PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1153/2012
(2012. gada 3. decembris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1338/2006 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādas Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes zamšādas importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 58,9 % apmērā.
2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu (3) gaidāmajām termiņa beigām, tā 2011. gada 14. jūnijā saņēma pieprasījumu sākt šo pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Apvienotās Karalistes Ādas izstrādājumu federācija (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā zamšādas ražošanas apjoma Savienībā.
(3)
Iesniegtais pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos.
3. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 13. septembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Komisija par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju un citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, nesaistītus importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, kā arī eksportētājvalsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Ņemot vērā Savienības ražotāju, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvērtēt, vai ir jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, šīs personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienās no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(8)
Tika veikta Savienības ražotāju atlase, kurā no trim zināmajiem Savienības ražotājiem tika atlasītas divas ražotāju grupas.
(9)
Notika saziņa ar sešiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem izmeklēšanā nesadarbojās.
(10)
Tika konstatēti 35 nesaistīti zamšādas importētāji Savienībā, kuri tika aicināti sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Tikai divi no tiem pieteicās un piekrita sadarboties šajā pārskatīšanā. Tādējādi nesaistīto importētāju atlase nebija vajadzīga.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām un citiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes tika saņemtas no atlasītajām Savienības ražotāju grupām un abiem nesaistītajiem importētājiem, kas sadarbojās. Pārskatīšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs, un izmeklēšanas gaitā nepieteicās un nesniedza Komisijai informāciju neviena no attiecīgajām patērētāju apvienībām.
(12)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un tā radītā kaitējuma iespējamību un lai konstatētu, vai pastāv Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās.
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Apvienotā Karaliste, un
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Itālija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(13)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā izmeklēšanā definētais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšāda un mākslīgā zamšāda, kas ir vai nav piegriezta pēc formas, tostarp izžāvēta zamšāda un izžāvēta mākslīgā zamšāda (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90.
(14)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kas tiek ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tas pats lietojums, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties.
1. Ievadpiezīmes
(16)
Kā minēts 9. apsvērumā iepriekš, neviens no sešiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem notika saziņa, izmeklēšanā nesadarbojās, un konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpieņem, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs, tostarp informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, un statistiku.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(17)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, tostarp Savienībai, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.
(18)
Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja ASV. Vienīgais zamšādas ražotājs, kas sākotnējās izmeklēšanas laikā darbojās ASV, šobrīd ir slēdzis savu ražotni. Kopš šīs slēgšanas tas importē zamšādu no kopuzņēmuma Turcijā. Tā kā ASV vairs nenotiek zamšādas ražošana ievērojamā apjomā, paziņojumā par šīs procedūras sākšanu kā analogās valstis bija paredzētas citas valstis - Jaunzēlande, Turcija un Indija. Notika saziņa ar iespējamajiem ražotājiem analogajās valstīs (Jaunzēlandē, Turcijā un Indijā), taču attiecīgie ražotāji nesadarbojās.
(19)
Tā kā analogo valstu ražotāji nesadarbojās, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju par Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējo cenu, kas par PIP pieejama Eurostat importa statistikā (Indija ir valsts ar vislielāko importa apjomu Savienībā). Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cena tika balstīta uz informāciju par ĶTR importa Savienībā vidējo cenu, kas par PIP pieejama Eurostat importa statistikā. Pamatojoties uz minēto, dempinga starpība tika noteikta kā starpība starp Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējo cenu, ko izmantoja kā normālo vērtību, un ĶTR izcelsmes importa vidējo cenu, kuru izmantoja kā eksporta cenu. Veicot aprēķinus, tika iegūta dempinga starpība 64 % apjomā.
2.2. Importa attīstība pasākumu atcelšanas gadījumā
(20)
Papildus dempinga esības analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika pārbaudīta dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, proti, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem un Eurostat datiem.
(21)
Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: ĶTR izcelsmes importa attīstība, ražotāju eksportētāju ražošanas apjoms un neizmantotā ražošanas jauda, kā arī Savienības tirgus pievilcība cenu un apjoma ziņā.
