Kā paskaidrots 60. apsvērumā, ražošanas dati tika noteikti, pamatojoties uz dzīvām zivīm, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, lai izvairītos no dubultas uzskaites. Ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, notiktu dubulta uzskaite un tādējādi Turcijas importa tirgus daļa tiktu novērtēta pārāk zemu. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šo argumentu noraida.
(65)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 106. līdz 108. apsvērums.
3.2. Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums
(66)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka Turcijas izcelsmes importa cenas nebūtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo lielumu, bet gan pamatojoties uz ražojuma veidu, jo ražojuma veida sastāvs un kāda konkrēta veida svars šajā sastāvā būtiski ietekmējot vidējo cenu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu savam apgalvojumam.
(67)
Nosakot un pārbaudot kopējā kaitējuma rādītāju tendences saistībā ar attiecīgā ražojuma cenām attiecīgajā periodā, kā noteikts pamatregulas 3. pantā, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot vidējo svērto importa cenu, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu atbilstīgi definīcijai. Faktiski, sīki izstrādātus datus apkopo tikai par izmeklēšanas periodu. Tādēļ dati ražojuma veida līmenī nav pieejami par visu attiecīgo periodu. Jebkurā gadījumā, vidējā svērtā importa cena ļauj pārbaudīt tendenci, kas attiecināma uz attiecīgo ražojumu. Tas, ka dažādu ražojuma veidu tendences, iespējams, atšķirtos, neatspēko vispārējo tendenci. Visbeidzot, cena ir svērta, lai ņemtu vērā tieši jebkura ražojuma veida svaru dažādos sastāvos.
(68)
No otras puses, lai noteiktu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, kā paskaidrots pagaidu regulas 112. un 113. apsvērumā, Komisija izmantoja vidējās svērtās pārdošanas cenas pa atlasīto Savienības ražotāju ražojumu veidiem, kas iekasētas no nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas līdz EXW līmenim, un salīdzināja tās ar atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pa ražojuma veidiem atlasīto Turcijas ražotāju, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma importam pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kuras noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakta summa (CIF) ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz parastā muitas nodokļa un pēcimporta izmaksām.
(69)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ arguments tika noraidīts.
(70)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas tā pati persona iebilda pret to, ka Komisija neveica korekcijas attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. Pēc šā apgalvojuma Komisija sīkāk analizēja pieejamo informāciju, un tika izmantotas vidējās pēcimportēšanas izmaksas, kas radušās atlasītā ražotāja eksportētāja saistītajam importētājam.
(71)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā iepriekš 70. apsvērumā aprakstītās korekcijas, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū bija no 2 % līdz 16 % (vidējā cenu samazinājuma starpība bija 6 %).
(72)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 109. līdz 111. un 114. līdz 117. apsvērums.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.1. Vispārīgas piezīmes
(73)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas TV pieprasīja, lai Komisija sniedz informāciju par kaitējuma makroekonomiskajiem rādītājiem, kuri apkopoti atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Minētā persona pēc galīgās informācijas izpaušanas atkārtoti iesniedza savu prasību. Komisijas prakse ir makroekonomiskos rādītājus noteikt un analizēt Savienības līmenī, nevis atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Patiešām tiek uzskatīts, ka makroekonomisko rādītāju gadījumā tādi pilnīgi visas Savienības ražošanas nozares dati, kas ietver arī atlasīto uzņēmumu datus, situāciju attiecīgajā periodā atspoguļo labāk, nekā dati par tikai vienu nozares daļu. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja.
(74)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 118. līdz 122. apsvērums.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(75)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms tādējādi ir novērtēts par zemu.
(76)
Kā paskaidrots 52. apsvērumā, Komisija analizēja visu Savienības ražošanas nozari, tostarp dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražotājus, un kā paskaidrots 56. un 60. apsvērumā, Komisijas izmantotā metodoloģija neietekmēja kopējo ražošanas apjomu Savienībā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(77)
TV apgalvoja, ka FEAP dati ietvēra datus tikai no 13 dalībvalstīm un ka šā iemesla dēļ Savienības kopējais ražošanas apjoms ir novērtēts par zemu.
