ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/601
ze dne 15. dubna 2015
o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vztahy mezi Evropskou unií a Ukrajinou se rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství a Východního partnerství. Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (2) (dále jen „dohoda o přidružení“), jež zahrnuje i zřízení prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, byla sjednávána v letech 2007 až 2011. Parafována byla v roce 2012, Ukrajina ji podepsala dne 21. března 2014 a Unie ji podepsala dne 27. června 2014. Od 1. listopadu 2014 jsou důležité části dohody o přidružení prozatímně prováděny v oblastech dodržování lidských práv, základních svobod a zásad právního státu, politického dialogu a reformy, spravedlnosti, svobody a bezpečnosti a hospodářské a finanční spolupráce.
(2)
Po obnovení ukrajinské ústavy z roku 2004 úspěšně proběhly dne 25. května 2014 prezidentské volby a dne 26. října 2014 i volby parlamentní. Poté, co byla dne 2. prosince 2014 vytvořena nová vláda, která odrážela výsledek parlamentních voleb, Ukrajina znovu potvrdila svůj závazek podporovat politické a hospodářské reformy v souladu s rámcem stanoveným v dohodě o přidružení a předložila akční plán obsahující zamýšlené reformy.
(3)
Porušení svrchovanosti a územní celistvosti Ukrajiny a výsledný vojenský konflikt mají na Ukrajině negativní dopad na již tak svízelnou hospodářskou a finanční stabilitu. Ukrajina čelí obtížné situaci v oblasti platební bilance a likvidity, která je dána poklesem důvěry a únikem kapitálu, jakož i zhoršování fiskální situace v důsledku přímých rozpočtových nákladů konfliktu, hlubší než očekávané recese a ztráty daňových příjmů ze zeměpisných oblastí kontrolovaných separatisty. Ke zhoršování hospodářské situace zároveň přispívají již existující strukturální slabiny a problémy týkající se rozpočtu a vnějšího financování.
(4)
V této souvislosti jsou ukrajinské potřeby vnějšího financování podstatně vyšší, než bylo původně zjištěno, a je proto potřeba dodatečné finanční pomoci od mezinárodních věřitelů a dárců. Mezinárodní měnový fond (MMF) při svém posledním přezkumu programu zjistil velmi značnou potřebu financování nad rámec finančníchprostředků, ke kterým se dosud zavázalo mezinárodní společenství a mezi kterými figuruje makrofinanční pomoc Unie podle rozhodnutí Rady 2002/639/ES (3), rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 646/2010/EU (4) a rozhodnutí Rady 2014/215/EU (5).
(5)
Unie při různých příležitostech vyjadřovala své odhodlání podpořit nové ukrajinské orgány v jejich snaze stabilizovat situaci a pokračovat v provádění reforem. Unie také vyslovila svoji ochotu plně podpořit úsilí mezinárodního společenství a mezinárodních finančních institucí, zejména MMF, pokud jde o balíček mezinárodní pomoci, který má řešit naléhavé potřeby Ukrajiny, za podmínky, že se Ukrajina jasně odhodlá k provádění reforem. Finanční podpora pro Ukrajinu ze strany Unie je v souladu s politikou Unie stanovenou v evropské politice sousedství a ve Východním partnerství. Ve svých závěrech ze dne 18. prosince 2014 Evropská rada uvádí, že poté, co Komise v prosinci 2014 vyplatila druhou splátku makrofinanční pomoci ve výši 500 milionů EUR, jsou Unie a její členské státy připraveny dále usnadnit a podporovat reformní proces na Ukrajině, společně s dalšími dárci a v souladu s podmínkami MMF.
(6)
Makrofinanční pomoc Unie by měla být výjimečným finančním nástrojem, který platební bilanci podpoří formou, jež není účelově vázaná a jejímž cílem je řešit okamžité potřeby vnějšího financování příjemce. Tato pomoc by měla podpořit provádění politického programu, jehož součástí jsou důrazná okamžitá ozdravná opatření a opatření strukturálních reforem, která mají v krátkodobém výhledu zlepšit situaci platební bilance.