(22)
Kā norādīts turpmāk 32. apsvērumā, PIP salīdzinot ĶTR izcelsmes importa cenas un Savienības ražošanas nozares cenas, ir vērojama ievērojama cenu starpība (51,6 %). Cenu un apjoma ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. To pastiprina fakts, ka kopš pasākumu noteikšanas, kad ĶTR izcelsmes imports tika samazināts, ĶTR ir pieejama ievērojama ražošanas jauda. Jau pirms pasākumu noteikšanas ĶTR trīskāršoja savu šā ražojuma Savienības tirgus daļu - no 10,7 % tirgus daļas Savienības tirgū 2001. gadā līdz 31,7 % 2004. gadā. Turklāt ĶTR eksporta cenas uz Savienību joprojām ir augstākas nekā tā cenas atsevišķu citu trešu valstu tirgos; tas padara Savienības tirgu pievilcīgu ĶTR ražotājiem eksportētājiem.
(23)
Iepriekš minētā analīze atklāj, ka Ķīnas eksports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni Savienībā, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozare
(24)
Savienībā līdzīgo ražojumu ražo trīs uzņēmumi (grupas). Divus no tiem pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, un tie atrodas Apvienotajā Karalistē un Itālijā (daļa apstrādes notiek Polijā un Rumānijā). Trešais ražotājs atrodas Itālijā un atbalsta pieprasījumu. Ir informācija, ka visi pārējie zamšādas ražotāji kopš 2006. gada, kad tika ieviesti sākotnējie pasākumi, ir slēguši savas ražotnes.
(25)
Savienības ražošanas kopējais apjoms pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē tika noteikts, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras tika saņemtas no atlasītajiem Savienības ražotājiem, un makrodatiem, ko atlases gaitā iesniedza trešais ražotājs. Šie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Abi atlasītie ražotāji veido 80 % Savienības ražošanas apjoma.
(26)
Tā kā mikroekonomiskie kaitējuma rādītāji ir balstīti tikai uz divu uzņēmumu datiem, tie saskaņā ar pamatregulas 19. pantu tiek norādīti indeksētā veidā, lai saglabātu konfidencialitāti.
2. Patēriņš Savienības tirgū
(27)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.
(28)
Tāpat jānorāda, ka kopš 2010. gada ievērojams apjoms zamšādas par zemu cenu ir eksportēts uz pārējām Savienības dalībvalstīm caur Spāniju (tirgus daļas ziņā apmēram 31 %). Jānorāda, ka Spānijā vairs nenotiek līdzīgā ražojuma ražošana un no Spānijas nākušās zamšādas pārdevumi uz pārējām Savienības dalībvalstīm pārsniedz importa apjomu. Šie apjomi ir pievienoti patēriņam. No 2008. gada līdz PIP Savienības patēriņš palielinājās par 26 % ar lielāko pieaugumu laikā no 2009. gada līdz 2010. gadam.
1. tabula
2008
2009
2010
PIP
Kopējais patēriņš Savienībā (tūkstošos kvadrātpēdu) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indekss (2008. gads = 100)
100
101
129
126
3. Imports no ĶTR
a) Apjoms un tirgus daļa
(29)
Pēc pasākumu noteikšanas 2006. gadā ĶTR izcelsmes imports ievērojami samazinājās un joprojām ir visai neliels - PIP laikā tā tirgus daļa ir apmēram 4 %. Neatkarīgi no tā attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa apjoms ir palielinājies par 9 procentu punktiem un PIP laikā sasniedzis 1 103 330 kvadrātpēdas. Tomēr ĶTR izcelsmes imports nav palielinājies tādā pašā ātrumā kā patēriņš Savienībā, un ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ir samazinājusies.
2. tabula
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoms no attiecīgās valsts (tūkstošos kvadrātpēdu) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indekss (2008. gads = 100)
100
78
87
109
Importa no attiecīgās valsts tirgus daļa (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Cenas
i) Cenu dinamika
(30)
ĶTR izcelsmes importa vidējā cena attiecīgajā periodā ir mainījusies. Salīdzinājumā ar 2008. gadu tā 2009. gadā sākotnēji palielinājās, tad 2010. gadā samazinājās par 13 %, bet tad PIP atkal pieauga līdz 2008. gada līmenim.
