PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 135/2014
(2014. gada 11. februāris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciāndiamīda importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 6. punktu un 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 (2) Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciāndiamīda) importam noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 49,1 % apmērā.
1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2012. gada 14. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza uzņēmums AlzChem AG (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv 100 % no kopējās diciāndiamīda produkcijas Savienībā.
(3)
Iesniegtais pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.
1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 15. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
1.4. Izmeklēšana
1.4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(6)
Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgajam periodam būtu jāsākas 2008. gadā, jo par 2009. gadu iegūtie konstatējumi neesot reprezentatīvi. Vispirms būtu jāatgādina, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība, nosakot periodu, kas jāņem vērā, lai pārbaudītu kaitējumu. Otrkārt, pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis šo prasību pārāk vēlu, lai mainītu periodu. Attiecīgais periods tika paziņots jau pašā procesa sākumā, taču pieprasījuma iesniedzējs toreiz to neapstrīdēja. Tik vēlā procesa posmā periodu nevar mainīt praktisku apsvērumu dēļ un tāpēc, ka izmaiņas, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem, būtu pretrunā ar nepieciešamību objektīvi veikt izmeklēšanu. Tāpēc prasība tika noraidīta.
1.4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(7)
Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī, nesaistītajiem importētājiem, lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, un eksportējošās valsts pārstāvjiem par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(8)
Ņemot vērā acīmredzamo lielo ražotāju eksportētāju skaitu attiecīgajā valstī un nesaistīto importētāju skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai būtu jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, šīs personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(9)
Sazinājās ar 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tā kā tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi.
(10)
Attiecībā uz importētājiem tika noteikti aptuveni 10 nesaistīti diciāndiamīda importētāji Savienībā, kurus uzaicināja sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Tikai divi no tiem pieteicās un piekrita sadarboties šajā pārskatīšanā. Tādējādi nesaistīto importētāju atlase nebija vajadzīga.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Savienības ražotāja, ražotāja eksportētāja Ķīnā, kas sadarbojās, diviem nesaistītiem importētājiem un viena lietotāja Savienībā.
(12)
Papildu apsvērumi tika saņemti no diviem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem un trim lietotājiem Savienībā.
(13)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
Savienības ražotājs:
-
AlzChem AG, Trostberg, Vācija;
b)
ražotājs eksportētājs Ķīnā:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Ķīna;
c)
nesaistīts importētājs Savienībā:
-
Helm AG, Hamburg, Vācija;
d)
lietotājs Savienībā:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francija.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(14)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., 1-ciānguanidīns (diciandiamīds) (“DCD”), kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00. To ražo no nedzēstiem kaļķiem un sodrējiem, un tas veidojas pēc vairākiem ražošanas posmiem. Tā ir cieta viela smalka, balta, kristāliska pulvera veidā, parasti bez smaržas.
(15)
DCD parasti izmanto kā starpproduktu, lai ražotu daudzus citus ķīmiskus starpproduktus, piemēram, farmaceitiskos produktus, un dažādos rūpnieciski lietojumos - ūdens, mīkstās masas un papīra, tekstilizstrādājumu un ādas ražošanā - un dažādās epoksīdu lietojumu jomās. Tas ir pamatelements slāpekļa - oglekļa - slāpekļa (NCN) ķēdē, veidojot nišas galaproduktus, piemēram, guanidīna nitrātu un citus NCN atvasinājumus.
(16)
Lielākā daļa no DCD, kurus pārdod Savienības tirgū, atbilst standartam. Tikai neliels daudzums ir ar mazāku daļiņu izmēru (tā sauktie mikro DCD). Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza datus tikai par standartam atbilstīgo veidu.
2.2. Līdzīgais ražojums
(17)
Viens lietotājs apšaubīja, ka Savienības DCD un Ķīnas DCD ir līdzīgi ražojumi, pamatojoties uz to, ka standartam atbilstīgais DCD veids, ko ražo Savienības ražošanas nozare, iespējams, ir augstākas kvalitātes nekā tas, ko ražo Ķīnas ražotāji eksportētāji. Konkrēti šis lietotājs apgalvoja, ka ūdens saturs Ķīnas DCD esot daudz augstāks un svārstīgāks salīdzinājumā ar ūdens saturu DCD, kas ražoti Savienībā. Turklāt Ķīnas DCD esot arī augstāks piemaisījumu saturs.