(7)
Dne 30. dubna 2014 ukrajinské orgány a MMF dojednaly dvouletou dohodu o pohotovostním úvěru ve výši 10,976 miliard zvláštních práv čerpání (ZPČ) (přibližně 17,01 miliardy USD, 800 procent kvóty) na podporu hospodářského ozdravného a reformního programu Ukrajiny.
(8)
Dne 5. března 2014 Komise vzhledem k drasticky se zhoršující situaci platební bilance na Ukrajině oznámila balíček podpory, který byl podpořen na mimořádném zasedání Evropské rady dne 6. března 2014. Balíček obsahuje finanční pomoc ve výši 11 miliard EUR na období 2014-2020, v níž je zahrnuto až 1,565 miliardy EUR ve formě grantů mobilizovaných pro stejné období v rámci evropského nástroje sousedství, investiční facility sousedství, nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru a v rámci rozpočtu pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, jakož i makrofinanční pomoc Unie ve výši až 1,61 miliardy EUR na období 2014-2015.
(9)
Vzhledem ke zhoršující se hospodářské situaci a hospodářskému výhledu požádala Ukrajina dne 9. září 2014 Unii o další makrofinanční pomoc. Tato žádost byla zopakována v dopise ze dne 15. prosince 2014.
(10)
Vzhledem k tomu, že Ukrajina je zemí, na kterou se vztahuje evropská politika sousedství, měla by být považována za způsobilou pro získání makrofinanční pomoci Unie.
(11)
Vzhledem k tomu, že v platební bilanci Ukrajiny přetrvává výrazný zbytkový deficit vnějšího financování přesahující výši prostředků poskytnutých MMF a jinými mnohostrannými institucemi, je poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině ze strany Unie (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) za stávajících výjimečných okolností považováno za vhodnou reakci na žádost Ukrajiny o podporu hospodářské stabilizace ve spojení s programem MMF. Makrofinanční pomoc Unie by podpořila hospodářskou stabilizaci Ukrajiny a její program strukturálních reforem a doplnila by zdroje dostupné v rámci finančního ujednání s MMF.
(12)
Makrofinanční pomoc Unie by měla Ukrajinu podpořit při obnovování udržitelného stavu, pokud jde o její potřebu vnějšího financování, a tím přispět k jejímu hospodářskému a sociálnímu rozvoji v souladu s dohodou o přidružení.
(13)
Stanovení výše makrofinanční pomoci Unie vychází z úplného kvantitativního posouzení zbývajících potřeb vnějšího financování Ukrajiny a zohledňuje její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určování výše pomoci byly rovněž zohledněny očekávané finančnípříspěvky od mnohostranných dárců a nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování na Ukrajině a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.
(14)
Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními, které byly přijaty v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.
(15)
Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Ukrajině. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu poskytování makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.
(16)
Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat odhodlání Ukrajiny sdílet s Unií společné hodnoty, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i odhodlání Ukrajiny dodržovat zásady otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.
(17)
Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by mělo být podmíněno tím, že Ukrajina bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. Specifické cíle makrofinanční pomoci Unie by dále měly na Ukrajině posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí a prosazovat strukturální reformy zaměřené na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění, na vytváření pracovních míst a fiskální konsolidaci. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly plnění uvedených podmínek a dosahování těchto cílů pravidelně sledovat.
(18)
V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Ukrajina měla přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s pomocí. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly a Účetní dvůr audity.
(19)
Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady (jako rozpočtového orgánu).
(20)
Částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.
(21)
Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).