3. tabula
2008
2009
2010
PIP
Importa cena no attiecīgās valsts (EUR par kvadrātpēdu) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indekss (2008. gads = 100)
100
136
87
102
ii) Cenu starpība
(31)
Lai analizētu cenu starpību, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū salīdzināja ar attiecīgajām ĶTR eksportētāju vidējām svērtajām CIF cenām. Šim nolūkam Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas EXW līmenī saistībā ar kredītu izmaksām, piegādes izmaksām, iepakojumu un komisijas maksām. ĶTR eksporta CIF cenas tika iegūtas no Eurostat un koriģētas, lai ietvertu visas izmaksas, kas saistītas ar atmuitošanu, t. i., muitas tarifu un pēcimportēšanas izmaksām (cena pēc izkraušanas).
(32)
Salīdzinājumā izrādījās, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma importa cena bija zem Savienības ražošanas nozares cenas par aptuveni 51,6 %.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(33)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam, izvērtējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.
(34)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vidējās vienības cenas, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām), kurus novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no atlasīto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem un trešā Savienības ražotāja sniegtajiem makrodatiem,
-
mikroekonomiskie rādītāji (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika analizēti, pamatojoties uz atlasīto uzņēmumu sniegto informāciju pienācīgi pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Tiek uzskatīts, ka šī informācija attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari. Tā kā šie rādītāji ir tikai par diviem uzņēmumiem, absolūtos skaitļus nedrīkst izpaust konfidencialitātes iemeslu dēļ atbilstīgi pamatregulas 19. pantam, un turpmāk ir sniegti tikai indeksēti dati.
a) Makroekonomiskie rādītāji
4.1. Ražošanas apjoms
(35)
Kopš 2008. gada Savienības ražošanas apjoms pastāvīgi samazinājās un PIP bija 12 % zem tā 2008. gada līmeņa - neraugoties uz to, ka patēriņš tajā pašā laikā pieauga par 26 %.
4. tabula
2008
2009
2010
PIP
Ražošanas apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indekss (2008. gads = 100)
100
94
93
88
4.2. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(36)
Ražošanas jauda no 2008. gada līdz PIP saglabājās stabila. Jaudas izmantojuma līmenis bija zems jau 2008. gadā, bet ražošanas samazināšanās no 2008. gada līdz PIP vēl krietni samazināja jaudas izmantošanu (par 7 procentu punktiem) no 2008. gada līdz PIP.
5. tabula
2008
2009
2010
PIP
Ražošanas jauda (tūkstošos kvadrātpēdu) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
94
93
88
4.3. Pārdevumu apjoms
(37)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam pieauga par 5 %, tad 2010. gadā samazinājās par 2 % un tad PIP laikā atkal pieauga. Kopumā attiecīgajā periodā pārdevumu apjoms palielinājās par 9 %.
6. tabula
2008
2009
2010
PIP
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms nesaistītiem pircējiem (tūkstošos kvadrātpēdu) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indekss (2008. gads = 100)
100
105
103
109
4.4. Tirgus daļa
(38)
No 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz (par 1 %) atgūt savu tirgus daļu no jau tā zemā līmeņa 2008. gadā (23 %), pirms tās tirgus daļa samazinājās par 4 procenta punktiem līdz 20 % PIP laikā.
7. tabula
2008
2009
2010
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
80
87
4.5. Pieaugums
(39)
Lai gan no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 26 %, Savienības ražotāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 9 % un to tirgus daļa samazinājās par 3 procenta punktiem. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt jūtamu labumu no tirgus izaugsmes.
4.6. Nodarbinātība
(40)
Pēc pirmā ievērojamā nodarbinātības apjoma samazinājuma (par 9 %) no 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis turpināja samazināties. No 74 darbiniekiem 2008. gadā PIP bija atlikuši tikai 59, kas nozīmē samazinājumu kopumā par 19 %.