(18)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā šajā izmeklēšanā tomēr konstatēja, ka, lai gan iespējamas kvalitātes atšķirības, to nevar kvantitatīvi novērtēt, turklāt tās neietekmē Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienībā pārdotā DCD un attiecīgā ražojuma ķīmiskās, fiziskās un tehniskās pamatīpašības, un tika konstatēts, ka abi ražojumi ir vienādi un tiem ir vienādi galalietojuma veidi.
(19)
Cits lietotājs apgalvoja, ka mikro DCD būtu jāizslēdz no antidempinga pasākumu ražojuma jomas, ņemot vērā iespējamās fizikālo īpašību, galalietojuma veidu un cenas atšķirības, salīdzinot ar standarta DCD.
(20)
Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka abiem veidiem ir vienādas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības. Standarta DCD tālākā pārstrāde, lai ražotu mikro DCD, nozīmē, ka tiek veikts vienkāršs fizikāls process (malšana), bet ne ķīmiska pārstrāde. Turklāt, lai gan mikro DCD cenas ir augstākas nekā standarta DCD, abiem veidiem ir vienādi galalietojuma veidi un tos parasti var savstarpēji aizstāt.
(21)
Izmeklēšanā apstiprināja, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, kā arī tiem, kurus Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotājs, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī lietojuma veidi, tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
3.1. Ievadpiezīmes
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties.
(23)
Kā minēts 9. apsvērumā, ņemot vērā to, ka tikai viens uzņēmums sadarbojās, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi Ķīnā. PIP laikā šis uzņēmums nodrošināja vairāk nekā 35 % attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā. Šis uzņēmums nav eksportējis sākotnējās izmeklēšanas IP laikā, tāpēc nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā.
3.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
3.2.1. Analogā valsts
(24)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) vai cenu no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu vērtību, tostarp cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas procentu.
(25)
Tā kā attiecīgais ražojums netika ražots ārpus Savienības un Ķīnas, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā gatavojas noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgo ražojumu, kā tas bija darīts arī sākotnējā izmeklēšanā.
(26)
Līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozare pārdeva reprezentatīvos daudzumos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdevumi iekšzemes tirgū radīja zaudējumus, lai gan tuvojās rentabilitātes slieksnim. Tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu. PVA izmaksas un peļņu noteica, izmantojot to pašu metodi kā sākotnējā izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas tika koriģētas tā, lai kompensētu papildu transporta izmaksas, jo ražošanas vienības bija nošķirtas, fiziski nebija tieši pieejami izejmateriāli, tie bija jātransportē no attālākām ražošanas vietām, un bija jārealizē blakusprodukts (dzēstie kaļķi). Šīs korekcijas tika veiktas arī sākotnējā izmeklēšanā.
3.2.2. Eksporta cena
(27)
Visu eksportu ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, Savienībā tieši pārdeva neatkarīgiem pircējiem, kuri veica uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai maksājamas.
3.2.3. Salīdzinājums
(28)
Salīdzinājums starp vidējo vērtību un eksporta cenu tika veikts, pamatojoties uz ražotāja cenu.
(29)
Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot korekcijas, tika pievērsta atšķirībām attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredīta izmaksām, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.
3.2.4. Dempinga starpība
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(31)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, minētais salīdzinājums parādīja, ka tiek veikts dempings, lai gan ievērojami zemākā līmenī, nekā tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.
3.3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.3.1. Ievadpiezīme
(32)
Pēc tam, kad tika noteikts dempings PIP laikā, izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, un analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas un Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no Ķīnas.
(33)
Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, ražoja vairāk nekā 30 % no Ķīnas kopējās produkcijas PIP laikā.