(23)
Na makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat podmínky v oblasti hospodářské politiky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění a z důvodů účinnosti by Komise měla být zmocněna ke sjednání těchto podmínek s ukrajinskými orgány pod dohledem výboru složeného ze zástupců členských států v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Podle uvedeného nařízení by se měl poradní postup obecně použít ve všech případech, kromě případů stanovených v uvedeném nařízení. Vzhledem k potenciálně významnému dopadu pomoci ve výši více než 90 milionů EUR je vhodné použít na operace přesahující tuto prahovou hodnotu přezkumný postup. Vzhledem k výši makrofinanční pomoci, kterou Unie Ukrajině poskytne, by měl být pro přijetí memoranda o porozumění nebo pro snížení, zastavení či zrušení pomoci použit přezkumný postup,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Ukrajině makrofinanční pomoc (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v maximální výši 1,8 miliardy EUR s cílem podpořit hospodářskou stabilizaci Ukrajiny a její obsáhlý program reforem. Pomoc přispěje k pokrytí potřeb Ukrajiny v oblasti platební bilance zjištěných v programu MMF.
2. Celá částka makrofinanční pomoci Unie se Ukrajině poskytne ve formě úvěrů. Komise je zmocněna jménem Unie si vypůjčit potřebné prostředky na kapitálových trzích nebo u finančních institucí a dále je půjčit Ukrajině. Úvěry musí mít maximální dobu splatnosti 15 let.
3. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi MMF a Ukrajinou a s hlavními zásadami a cíli hospodářských reforem uvedenými v dohodě o přidružení a v programu přidružení EU-Ukrajina, dohodnutému v rámci evropské politiky sousedství.
Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům včas příslušné dokumenty.
4. Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu dva a půl roku ode dne následujícího po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost.
5. V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Ukrajiny oproti původním předpokladům podstatně sníží, sníží Komise přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 výši poskytované pomoci nebo její poskytování pozastaví či zruší.
Článek 2
1. Podmínkou poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je, že Ukrajina bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a zaručí dodržování lidských práv.
2. Komise a Evropská služba pro vnější činnost sledují plnění této podmínky po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci Unie.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (7).
Článek 3
1. Komise vyjedná v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 s ukrajinskými orgány jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky, jakož i finanční podmínky, které se vztahují na makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance. Tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění, které bude obsahovat časový rámec pro jejich splnění.
Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky uvedené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických ozdravných programů a programů strukturálních reforem prováděných Ukrajinou za podpory MMF.
2. Podmínky uvedené v odstavci 1 mají zejména posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí na Ukrajině, mimo jiné při využívání makrofinanční pomoci Unie. Při navrhování politických opatření musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok při plnění těchto cílů.
3. Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví ve smlouvě o úvěru uzavřené mezi Komisí a ukrajinskými orgány.
4. Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále plněny podmínky stanovené v čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Ukrajiny v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Komise přitom postupuje v úzké spolupráci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.
Článek 4
1. S výhradou podmínek stanovených v odstavci 3 poskytne Komise makrofinanční pomoc Unie úvěrem ve třech splátkách. Výše každé splátky bude stanovena v memorandu o porozumění.
2. Na pokrytí makrofinanční pomoci Unie se v případě potřeby poskytnou prostředky v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (8).
3. Komise rozhodne o uvolnění splátek, pokud budou splněny všechny následující podmínky:
a)
podmínka stanovená v článku 2;
b)
průběžné uspokojivé výsledky Ukrajiny při provádění plánu politik, který zahrnuje důrazná ozdravná opatření a opatření strukturálních reforem podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter; a
c)
plnění podmínek v oblasti hospodářské politiky a finančních podmínek, dohodnutých v memorandu o porozumění, v konkrétním časovém rámci.
4. K čerpání druhé splátky nedojde dříve než po třech měsících od uvolnění první splátky.
K čerpání třetí splátky nedojde dříve než po třech měsících od uvolnění druhé splátky.
5. Nejsou-li splněny podmínky stanovené v odstavci 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie pozastaví nebo zruší. V těchto případech Komise informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.
6. Makrofinanční pomoc Unie bude vyplacena Ukrajinské národní bance. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení o zbývajících rozpočtových finančních potřebách Ukrajiny, mohou být finanční prostředky Unie převedeny ukrajinskému ministerstvu financí jako konečnému příjemci.