8. tabula
2008
2009
2010
PIP
Nodarbinātība, ražojot attiecīgo ražojumu (personas) (12)
74
67
62
59
Indekss (2008. gads = 100)
100
91
84
81
4.7. Ražīgums
(41)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, no 2008. gada līdz PIP pieauga par 9 %. Tas apliecina, ka nodarbinātība samazinājās straujāk nekā ražošanas apjoms.
9. tabula
2008
2009
2010
PIP
Ražīgums (kvadrātpēdas uz darbinieku) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indekss (2008. gads = 100)
100
103
110
109
4.8. Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(42)
No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares cenas par pārdoto vienību saglabājās stabilas. Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozares cenas bija ievērojami augstākas nekā ĶTR izcelsmes importam par dempinga cenām. Tomēr Savienības ražošanas nozares saglabātais cenu līmenis ir bijis uz tās tirgus daļas rēķina.
10. tabula
2008
2009
2010
PIP
Vienības cena Savienības tirgū (EUR par kvadrātpēdu) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indekss (2008. gads = 100)
100
96
100
100
4.9. Dempinga starpības lielums
(43)
Ņemot vērā ĶTR izcelsmes importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
4.10. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(44)
Iepriekš analizētie rādītāji liecina, ka, neraugoties uz antidempinga pasākumu noteikšanu 2006. gadā, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais un finansiālais stāvoklis joprojām ir īpaši nestabils un kaitējumu radošs. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.
b) Mikroekonomiskie rādītāji
4.11. Krājumi
(45)
Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis no 2008. gada līdz PIP ievērojami palielinājās par 31 %. Papildu analīzē tika precizēts mēnešos izteiktās uzkrātās produkcijas izmaiņu novērtējums. Šajā ziņā jānorāda, ka 2008. gadā atlasītie ražotāji krājumos turēja apmēram piecu mēnešu produkciju (43 %), bet spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, lika tiem palielināt krājumus līdz vairāk nekā septiņu mēnešu produkcijas apjomam (kas atbilst 63 % no visa gada ražošanas apjoma) PIP laikā. Tāpēc tiek apstiprināts secinājums, ka krājumu veidošanas tendences liecina par kaitējumu radošu stāvokli.
11. tabula
2008
2009
2010
PIP
Krājumi perioda beigās (kvadrātpēdās) (15)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
100
116
135
131
4.12. Algas
(46)
Vidējā alga uz vienu darbinieku saglabājās nemainīga gan laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam, gan arī no 2010. gada līdz PIP. Krasais pieaugums par 20 % no 2009. gada līdz 2010. gadam skaidrojams ar ievērojamo darbaspēka izmaksu pieaugumu abos atlasītajos uzņēmumos, neraugoties uz to, ka nodarbinātība bija samazinājusies.
12. tabula
2008
2009
2010
PIP
Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR) (16)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
100
100
120
120
4.13. Ieguldījumi
(47)
Atlasīto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā bija galvenokārt uzturēšanas jomā, un no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 21 %. Krasais pieaugums no 2010. gada līdz PIP skaidrojams ar to, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem 2011. gadā iegādājās konkrētu aprīkojumu.
13. tabula
2008
2009
2010
PIP
Neto ieguldījumi (EUR) (17)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
100
102
72
121
4.14. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(48)
Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā strādāja ar zaudējumiem. No 2008. gada līdz PIP zaudējumi (absolūtos skaitļos un procentos no apgrozījuma) vairāk nekā divkāršojās.
(49)
Tāpat arī ienākums no ieguldījumiem (INI) bija negatīvs visā attiecīgajā periodā un no 2008. gada līdz PIP pasliktinājās par - 131 procentu punktu.
14. tabula
2008
2009
2010
PIP
Neto peļņa no pārdevumiem ES nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) (18)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
-95
-73
- 203
INI (tīrā peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) (18)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(50)
Neto naudas plūsma no darbības bija negatīva visā attiecīgajā periodā un no 2008. gada līdz PIP pasliktinājās par gandrīz - 300 procentu punktiem.