3.3.2. Ķīnas ražotāju ražošanas jauda un neizmantotā jauda
(34)
Tā kā publiski pieejams maz informācijas par Ķīnas DCD ražošanas nozari, secinājumi par neizmantoto jaudu tika izdarīti, galvenokārt izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un informāciju, ko ieguva no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, datus pēc iespējas salīdzinot ar publiski pieejamo informāciju.
(35)
Pamatojoties uz to, tiek pieņemts, ka no 2007. gada līdz 2012. gadam Ķīnā palielinājās kopējā uzstādītā jauda. Tomēr faktiskais produkcijas apjoms PIP laikā bija tikai 80 000 tonnu, liecinot, ka varētu būt pieejama neizmantota jauda. Ķīnas uzstādītās jaudas PIP laikā būtu pieticis, lai apmierinātu vairāk nekā globālo pieprasījumu pēc DCD, un neizmantotā jauda varētu būt lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā PIP laikā, savukārt Ķīnas vietējais patēriņš PIP laikā bija tikai 40 000 tonnas, t. i., puse no faktiskā Ķīnas produkcijas apjoma.
(36)
Attiecībā uz neizmantoto jaudu izmeklēšanā uzņēmumos iegūtā informācija liecina, ka vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās un kas pārstāvēja vairāk nekā 20 % no Ķīnas kopējās uzstādītās jaudas 2012. gadā, ir piešķirta atļauja 2014. gadā palielināt ražošanas jaudu par 50 %. Gaidāms, ka šī jaunā jauda inter alia tiks izmantota šā ražotāja paša ražošanas procesos (DCD lietojums pašu vajadzībām) un Ķīnas iekšzemes tirgū, kurā PIP laikā noietu rada aptuveni puse no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, DCD produkcijas. Informācija, kas iegūta no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, liecina, ka turpmākos ieguldījumus jaudas palielināšanā izmantos, lai inter alia apgādātu Ķīnas iekšzemes tirgu, kas ir liels un strauji augošs.
(37)
Tādējādi Ķīna spēs ražot lielus daudzumus eksportam, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka iekšzemes tirgū varētu būt noiets visai produkcijai, ko varētu saražot, pateicoties neizmantotajai jaudai.
3.3.3. Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas
(38)
Saskaņā ar Eurostat datiem un pārbaudītiem importa datiem importa apjoms no Ķīnas strauji samazinājās, kad 2007. gadā tika noteikti pasākumi, un atkal nedaudz palielinājās no 2009. gada līdz PIP beigām, taču nesasniedza 2007. gada līmeni. Tas atspoguļojās arī Ķīnas importa tirgus daļā, kas samazinājās no 40-45 % 2007. gadā līdz 10-15 % 2009. gadā un, neraugoties uz Ķīnas cenu kāpumu par 73 %, atkal sasniedza 15-20 % līmeni PIP beigās.
3.3.4. Savienības tirgus pievilcīgums
(39)
Savienības tirgus ir salīdzinoši liels tirgus, kas patērē aptuveni 18 % no DCD pasaules patēriņa, taču tas nav pievilcīgākais tirgus vai vienīgais pievilcīgais tirgus, ņemot vērā tirdzniecības segmentus un cenas (skatīt 74. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas ražotāji prognozē farmaceitiskās rūpniecības pieprasījuma kāpumu, piemēram, Indijā, kas izmanto DCD, piemēram, kā izejvielu, lai ražotu diabēta zāles (metformīnu). Tāpēc, pateicoties šim jaunajam pieprasījumam, iespējams, tiks izmantota liela Ķīnas neizmantotās jaudas daļa. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus nav vienīgais pievilcīgais tirgus Ķīnas eksportētājiem.
3.3.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(40)
Izmeklēšanā apstiprināja, ka PIP laikā Ķīnas imports turpināja ieplūst Savienības tirgū par dempinga cenām. Ņemot vērā pastāvīgo dempingu, to, ka Savienības tirgus ir liels tirgus, kas bija diezgan pievilcīgs tirgus Ķīnas eksportētājiem pagātnē, kā arī pieejamo neizmantoto jaudu Ķīnā, kas pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka dempings, iespējams, turpinātos, ja pasākumus atceltu. Tomēr būtu jānorāda, ka pašreizējais dempinga līmenis ir ievērojami zemāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.
4. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
4.1. Ievadpiezīme
(41)
Tā kā analīze attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, konfidencialitātes apsvērumu dēļ vairākums rādītāju sniegti indeksētā vai diapazona veidā.
4.2. Savienības ražošanas nozare
(42)
Savienības ražotāja AlzChem AG produkcija veido 100 % no Savienībā ražotā DCD. Tāpēc uzskata, ka AlzChem AG veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
4.3. Patēriņš Savienības tirgū
(43)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu, tos salīdzinot ar citiem statistikas avotiem. Attiecīgajā periodā patēriņš ir mainījies šādi.
1. tabula
2009
2010
2011
PIP
Patēriņš Savienībā (tonnas)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indekss (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Neatkarīgi no brīvā tirgus patēriņa, kas parādīts iepriekš, tiek atgādināts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares DCD lietojums pašu vajadzībām bija robežās no 10 % līdz 20 % no Savienības produkcijas un mainījās šādi.
2. tabula
2009
2010
2011
PIP
Lietojums pašu vajadzībām - indekss (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Imports no Ķīnas Savienībā
(45)
Paturot prātā, ka tikai viens eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā, tika konstatēts, ka Eurostat dati bija labākais informācijas avots par importa apjomiem un cenām. Eurostat dati attiecas uz ES 27 valstīm, un tos salīdzināja ar citiem avotiem, piemēram, Ķīnas eksporta statistiku, 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, importētāja, kas sadarbojās, un lietotāja datiem.
(46)
DCD no Ķīnas tika importēts atbilstīgi diviem muitas režīmiem. Atbilstīgi parastajam režīmam bija jāmaksā parastais muitas tarifs un antidempinga maksājums. Saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” nebija jāmaksā neviens no šiem maksājumiem, jo materiāls tika izmantots, lai ražotu pakārtotus ražojumus, kurus eksportēja ārpus Savienības. Kā redzams turpmāk tabulā, režīms “ievešana pārstrādei” PIP laikā attiecās uz aptuveni divām trešdaļām importa.
4.4.1. Apjoms un tirgus daļa
(47)
Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2007. gadā importa apjoms no Ķīnas ievērojami samazinājās. Tā kopējā tirgus daļa PIP laikā bija apmēram 15 %-20 %. Neatkarīgi no tā attiecīgajā periodā tāda Ķīnas izcelsmes importa apjoms, kas tika veikts atbilstīgi parastajam muitas režīmam, svārstījās, savukārt vairāk nekā divkāršojās Ķīnas imports, ko ieveda atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. Ņemot vērā abus režīmus, importa apjomi šajā periodā pieauga, taču tie ir ievērojami zemāki par līmeņiem, kas bija vērojami pirms pasākumu noteikšanas (virs 6 000 tonnām).
3. tabula
Imports no Ķīnas
2009
2010
2011
PIP
Importa apjoms - parastais režīms (tonnas)
881
1 251
1 781
730
Indekss (2009 = 100)
100
142
202
83
Tirgus daļa
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Vidējā importa cena - parastais režīms (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Vidējā importa cena - ievešana pārstrādei (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Importa apjoms - ievešana pārstrādei (tonnas)
676
984
654
1 467
Indekss (2009 = 100)
100
146
97
217
Tirgus daļa - visi režīmi
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Cena
(48)
Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas būtiski palielinājās.
(49)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka cenu pārmaiņas nevar izskaidrot ar galveno izmaksu faktoru cenu pārmaiņām, t. i., izejvielu un enerģijas izmaksu pārmaiņām. Tomēr tā nesniedza citus paskaidrojumus un neiesniedza pārliecinošus pierādījumus, kas apstiprinātu šo apgalvojumu.