(78)
FEAP dati patiesi neietvēra dalībvalstis, kurās kopējais ražošanas apjoms ir mazāks par 1 000 tonnām (“veselu zivju ekvivalentos”) gadā, tomēr, ņemot vērā nelielos daudzumus, tas nevarētu būtiski ietekmēt pastāvošās tendences. Turklāt minētā persona nevarēja pierādīt jebkādu iespējamu ietekmi, kāda būtu pārējo dalībvalstu ietveršanai kopējos datos. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(79)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas TV apgalvoja, ka divas dalībvalstis, kuru ražošanas rādītāji netika ietverti, proti, Bulgārija un Rumānija, 2011. gadā faktiski saražoja vairāk nekā 1 000 tonnas. Tomēr TV uzrādītais ražošanas apjoms galvenokārt attiecas uz lielo foreļu ražošanu, kas ir ražojums, uz kuru neattiecas pašreizējā izmeklēšana. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(80)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu regulas 124. apsvērumā uzrādītā ražošanas jauda ir nepareiza, jo tā ir aprēķināta, pamatojoties uz nepareizi noteiktu ražošanas apjomu, kā apgalvots 75. apsvērumā. Turklāt šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka jaudas izmantojumu nevajadzētu balstīt uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju, jo atlasē bija iekļauti Savienības ražotāji, kas pārstāv dažādus ražošanas posmus, piemēram, kūpināšanu, savukārt ražošanas apjoms, kā apgalvots, ietver tikai dzīvas foreles. Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētā persona apgalvoja, ka izmantotā formula ir kļūdaini balstīta uz atlasīto ražotāju vidējo jaudas izmantošanas līmeni, nevis dzīvu zivju ražotāju nozares specifiskajiem datiem, no vienas puses, un pārstrādes nozares specifiskajiem datiem, no otras puses. Turklāt persona apgalvoja, ka papildus tam nav iekļauti dati no pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, kam esot būtiska ietekme uz kopējās ražošanas jaudas noteikšanu Savienībā. Visbeidzot, minētā persona apgalvoja, ka jauda jebkurā gadījumā būtu jānosaka, nevis balstoties uz formulu, bet gan uz faktiskajiem datiem no Savienības ražotājiem.
(81)
Kā izklāstīts apsvērumā 52., 56. un 60. apsvērumā, Komisija neizslēdza Savienības pārstrādes nozari no savas analīzes, un arguments, ka ražošanas apjoms bijis nepareizi aprēķināts, tika noraidīts. Turklāt, kā paskaidrots 53. apsvērumā, nebija pieejami dati, kas būtu Komisijai ļāvuši veikt segmentētu analīzi, izmantojot konkrēto divu nozaru datus. Tā paša iemesla dēļ jaudu nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz faktiskajiem datiem no vairāk nekā 700 Savienības mazajiem un vidējiem ražotājiem. Kā paskaidrots pagaidu regulas 123. un 124. apsvērumā, Komisijas noteiktais jaudas izmantošanas līmenis atbilst Savienības ražošanas apjomam. Tāpēc tika noraidīts arguments par to, ka jauda noteikta, pamatojoties uz nepilnīgiem datiem par kopējo ražošanas apjomu, un ka jaudas izmantošanas koeficients nedrīkstētu balstīties uz informāciju no atlasītajiem Savienības ražotājiem. Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā alternatīvā metodoloģija un ja dati no Savienības pārstrādes nozares, kas iepērk dzīvas foreles Savienībā, tiktu pieskaitīti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem, rezultātā radot dubultu uzskaiti, kā skaidrots 56. apsvērumā, jaudas izmantošanas likmes attīstībā attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas tendences. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(82)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 123. līdz 128. apsvērums.
4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(83)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka attiecīgā Savienības pārstrādes nozares daļa kā tāda netika iekļauta analīzē. Tāpēc minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bijis novērtēts par zemu un ka uz to balstītā tirgus daļa tikusi aprēķināta nepareizi. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona, nesniedzot nekādu pamatojumu savam konstatējumam, atkārtoja savu viedokli un ierosināja, ka Komisijai būtu bijis jābalstās uz alternatīvām metodēm, kas aprakstītas 49. apsvērumā.
(84)
Arguments, ka ražošanas apjoms bijis nepareizi aprēķināts un ka analīzē nav ņemta vērā daļa Savienības ražošanas nozares tika noraidīts 52., 56. un 60. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Līdz ar to arguments, ka pārdošanas apjoms un tirgus daļa bijusi kļūdaini noteikta, arī tika noraidīts. Kā paskaidrots 53. apsvērumā, segmentēta analīze nebija iespējama un tika noraidīta. Tomēr, ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā metodoloģija pārdošanas apjoma aprēķināšanai, tā rezultātā notiktu dubulta uzskaite, un līdz ar to Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa tiktu novērtēta pārāk augstu. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šo argumentu noraida.