Článek 5
1. Výpůjční a úvěrové operace související s makrofinanční pomocí Unie se provedou v eurech se stejným dnem připsání a Unie se na jejich základě nesmí týkat změna splatnosti ani nesmí být v jejich důsledku vystavena žádnému riziku směnných kurzů nebo úrokových sazeb ani žádnému jinému obchodnímu riziku.
2. Pokud to okolnosti dovolí, může Komise na žádost Ukrajiny přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.
3. Pokud okolnosti dovolí zlepšení úrokové sazby úvěru, může se Komise na žádost Ukrajiny rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru ani ke zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.
4. Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Ukrajina.
5. Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.
Článek 6
1. Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (9) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (10).
2. Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.
3. Memorandum o porozumění a smlouva o úvěru musí obsahovat ustanovení, která:
a)
zajistí, aby Ukrajina pravidelně kontrolovala, že financování ze souhrnného rozpočtu Unie bylo použito řádným způsobem, přijímala vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podnikla právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;
b)
zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se makrofinanční pomoci Unie, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (11), nařízením Rady (Euratom,ES) č. 2185/96 (12) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13);
c)
výslovně zmocňují Komisi i Evropský úřad pro boj proti podvodům nebo jejich zástupce k provádění kontrol, včetně kontrol a inspekcí na místě;
d)
výslovně zmocňují Komisi a Účetní dvůr k provádění auditů v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, například operačních hodnocení; a
e)
zajistí, aby Unie měla nárok na předčasné splacení úvěru, pokud se prokáže, že se Ukrajina v souvislosti se správou makrofinanční pomoci Unie dopustila podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie.
4. Během provádění makrofinanční pomoci Unie sleduje Komise prostřednictvím operačních hodnocení, zda Ukrajina řádně dodržuje finanční ujednání, správní postupy a mechanismy vnitřní a vnější kontroly, které jsou z hlediska této pomoci významné.
Článek 7
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 8
1. Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:
a)
vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;
b)
posoudí hospodářskou situaci a vyhlídky Ukrajiny, jakož i pokrok dosažený při provádění politických opatření uvedených v čl. 3 odst. 1;
c)
uvede do souvislosti podmínky hospodářské politiky stanovené v memorandu o porozumění, průběžné výsledky Ukrajiny v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutí Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.
2. Do dvou let od skončení období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, v níž přispěla k dosažení cílů této pomoci.
Článek 9
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. dubna 2015.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/601
(2015. gada 15. aprīlis),
ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
tā kā:
(1)
Eiropas Savienības un Ukrainas attiecības attīstās Eiropas kaimiņattiecību politikas (“EKP”) un Austrumu partnerības satvarā. Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (2) (“asociācijas nolīgums”), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (“DCFTA”), tika apspriests no 2007. gada līdz 2011. gadam. To parafēja 2012. gadā, Ukraina to parakstīja 2014. gada 21. martā un Savienība - 2014. gada 27. jūnijā. No 2014. gada 1. novembra būtiskas asociācijas nolīguma daļas ir tikušas provizoriski piemērotas tādās jomās kā cilvēktiesību ievērošana, pamatbrīvības un tiesiskums, politiskais dialogs un reformas, tieslietas, brīvība un drošība, kā arī ekonomiskā un finanšu sadarbība.
(2)
Pēc Ukrainas 2004. gada konstitūcijas atjaunošanas sekmīgi notika prezidenta un parlamenta vēlēšanas, attiecīgi 2014. gada 25. maijā un 2014. gada 26. oktobrī. Pēc jaunas valdības izveidošanas 2014. gada 2. decembrī, atspoguļojot parlamenta vēlēšanu rezultātus, Ukraina atkārtoti apstiprināja apņemšanos īstenot politiskās un ekonomiskās reformas atbilstīgi asociācijas nolīgumam un ir sagatavojusi rīcības plānu, kurā izklāstītas paredzētās reformas.