4.4.3. Cenu samazinājums
(50)
Lai izanalizētu cenu samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām, kas bija noteiktas (tikai standarta DCD) importam no Ķīnas. Ņemot vērā piegādes izmaksas un komisijas maksas, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas līdz ražotāja cenas līmenim. Ķīnas eksporta CIF cenas tika iegūtas no Eurostat un salīdzinātas ar 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, un tajās nebija iekļauts imports, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”. Šīs CIF cenas tika koriģētas, ņemot vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas tarifa un pēcimporta izmaksām. Cenu samazinājums, kas skāra importu, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”, tiek analizēts 83. apsvērumā.
(51)
Salīdzinājums liecināja, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma imports nebija par zemākām cenām kā Savienības ražošanas nozares cenas.
4.5. Imports Savienībā no citām trešām valstīm
(52)
Nebija nozīmīga importa no citām trešām valstīm.
(53)
Attiecīgajā periodā importa apjoma no ASV tirgus daļa nepārsniedza 2 %. Izmeklēšanā konstatēja, ka faktiski tas bija tādu standarta DCD imports, kas sākotnēji bija ražoti Ķīnā un pēc tam mikronizēti ASV.
4. tabula
Imports no ASV
2009
2010
2011
PIP
Importa apjoms (tonnas)
192
237
282
255
Indekss (2009 = 100)
100
123
147
133
Tirgus daļa
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(54)
Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, izvērtējumā par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.
4.6.1. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(55)
Savienības ražošanas nozare izmantoja integrētu ražošanas ķēdi, kas ietver ne tikai DCD, bet arī augšupējos un pakārtotos ražojumus. Kopš 2009. gada DCD Savienības ražošanas jauda nav mainījusies. Attiecīgajā periodā Savienības ražotājs palielināja ražošanu galvenokārt tāpēc, ka palielinājās pieprasījums Savienības tirgū, kā redzams 1. tabulā. Kopš 2010. gada Savienības ražotājs darbojās ar pilnu jaudu. Tas tā nenotika 2009. gadā, kad ražošanu un pārdošanu skāra finanšu krīze.
5. tabula
2009
2010
2011
PIP
Ražošana - indekss (2009 = 100)
100
115
113
109
Ražošanas jauda - indekss (2009 = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Krājumi
(56)
Savienības ražotājs visā attiecīgajā periodā uzturēja mazus krājumus, un tas netika uzskatīts par svarīgu faktoru, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6. tabula
2009
2010
2011
PIP
Krājumi - indekss (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Pārdevumu apjoms, tirgus daļas un vienības vidējās cenas Savienībā
(57)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem palielinājās par 26 %, turpretim pārdošanas cenas palielinājās par 7 %.
(58)
Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt ES pārdevumu apjomu, pateicoties patēriņa kāpumam, kā parādīts iepriekš 1. tabulā. Savienības ražošanas nozare saglabāja ļoti lielu Savienības tirgus daļu.
7. tabula
2009
2010
2011
PIP
Pārdošanas apjoms - indekss (2009 = 100)
100
121
125
126
Tirgus daļa
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Pārdošanas cena - indekss (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilitāte un naudas plūsma
(59)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami uzlabojās, jo ražošanas nozare varēja palielināt pārdevumu apjomu un pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū. Ievērojamais rentabilitātes uzlabojums ir vēl izteiktāks, ja to salīdzina ar ražošanas nozares būtiskajiem zaudējumiem sākotnējā IP laikā (kritums par 20 % līdz 30 %).
8. tabula
2009
2010
2011
PIP
Rentabilitāte
- 10 % līdz 0 %
- 10 % līdz 0 %
- 10 % līdz 0 %
- 5 % līdz 0 %
(60)
To darījumu rentabilitāte, kas tika veikti pašu vajadzībām, bija salīdzinoši laba.
(61)
Attiecīgajā periodā, izņemot PIP, naudas plūsma atbilstīgi kopējās rentabilitātes pārmaiņām vienmēr bija negatīva.
9. tabula
2009
2010
2011
PIP
Naudas plūsma - indekss (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(62)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai uzturētu un optimizētu esošās ražošanas iekārtas. 2009. gadā tā veica ievērojamus jaunus ieguldījumus saistībā ar mikro DCD.