(85)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 129. un 133. apsvērums.
4.2.3. Izaugsme
(86)
Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 134. apsvērums.
4.2.4. Nodarbinātība un produktivitāte
(87)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tādēļ nodarbinātība tikusi novērtēta par zemu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētā persona apgalvoja, ka izmantotā formula ir kļūdaini balstīta uz atlasīto ražotāju nodarbinātības rādītajiem, nevis šo divu konkrēto nozaru datiem. Turklāt persona apgalvoja, ka papildus tam netika iekļauti dati no pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, kam, kā apgalvots, esot bijusi būtiska ietekme uz kopējās nodarbinātības noteikšanu Savienībā. Visbeidzot, minētā personas apgalvoja, ka nodarbinātība jebkurā gadījumā būtu jānosaka, nevis balstoties uz formulu, bet gan uz faktiskajiem datiem no Savienības ražotājiem.
(88)
Arguments, ka analīzē nav ņemta vērā daļa Savienības ražošanas nozares tika noraidīts 52., 56. un 60. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Turklāt, kā paskaidrots 53. apsvērumā, nebija pieejami dati, kas būtu ļāvuši Komisijai veikt segmentētu analīzi, izmantojot specifiskus datus par dzīvu zivju nozari, no vienas puses, un pārstrādes nozari, no otras puses. Tā paša iemesla dēļ, nodarbinātību nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz faktiskajiem datiem no vairāk nekā 700 Savienības mazajiem un vidējiem ražotājiem. Kā paskaidrots pagaidu regulas 136. apsvērumā, Komisijas noteiktais nodarbinātības rādītājs atbilst Savienības ražošanas apjomam. Komisija, nosakot nodarbinātības datus, ņēma vērā visu Savienības ražošanas nozari kopumā, tostarp pārstrādes nozari. Līdz ar to arguments, ka nodarbinātība bijusi noteikta kļūdaini, arī tika noraidīts. Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā alternatīvā metodoloģija un ja dati no Savienības pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, tiktu pieskaitīti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem, rezultātā radot dubultu uzskaiti, kā skaidrots 56. apsvērumā, nodarbinātības attīstībā attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas tendences. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(89)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 135. līdz 137. apsvērums.
4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.3.1. Cenas un cenu ietekmējoši faktori
(90)
Pēc informācijas pagaidu izpaušanas viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nebūtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo lielumu, bet gan pamatojoties uz ražojuma veidu, jo ražojuma veida sastāvs un kāda konkrēta veida svars šajā sastāvā būtiski ietekmētu vidējo pārdošanas cenu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu savam apgalvojumam.
(91)
Tomēr pēc analoģijas šis arguments tika noraidīts 67. un 68. apsvērumā minēto iemeslu dēļ.
(92)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. līdz 142. apsvērums.
4.3.2. Darbaspēka izmaksas
(93)
Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērums.
4.3.3. Krājumi
(94)
Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 145. apsvērums.
4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(95)
Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 146. līdz 151. apsvērums.
5. Secinājums par kaitējumu
(96)
Pamatojoties uz iepriekš minēto vispārējo analīzi par atbilstīgajiem makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem faktoriem, un tā kā citas piezīmes netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 152. līdz 155. apsvērumā izklāstītie secinājumi, ka visai Savienības ražošanas nozarei, tostarp visiem dažādajiem ražošanas posmiem un veidiem (dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošanai) ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Subsidētā importa ietekme
(97)
Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 157. līdz 161. apsvērums.
2. Citu faktoru ietekme
2.1. Imports no trešām valstīm
(98)
Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 162. līdz 165. apsvērums.
2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(99)
Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 166. un 168. apsvērums.
2.3. Patēriņa pārmaiņas
(100)
Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 169. un 170. apsvērums.
2.4. Konkurence ar citām zivju sugām
(101)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir radījusi konkurence ar citām zivju sugām. Minētās personas atsaucās uz pētījumiem (11), kas, kā apgalvots, liecina, ka Vācijas tirgū citas zivju sugas rada konkurenci porciju lieluma varavīksnes forelēm. Attiecīgās personas apgalvoja, ka, neņemot vērā varbūtējo konkurenci ar lielajām forelēm, lašiem un pangasīdsamiem, ir pastāvējusi arī konkurence ar mencām, paltusiem, makrelēm un sarkanasariem, kas Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu.