(3)
Ukrainas suverenitātes un teritoriālās integritātes pārkāpums un izraisītais militārais konflikts ir negatīvi ietekmējuši jau tā nestabilo Ukrainas ekonomisko un finanšu stāvokli. Ukraina ir saskārusies ar maksājumu bilances un likviditātes grūtībām, kas saistītas ar uzticēšanās krīzi un no tā izrietošo kapitāla aizplūšanu, kā arī fiskālā stāvokļa pasliktināšanos saistībā ar konflikta tiešajām izmaksām budžetā, smagāku recesiju, nekā sākotnēji prognozēts, un fiskālo ieņēmumu zaudējumu separātistu kontrolētajos ģeogrāfiskajos apvidos. Vienlaikus līdzšinējās strukturālās nepilnības un budžeta ārējā finansiālā neaizsargātība arī sekmēja ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos.
(4)
Šajā sakarībā Ukrainas ārējā finansējuma vajadzības ir ievērojami lielākas, nekā sākotnēji noteikts, un tādējādi ir nepieciešama starptautisko kreditoru un līdzekļu devēju papildu finansiāla palīdzība. Nesenākajā programmas pārskatīšanas misijā Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) ir konstatējis ievērojamu finansējuma vajadzību, kas ir lielāka par starptautiskās kopienas līdz šim atvēlētajiem līdzekļiem, kuri ietver Savienības makrofinansiālo palīdzību saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/639/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 646/2010/ES (4) un Padomes Lēmumu 2014/215/ES (5).
(5)
Savienība vairākkārt ir apliecinājusi savu apņemšanos atbalstīt Ukrainas jaunās iestādes to mērķu stabilizēt finanšu stāvokli un turpināt reformu īstenošanu sasniegšanā. Savienība ir arī paziņojusi par gatavību pilnībā atbalstīt starptautiskās kopienas un starptautisko finanšu iestāžu, īpaši SVF, darbību saistībā ar izstrādāto starptautiskās palīdzības kopumu, lai risinātu Ukrainas neatliekamās problēmas, ar nosacījumu, ka Ukraina skaidri apņemas veikt reformas. Savienības finansiālais atbalsts Ukrainai atbilst Savienības politikai, kā noteikts EKP un Austrumu partnerībā. Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos norādīja, ka pēc otrā Komisijas EUR 500 miljonu makrofinansiālās palīdzības maksājuma 2014. gada decembrī Savienība un tās dalībvalstis kopā ar citiem līdzekļu devējiem un saskaņā ar SVF nosacījumiem ir gatavas turpināt veicināt un atbalstīt Ukrainas reformu procesu.
(6)
Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar mērķi sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam nekavējoties vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā.
(7)
Ukrainas iestādes un SVF 2014. gada 30. aprīlī parakstīja divu gadu rezerves vienošanos par SDR 10,976 miljardiem (aptuveni USD 17,01 miljards, kas ir 800 procenti no kvotas), lai atbalstītu Ukrainas ekonomikas korekciju un reformu programmu.
(8)
Komisija 2014. gada 5. martā, ņemot vērā Ukrainas maksājumu bilances stāvokļa kraso pasliktināšanos, paziņoja par atbalsta pasākumu kopumu, ko Eiropadome apstiprināja 2014. gada 6. marta ārkārtas sanāksmē. Minētais pasākumu kopums ietver finansiālo palīdzību EUR 11 miljardu apmērā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, ietverot dotāciju līdz EUR 1,565 miljardiem tajā pašā laikposmā, ko piešķirs saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu un kopējās ārpolitikas un drošības politikas budžetu, kā arī Savienības EUR 1,61 miljarda makrofinansiālo palīdzību laikposmam no 2014. līdz 2015. gadam.
(9)
Ņemot vērā ekonomiskā stāvokļa un perspektīvu pasliktināšanos, Ukraina 2014. gada 9. septembrī lūdza Eiropas Savienībai papildu makrofinansiālo palīdzību. Minētais lūgums tika atkārtoti pausts vēl vienā vēstulē 2014. gada 15. decembrī.
(10)
Tā kā Ukraina ir valsts, uz kuru attiecas EKP, tā būtu jāuzskata par tiesīgu saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību.