10. tabula
2009
2010
2011
PIP
Ieguldījumi - indekss (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās negatīvs atbilstīgi iepriekšminētajām rentabilitātes pārmaiņām.
11. tabula
2009
2010
2011
PIP
Ienākums no ieguldījumiem - indekss (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka attiecīgajā periodā tai būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
4.6.6. Nodarbinātība, ražīgums, izaugsme un algas
(65)
Ieguldījumi, kas tika veikti attiecīgajā periodā, veicināja kvalificētu darbinieku skaita pieaugumu. Vidējais algas līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %.
(66)
Nodarbinātības un darba ražīguma palielinājums atspoguļo produkcijas kāpumu 2010. gadā.
12. tabula
2009
2010
2011
PIP
Darbinieku skaits - indekss (2009 = 100)
100
107
104
105
Ražīgums (tonnas uz darbinieku) - indekss (2009 = 100)
100
108
108
105
Darbaspēka izmaksas par darbinieku - indekss (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Dempinga apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(67)
Dempings PIP laikā turpinājās, kā paskaidrots iepriekš 3.2. punktā.
(68)
Nevar uzskatīt, ka ietekme, ko faktiskās dempinga starpības apmērs radīja uz Savienības ražošanas nozari, bija liela, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu no Ķīnas. Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Savienības ražošanas nozares stāvoklis ievērojami uzlabojās - tā bija atguvusies no iepriekšējā dempinga, jo īpaši ņemot vērā rentabilitāti, pārdošanas apjomu un tirgus daļu.
4.6.8. Secinājums
(69)
Lai gan dažas iepriekšminētās pozitīvās pārmaiņas ir notikušas salīdzinoši nesen, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Visi finanšu rādītāji PIP beigās bija pozitīvi vai gandrīz pozitīvi.
(70)
Antidempinga pasākumu noteikšana 2007. gadā ļāva Savienības ražošanas nozarei pakāpeniski atgūties no dempinga kaitējošās ietekmes, vairāk izmantot savu potenciālu Savienības tirgū un valstīs ārpus ES. Par to, ka Savienības ražošanas nozare guva labumu no pasākumiem, galvenokārt liecina lielais ražošanas apjoms, jaudas izmantojums un palielinātās ES pārdošanas cenas un rentabilitāte. PIP laikā Ķīnas imports vairs nenodarīja būtisku kaitējumu.
(71)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā daži kaitējuma rādītāji liecināja par pozitīvu tendenci, neliedza Komisijai apstiprināt, ka tajā laikā tika nodarīts būtisks kaitējums. Šis apgalvojums ir jānoraida. Ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 reaģēja uz dažādiem apstākļiem jo īpaši Savienības ražošanas nozarē, kas guva mazāku peļņu. Turklāt termiņbeigu pārskatīšana pilnībā atšķiras no izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Izmeklēšana bija veltīta tam, lai noskaidrotu, vai dempings rada kaitējumu iekšzemes ražošanas nozarei, savukārt pārskatīšana ir vērsta uz nākotni, un tās uzdevums ir analizēt, kas notiktu, ja pasākumi tiktu atcelti.
5. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(72)
Kā norādīts iepriekš, PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai tas, ka spēkā esošos pasākumus vairs nepiemērotu, varētu izraisīt kaitējuma atkārtošanos.
5.1. Neizmantotās jaudas ietekme Ķīnā
(73)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnā ir pieejama liela ražošanas jauda (skatīt 34. līdz 37. apsvērumu). Tomēr nav pietiekama pamata secināt, ka attiecīgā neizmantotā jauda nozīmē, ka tiks veikts ievērojams imports uz Savienību.
(74)
Savienība ir viens no daudzajiem tirgiem, kuros produkciju pārdod Ķīnas ražotāji eksportētāji. Cenu ziņā Savienības ražošanas nozares, Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un Ķīnas eksporta statistikas dati apstiprina, ka vairāku valstu tirgi ārpus ES ir vismaz tikpat pievilcīgi kā Savienības tirgus.