15. tabula
2008
2009
2010
PIP
Naudas plūsma (EUR) (19)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nekas neliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
c) Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
4.16. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(52)
Pēc pasākumu noteikšanas ĶTR izcelsmes imports ievērojami samazinājās un joprojām ir visai neliels - PIP laikā tā tirgus daļa bija apmēram 4 %. Tomēr cenu salīdzinājums starp šo importu un Savienības ražošanas nozares cenām liecina, ka pēdējās ir ievērojami augstākas (par 51,6 %). Tā kā zamšāda ir standartizēts ražojums, ražojuma aptvērums ir ļoti šaurs un ĶTR preces pēc kvalitātes ir līdzīgas Eiropas precēm, tad ĶTR izcelsmes importa salīdzinoši mazā tirgus daļa kopā ar lielo cenu starpību liecina par ievērojamo ietekmi, kāda šim importam ir uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.17. Imports no citām valstīm
(53)
Pastāv ievērojams imports no Indijas, Turcijas un Jaunzēlandes, kā arī imports no citām valstīm, un visa šā importa tirgus daļa PIP ir 46 % (mazāk nekā 60 %, kas bija 2008. gadā).
(54)
Importa apjoms no Indijas ir ievērojams, un tā tirgus daļa ir pieaugusi no 11 % 2008. gadā līdz 16 % PIP. Vienlaikus Indijas izcelsmes importa vidējās cenas ir mazliet zem Savienības ražotāju vidējām cenām. Ņemot vērā ievērojamos apjomus un cenu starpību, tiek uzskatīts, ka Indijas izcelsmes imports zināmā mērā ietekmē Savienības ražošanas nozares slikto ekonomisko stāvokli. Vienlaikus jānorāda, ka Indijas izcelsmes importa cenas ir vairāk nekā par 60 % augstākas nekā cenas ĶTR izcelsmes importam par dempinga cenām. Tādējādi tiek uzskatīts, ka šī nelielā ietekme uz Savienības ražošanas nozares pašreizējo stāvokli, visticamāk, nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
16. tabula
2008
2009
2010
PIP
Indijas izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Indijas izcelsmes importa tirgus daļa (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Vidējā cena Indijas izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Pastāv arī ievērojams importa apjoms no Turcijas, kam PIP bija 10 % tirgus daļa (mazāk nekā 18 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir ļoti tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no Turcijas ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
17. tabula
2008
2009
2010
PIP
Turcijas izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Turcijas izcelsmes importa tirgus daļa (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Vidējā cena Turcijas izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Pastāv arī ievērojams importa apjoms no Jaunzēlandes, kura tirgus daļa no 3 % 2008. gadā bija palielinājusies līdz 7 % PIP. Tomēr šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir pat augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis. Tā kā Jaunzēlandes izcelsmes importa cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka arī tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
18. tabula
2008
2009
2010
PIP
Jaunzēlandes izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Jaunzēlandes izcelsmes importa tirgus daļa (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Vidējā cena Jaunzēlandes izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Citu valstu izcelsmes importa tirgus daļa PIP bija 13 % (mazāk nekā 27 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR zamšādas cena, un tās ir tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no citām valstīm ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas salīdzinājumā ar ĶTR izcelsmes zamšādas importa cenām, tiek uzskatīts, ka tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
19. tabula
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoms no citām valstīm (tūkstošos kvadrātpēdu) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Importa no citām valstīm tirgus daļa (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Vidējā cena importam no citām valstīm (EUR par kvadrātpēdu)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Importam no visām trešām valstīm kopā tirgus daļa PIP ir 46 % (mazāk nekā 60 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no trešām valstīm ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka arī tas, kopumā ņemot, nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
20. tabula
2008
2009
2010
PIP
Importa apjoms no visām trešām valstīm kopā (tūkstošos kvadrātpēdu) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indekss (2008. gads = 100)
100
86
105
97
Tirgus daļa importam no visām trešām valstīm kopā (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Vidējā cena importam no visām trešām valstīm kopā (EUR par kvadrātpēdu)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(59)
Savienībā ir atlikuši tikai trīs ražotāji (visi MVU). Ir informācija, ka visi pārējie zamšādas ražotāji kopš 2006. gada, kad tika ieviesti sākotnējie pasākumi, ir slēguši savas ražotnes. To var uzskatīt par rezultātu spiedienam, ko ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām izdara Savienības tirgū, pat ja palielinās patēriņš.