(102)
Iepriekš minētie pētījumi, uz kuriem atsaucās attiecīgās personas, nesniedza tādus neapgāžamus pierādījumus attiecībā uz Vācijas tirgu vai Savienības tirgu kopumā, kas pamatotu minētos apgalvojumus. Minētie apgalvojumi bija arī ir pretrunā ar faktu, ka visā attiecīgajā periodā palielinājās Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importa tirgus daļa un pārdošanas apjoms Savienībā.
(103)
Jebkurā gadījumā, varbūtējā konkurence ar citām zivju sugām nevarētu izskaidrot Savienības ražošanas nozares vispārējo ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un jo īpaši tirgus daļas samazināšanos salīdzinājumā ar importu no Turcijas, kas attiecīgajā periodā palielinājās.
(104)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.
(105)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 171. līdz 175. apsvērums.
2.5. Administratīvais un regulatīvais slogs, ģeogrāfiski ierobežojumi
(106)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā dalībvalstu administratīvā sloga negatīvā ietekme.
(107)
Jautājums par administratīvo un regulatīvo slogu, tostarp varbūtējiem ierobežojumiem attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu izmantošanu akvakultūras vajadzībām dalībvalstīs, kā iespējamo citu faktoru, kas būtu izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika aplūkots pagaidu regulas 176. līdz 178. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(108)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 176. līdz 178. apsvērums.
2.6. Lielo mazumtirgotāju radīts cenu spiediens
(109)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā negatīvā ietekme, kas izriet no mazumtirdzniecības nozares cenu spiediena un lielās spējas panākt sev izdevīgākus noteikumus.
(110)
Mazumtirdzniecības nozares radītais cenu spiediens un spēja panākt sev izdevīgākus nosacījumus kā citi iespējamie pārējie faktori, kas izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika aplūkoti pagaidu regulas 179. līdz 181. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(111)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 181. apsvērums.
2.7. Pārmērīgi ieguldījumi, finansiāli izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību
(112)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā vairāku citu faktoru negatīvā ietekme uz atsevišķiem ražotājiem Savienībā, piemēram, varbūtēji pārmērīgi ieguldījumi, vides jautājumi un tiesvedības.
(113)
Tomēr minētie faktori tika aplūkoti pagaidu regulas 182. līdz 186. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(114)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 182. līdz 186. apsvērums.
3. Secinājums par cēloņsakarību
(115)
Pamatojoties uz iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 187. līdz 189. apsvērums, proti, ka subsidētais imports ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka nekādi citi faktori kopā vai atsevišķi nepārtrauc minēto cēloņsakarību.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(116)
Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 191. līdz 194. apsvērums.
2. Nesaistīto importētāju intereses
(117)
Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas pieteicās vēl divi importētāji un apgalvoja, ka maksājumu noteikšana foreļu importam no Turcijas negatīvi ietekmētu tos. Tomēr minētās personas nepamatoja savu apgalvojumu. Tāpēc šīs prasības noraidīja.
(118)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 195. un 198. apsvērums.
3. Lietotāju, patērētāju un piegādātāju intereses
(119)
Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 199. līdz 203. apsvērums.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(120)
Pamatojoties uz iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 204. apsvērums, proti, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas liecinātu par to, ka noteikt pasākumus attiecīgā ražojuma importam no Turcijas nav Savienības interesēs.
G. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
(121)
Ņemot vērā Komisijas secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un lai novērstu turpmāku subsidēta importa uzraisītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, būtu jānosaka galīgi kompensācijas pasākumi.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)
(122)
Ņemot vērā iepriekš 70. un 71. apsvērumā aprakstītās korekcijas, kaitējuma starpība ir pārskatīta atbilstīgi turpmāk 127. apsvērumā aprakstītajam.
(123)
Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 206. līdz 217. apsvērums.
2. Galīgie pasākumi
(124)
Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatregulas 15. pantu, galīgie kompensācijas maksājumi būtu jānosaka saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 15. panta 1. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar subsīdiju starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka subsīdiju vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.
(125)
Ņemot vērā Turcijas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās.
(126)
Neatlasītajiem Turcijas uzņēmumiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, galīgā maksājuma likme tiek noteikta atlasītajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī.
(127)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās kompensācijas maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Subsīdijas starpība
Kaitējuma starpība
Kompensācijas maksājums
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
7,6 %
23 %
7,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Iepriekš minētie kompensācijas pasākumi ir noteikti ad valorem maksājumu veidā, proti, proporcionāli importa vērtībai.