(75)
Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi bieži bija par augstākām cenām nekā pārdevumi Savienībā. Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā eksporta cenas, kas bija augstākas, nebija saistītas ar šādu tirgu salīdzinošo pievilcību un drīzāk būtu jāskaidro ar šo pārdevumu nelielajiem apjomiem. Šis arguments būtu jānoraida, jo ES ražošanas nozares kopējie pārdevumu apjomi eksporta tirgos PIP laikā joprojām bija ievērojami (no 20 % līdz 30 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas). Turklāt netika pierādīts, ka pārdošanas darījumi ar pircējiem bija ievērojami mazākos apjomos.
(76)
Arī statistikas dati par Ķīnas DCD eksporta cenām uz dažādajiem tirgiem neliecina par īpašu ES tirgus pievilcību, salīdzinot ar pārējiem eksporta tirgiem. Jau PIP laikā bija ievērojama neizmantotā jauda, taču Ķīnas eksportētāji to neizmantoja, lai noteiktu tādas cenas, kas radītu kaitējumu. Tas, ka neizmantotā jauda vēl vairāk palielinās, šajā gadījumā neliecina par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Indija ar lielu pārsvaru ir pasaulē lielākais DCD tirgus. Ķīnas eksporta statistika liecina, ka Ķīnas pārdevumu apjomi uz ES bija tikai aptuveni 10 % no pārdevumu apjomiem, kas veikti uz Indiju, un ka Ķīnas vidējās ES pārdošanas cenas par tonnu bija diezgan līdzīgas Ķīnas pārdošanas cenām uz Indiju. Citiem vārdiem sakot, dominējošās tirgus cenas svarīgajā Indijas tirgū (kas ir palielinājušās attiecīgajā periodā vidēji par 65 %) DCD ražotājiem ir vienādi pievilcīgas. Nekas neliecina par to, ka neizmantotā jauda Ķīnā nozīmēs milzīgu importu uz Savienību. Šobrīd paredzams, ka vismaz daļu šīs neizmantotās jaudas neizmantos tuvākajā nākotnē. Šis secinājums izdarīts, pamatojoties uz attīstību pagātnē, jo pieprasījuma iesniedzēja iesniegtie dati liecina, ka Ķīna no 2008. gada līdz PIP palielināja jaudu aptuveni par 50 %, savukārt kopējais produkcijas apjoms pieauga tikai par apmēram 20 %. Pieprasījuma iesniedzēja prognozes līdz 2016. gadam liecina, ka Ķīnas jauda būs ievērojami lielāka par pieprasījumu pasaulē, tāpēc pagaidām netiks izmantota. Ražošanas jaudas pārpalikums valstī būtu mazāks, ja prognozes tiktu veiktas, balstoties uz Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas datiem. Katrā gadījumā tas, ka atšķirībā no ES ražošanas (skatīt iepriekš 55. apsvērumu) Ķīnas DCD ražošana neietilpst pilnībā integrētā ražošanas ķēdē, nozīmē, ka ir mazāk dārgi neizmantot jaudu.
(77)
Turklāt augošs pieprasījums, jo īpaši farmācijas nozarē tādās valstīs kā Indija (skatīt 39. apsvērumu), iespējams, noteiks to, ka tiks izmantota vēl kāda daļa no Ķīnas jaudas pārpalikuma. Turklāt izmeklēšanā tika secināts, ka AlzChem DCD ražojumi tika uzskatīti par pievilcīgākiem ES lietotājiem, inter alia pateicoties atrašanās vietai un piegādes uzticamībai. Tas nodrošina zināmas priekšrocības salīdzinājumā ar Ķīnas ražotājiem, ņemot vērā galvenos lietotājus ES, kuri iepērk ievērojamus DCD daudzumus. Tāpēc, ņemot vērā šo kontekstu, lielā ražošanas jauda Ķīnā nav pamats, lai secinātu, ka pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Tas, ka Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi daļu globālās ražošanas jaudas izteiksmē, nevar atspēkot šo secinājumu.