(11)
Ņemot vērā to, ka Ukrainas maksājumu bilancē saglabājas būtisks ārējā finansējuma iztrūkums, kas pārsniedz SVF un citu daudzpusēju iestāžu piešķirtos resursus, tad pašreizējos ārkārtas apstākļos Savienības makrofinansiālā palīdzība, kas jāsniedz Ukrainai (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Ukrainas lūgumu atbalstīt ekonomikas stabilizāciju saistībā ar SVF programmu. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Ukrainas ekonomikas stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF atbalsta vienošanos.
(12)
Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Ukrainā, tādējādi saskaņā ar asociācijas nolīgumu atbalstot tās ekonomisko un sociālo attīstību.
(13)
Savienības makrofinansiālās palīdzības apmēra noteikšana balstās uz Ukrainas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību pilnīgu un kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī gaidāmo finansiālo ieguldījumu, ko sniedz daudzpusējie līdzekļu devēji, un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Ukrainā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību.
(14)
Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst pamatprincipiem, mērķiem un pasākumiem, kas veikti dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos.
(15)
Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Ukrainu. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību.
(16)
Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Ukrainas apņēmība ievērot vērtības, kas tai ir kopīgas ar Savienību, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī Ukrainas saistības ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus.
(17)
Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Ukrainā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība Ukrainā un jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, darbvietu izveidi un fiskālo konsolidāciju. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpildīšana, gan minēto mērķu sasniegšana.
(18)
Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Ukrainai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikums, ka Komisija veic pārbaudes un Revīzijas palāta - revīzijas.
(19)
Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes (kā budžeta lēmējiestādes) pilnvaras.
(20)
Savienības makrofinansiālās palīdzības summām būtu jāatbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā.
(21)
Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tiem attiecīgie dokumenti.
(22)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6).
(23)
Uz Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāattiecina ekonomiskās politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotus īstenošanas nosacījumus un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro risināt sarunas par šādiem nosacījumiem ar Ukrainas iestādēm dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu parasti būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā. Ņemot vērā to, cik liela ietekme var būt palīdzībai, kas pārsniedz EUR 90 miljonus, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz darbībām, kuras pārsniedz minēto robežvērtību, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, kas paredzēta Ukrainai, saprašanās memoranda pieņemšanai, kā arī palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Lai atbalstītu Ukrainas ekonomikas stabilizāciju un reformas, Savienība piešķir Ukrainai makrofinansiālo palīdzību (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”) maksimāli EUR 1,8 miljardu apmērā. Palīdzība dod ieguldījumu to Ukrainas maksājumu bilances vajadzību segšanā, kas konstatētas SVF programmā.
2. Visu Savienības makrofinansiālās palīdzības summu Ukrainai piešķir aizdevumu veidā. Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm aizņemties nepieciešamos līdzekļus un aizdot tos Ukrainai. Maksimālais aizdevumu atmaksas termiņš ir 15 gadi.
3. Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos, kas panāktas starp SVF un Ukrainu, un ekonomikas reformu pamatprincipiem un mērķiem, kas izklāstīti asociācijas nolīgumā un ES un Ukrainas asociācijas programmā, kas pieņemta saskaņā ar EKP.
Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tostarp par tās izmaksāšanu, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus.
4. Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama divarpus gadus, sākot no dienas pēc 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā.
5. Ja Ukrainas finanšu vajadzības Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas laikā būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, tad Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru samazina palīdzības summu vai arī to aptur vai atceļ.
2. pants
1. Priekšnoteikums Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanai ir tas, ka Ukrainā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.
2. Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga šā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā.
3. Panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (7).
3. pants
1. Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vienojas ar Ukrainas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kuriem jāattiecas uz Savienības makrofinansiālo palīdzību un kuros galvenā uzmanība ir pievērsta strukturālām reformām un stabilām valsts finansēm, un kuri jāizklāsta saprašanās memorandā (“saprašanās memorands”
Saprašanās memorandā izklāstītie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi atbilst 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtībai, tostarp makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Ukraina īsteno ar SVF atbalstu.