(129)
Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas konkrēti minētās juridiskās personas.
(130)
Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(131)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes, ja tas nomaina pēc tam tā struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(132)
Lai pienācīgi piemērotu kompensācijas maksājumus, atlikušais maksājums visiem pārējiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.
3. Saistības
(133)
Pēc pagaidu regulas informācijas izpaušanas 15 ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 13. pantu.
(134)
Komisija rūpīgi analizēja šos piedāvājumus, ņemot vērā attiecību ar Turciju īpašo kontekstu. Tomēr Komisija uzskatīja, ka minētās saistības pašreizējā procedūrā nebūtu praktiskas. Tam par iemeslu ir lielais skaits attiecīgā ražojuma veidu, ievērojamās cenu atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem un šķērskompensācijas risks saistībā ar citu ražojumu pārdošanu tiem pašiem pircējiem.
(135)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona (EEA) apgalvoja, ka iemesli, kuru dēļ saistības uzskatītas par nepraktiskām, nav pareizi. Minētā persona apgalvoja, ka, pirmkārt, ražojuma veidu skaits ir ierobežots, ka tie ir skaidri identificējami ar Taric kodiem un, vajadzības gadījumā, dažus ražojuma veidus var grupēt, otrkārt, ka lielās cenu atšķirības starp dažādajiem ražojuma veidiem nepadara saistības neizpildāmas, jo dažādiem ražojuma veidiem varētu noteikt dažādas minimālās importa cenas, un, visbeidzot, ka agrāk līdzīgas saistības ir pieņemtas citu zivju izstrādājumu (lašu) (13) gadījumā.
(136)
Pirmkārt, atlasītie ražotāji eksportētāji, kuri bija piedāvājuši saistības un par kuriem Komisijai bija sīki izstrādāta informācija, izmeklēšanas periodā bija eksportējuši septiņus dažādus attiecīgā ražojuma veidus. Šādus ražojuma veidus nevar skaidri identificēt ar Taric kodiem. Turklāt, grupējot ražojuma veidus, kuriem ir dažādas cenas, var rasties šķērskompensācija starp dažādu ražojuma veidu minimālajām importa cenām. Otrkārt, ja ražotāju eksportētāju un ražojuma veidu lielais skaits apvienojumā ar ievērojamām cenu atšķirībām starp ražojumu veidiem tiktu samazināts ar lielu skaitu minimālo importa cenu, kā to ierosinājusi ieinteresētā persona, tas saistību uzraudzību padarītu vēl nepraktiskāku. Treškārt, šķērskompensācijas riska mazināšana, pastāvīgi uzraugot klauzulu par citu ražojumu nepārdošanu tiem pašiem pircējiem, patērētu nesamērīgi lielus resursus un tādējādi būtu nepraktiska. Visbeidzot, ciktāl tas attiecas uz lietu par lašiem, tajā laikā pieņemtās saistības ir izrādījušās nepraktiskas, kā to pierāda daudzie gadījumi, kad pasākumu darbības laikā ir notikusi atteikšanās no saistībām. Iepriekš minēto iemeslu dēļ arguments, ka šajā lietā saistības būtu praktiskas, tiek noraidīts.
(137)
Tādēļ piedāvātās cenu saistības tika noraidītas.
4. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(138)
Ņemot vērā konstatētās subsīdiju starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu kompensācijas maksājumu. Summas, kas nodrošinātas, pārsniedzot galīgās kompensācijas maksājuma likmes, būtu jāatbrīvo.
(139)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (14) 15. panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums varavīksnes foreļu (Oncorhynchus mykiss) importam:
-
dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai
-
svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:
-
veselas (ar galvu), ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai
-
bez galvas, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai
-
to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,
ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011) un kā izcelsme ir Turcijā.
2. Galīgās kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Kompensācijas maksājums
Taric papildu kods
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
7,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,5 %
B999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1195/2014. Paredzētās summas, kuras pārsniedz kompensācijas maksājuma galīgās likmes, atbrīvo.
3. pants
Ja jebkurš jauns Turcijas ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
-
izmeklēšanas periodā (no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,
-
tas nav saistīts ne ar vienu Turcijas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un
-
tas ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu noteikšanas pamatā, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama daudzuma eksportēšanu uz Savienību,
1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju tiem neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un kam līdz ar to piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 7,6 % apmērā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 26. februārī