(60)
Kaitējuma analīze liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir pasliktinājies. Jo īpaši - ražošanas apjoms ir samazinājies par 12 % un, pat ja pārdevumu apjoms nedaudz palielinājās, minētais palielinājums ir mazāks nekā patēriņa pieaugums, un tādējādi Savienības ražotāju tirgus daļa ir samazinājusies par 3 procentu punktiem.
(61)
Vienlaikus mikroekonomisko rādītāju analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares peļņa, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma visā attiecīgajā periodā ir saglabājusies negatīva un PIP stāvoklis ir vēl vairāk pasliktinājies.
(62)
Tika analizēts imports no Indijas, Turcijas, Jaunzēlandes un citām valstīm. Skatot katru no šīm importa plūsmām atsevišķi un visas kopā, tiek uzskatīts, ka tās nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.
(63)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē un tās situācija ir ļoti nestabila, un tā nesasniedz to stāvokli, kas būtu iespējams, ja tā būtu atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.
(64)
Tiek arī secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu galvenokārt ir izraisījis nepārtrauktais (lai arī neliela apjoma) imports par zemām dempinga cenām no ĶTR.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Paredzamā importa apjoma un cenu ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(65)
Lai gan importa apjoms no ĶTR pēc pasākumu noteikšanas 2006. gadā ir ievērojami samazinājies, tiek uzskatīts, ka ĶTR saglabājas ievērojama ražošanas jauda (sk. 22. apsvērumu). Šo neizmantoto jaudu var viegli novirzīt uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.
(66)
Tiek uzskatīts - ja pasākumi tiktu atcelti, ĶTR ražotāji eksportētāji, visticamāk, censtos no jauna atgūt zaudēto Savienības tirgus daļu. Izmeklēšanā konstatētā ievērojamā cenu starpība liecina, ka cenu līmenis Savienības tirgū padara to ļoti pievilcīgu ĶTR izcelsmes importam (sk. 22. apsvērumu).
2. Secinājums par kaitējuma turpināšanos
(67)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ĶTR izcelsmes importam piemērojamo pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu to, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(68)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās iesaistītās intereses, proti, no vienas puses, Savienības ražošanas nozares intereses, un no otras puses, importētāju un lietotāju intereses.
(69)
Tiek atgādināts - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(70)
Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošā dempinga turpināšanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(71)
Savienības ražošanas nozare, kas sastāv no MVU, attiecīgajā periodā ir pastāvīgi zaudējusi tirgus daļu un piedzīvojusi būtisku kaitējumu. Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos vēl vairāk.
3. Importētāju intereses
(72)
Šajā izmeklēšanā sadarbojās divi nesaistīti importētāji. Ar zamšādu saistītā uzņēmējdarbība ir tikai neliela daļa no to attiecīgā apgrozījuma. Nav nekādu norāžu, ka pasākumu turpināšana ievērojami negatīvi ietekmētu to darbību.
4. Lietotāju un patērētāju intereses
(73)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā izmeklēšanā paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā nepieteicās neviena lietotāju vai patērētāju apvienība. Tā kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgie pasākumi nevajadzīgi neietekmētu šo personu intereses, un tā kā šīs personas turpināja izmeklēšanā nesadarboties, var secināt, ka pasākumu saglabāšana to intereses neietekmēs. Tā kā pastāv ievērojami importa apjomi no citiem avotiem par konkurences cenām, lietotājiem un patērētājiem joprojām būs plaša dažādu attiecīgā ražojuma piegādātāju izvēle pa samērīgām cenām.
5. Secinājums
(74)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(75)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.
(76)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes zamšādas importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šie pasākumi ir procentuālais maksājums 58,9 % apmērā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas un mākslīgās zamšādas, kas ir piegriezta vai nav piegriezta pēc formas, tostarp izžāvētas zamšādas un izžāvētas mākslīgas zamšādas, ko šobrīd klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90, importam.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa samaksas par 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem, ir 58,9 %.
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 3. decembrī