2. Panta 1. punktā minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir stiprināt publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un atbildību Ukrainā, tostarp attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī panākumus saistībā ar savstarpēju tirgus atvēršanu, uz noteikumiem balstītas un taisnīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā.
3. Savienības makrofinansiālās palīdzības detalizētus finanšu noteikumus izklāsta aizdevuma līgumā, par ko vienojas Komisija un Ukrainas iestādes.
4. Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām tiek izpildīti 4. panta 3. punktā paredzētie nosacījumi, tostarp to, vai Ukrainas ekonomikas politika atbilst Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. Šādi rīkojoties, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules Banku un vajadzības gadījumā - ar Eiropas Parlamentu un Padomi.
4. pants
1. Ievērojot 3. punktā paredzētos nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu trijās aizdevuma daļās. Katras aizdevuma daļas apmēru nosaka saprašanās memorandā.
2. Savienības makrofinansiālās palīdzības summas vajadzības gadījumā nosaka saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (8).
3. Komisija pieņem lēmumu par aizdevuma daļas izmaksāšanu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:
a)
lēmuma 2. pantā izklāstītais priekšnoteikums;
b)
pastāvīgi tiek konstatēts, ka Ukraina īsteno politikas programmu, kas ietver stingrus korekcijas un strukturālo reformu pasākumus, kurus atbalsta vienošanās par kredītu, kas noslēgta ar SVF un nav saistīta ar piesardzības pasākumiem; un
c)
ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā, tiek īstenoti, ievērojot konkrētu grafiku.
4. Otrās aizdevuma daļas izmaksu veic dienā, kas nav agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmās aizdevuma daļas izmaksāšanas dienas.
Trešās aizdevuma daļas izmaksu veic dienā, kas nav agrāk kā trīs mēnešus pēc otrās aizdevuma daļas izmaksāšanas dienas.
5. Ja nav izpildīti nosacījumi, kas paredzēti 3. punktā, Komisija uz laiku pārtrauc vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu. Šādos gadījumos tā informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās apturēšanas vai atcelšanas iemesliem.
6. Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Ukrainas Valsts bankai. Ievērojot noteikumus, kas jāparedz saprašanās memorandā, tostarp apstiprinājumu par Ukrainas atlikušajām budžeta finansēšanas vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Ukrainas Finanšu ministrijai kā galīgajam saņēmējam.
5. pants
1. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību saistītās aizņēmuma un aizdevuma operācijas veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un Savienību neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā un nepakļauj to valūtas maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam.
2. Ja apstākļi ļauj un Ukraina to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek ietverta aizņēmuma operāciju noteikumos.
3. Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Ukraina to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstīgos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas operācijas veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un ar tām nevar pagarināt minēto aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.
4. Visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma operācijām, sedz Ukraina.
5. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par jebkuriem notikumiem saistībā ar 2. un 3. punktā minētajām operācijām.
6. pants
1. Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (9) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (10).
2. Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar tiešu pārvaldību.
3. Saprašanās memorandā un aizdevuma nolīgumā ietver noteikumus, ar kuriem:
a)
nodrošina, ka Ukraina regulāri pārbauda, vai no Savienības vispārējā budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu;
b)
saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (11), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13) nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību;
c)
nepārprotami pilnvaro Komisiju, tostarp Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai tā pārstāvjus, veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas;
d)
Komisiju un Revīzijas palātu nepārprotami pilnvaro veikt revīzijas laikposmā, kad ir piešķirta Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, arī veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus; un
e)
nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa, ja tiek konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Ukraina ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm.
4. Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija, veicot operatīvus novērtējumus, uzrauga, vai pareizi darbojas ar šo palīdzību saistītie Ukrainas finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi.
7. pants
1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
8. pants
1. Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, tostarp minētās īstenošanas novērtējumu. Minētajā ziņojumā:
a)
izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus;
b)
novērtē Ukrainas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus;
c)
norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Ukrainas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības daļas.
2. Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punktā minētā pieejamības laikposma beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post novērtējuma ziņojumu, kurā izvērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu.
9. pants
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2015. gada 15. aprīlī