5.2. Paredzamās tirgus izaugsmes ietekme
(78)
Vairākas personas norādīja uz gaidāmo ievērojamo DCD tirgus pieaugumu pasaulē, ko galvenokārt veicinās nostiprinājušies lietojumi farmācijas un lauksaimniecības nozarē. Tas ir saistīts ar diabēta zāļu ražošanas kāpumu galvenokārt Indijā. Šis pieaugums jau ir paredzēts, iepriekš 1. tabulā aplūkojot patēriņa pieaugumu ES.
(79)
Attiecībā uz ES tirgu gaidāms turpmāks pieaugums, bet mazākā mērā. Tas skaidrojams ar to, ka Savienībā atrodas liels farmaceitisko produktu ražotājs, kas produkciju pārdod visā pasaulē.
(80)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja pieauguma apjomu. Tomēr tiek norādīts, ka informācija šajā ziņā ir pretrunīga un vairāki avoti norāda uz stabilu ES pieprasījumu un ievērojamu pasaules mēroga pieaugumu. Pārdošanas dati, ko ieguva no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, liecina par aizvien straujāk augošo patēriņu Ķīnas iekšzemes tirgū. Tāpēc nekas lietas materiālos neapstiprina pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, ka pieprasījums ir vai būs zems.
(81)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka ir zaudējis pārdošanas apjomu un tirgus daļu tirgos, kas ir ārpus ES. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka ES ražošanas nozare ir darbojusies ar gandrīz pilnu jaudu un ar nenozīmīgiem krājumiem, savukārt DCD patēriņš ES turpināja pieaugt. Tāpēc drīzāk tādēļ, ka ES ražošanas nozare bija nolēmusi vairāk pievērsties ES tirgum, būtiski nepalielinot ražošanas jaudu, tā nav varējusi pilnībā izmantot priekšrocības, ko radīja izaugsme citos tirgos. Tomēr šī situācija varētu mainīties, ja tiks īstenoti tās paplašināšanas plāni. Tāpēc ir paredzams, ka, pat ja tuvākajā nākotnē Ķīnas DCD importa apjomi Savienībā palielināsies, tas nevarētu automātiski izraisīt kaitējuma atkārtošanos. Savienības ražošanas nozare tāpat kā Ķīnas ražotāji gūs labumu no pieprasījuma kāpuma pasaulē.
(82)
Kā minēts iepriekš, Savienības ražotājs tiek augstu vērtēts tirgū, un vairāki nozīmīgi pircēji to uzskata par vēlamo piegādātāju, vismaz attiecībā uz konkrētiem DCD lietojumiem. Šā ražotāja DCD ražojumu kvalitāte un uzticamība Savienībā liecina, ka tas spēj noslēgt nozīmīgus līgumus ar galvenajiem ES pircējiem, un paredzams, ka šāda situācija saglabāsies arī turpmāk neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Pēc informācijas nodošanas atklātībā nozīmīgs ES lietotājs paziņoja, ka turpinās iepirkt ražojumu, uz ko attiecas procedūra, no Savienības ražošanas nozares, pat ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.
5.3. Citi apsvērumi
(83)
Kā paskaidrots 50. līdz 51. apsvērumā, Ķīnas importa cenas PIP laikā nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Cenu samazinājums nebija vērojams attiecībā uz parasto režīmu (apmēram viena trešdaļa no importa apjoma). Nelielu cenu samazinājumu konstatēja, ņemot vērā arī režīmu “ievešana pārstrādei” (pārējās divas trešdaļas no importa PIP laikā). Šī situācija bija atšķirīga no būtiskā cenu samazinājuma, kas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un kas izrietēja no vispārēja pakāpeniska importa cenu pieaugumu, kopš tika noteikti pasākumi, lai gan šis pieaugums nebija pastāvīgs. Faktiski laikposmā no 2009. gada līdz PIP beigām Ķīnas importa CIF cena līdz ES robežai pieauga par 73 %.
(84)
ES ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā joprojām ir konkurētspējīga pat tad, ja pasākumi nav noteikti, ņemot vērā tās ievērojamo eksportu (20 % līdz 30 % no produkcijas PIP laikā) uz valstīm ārpus ES, kur pasākumi nav spēkā un ir jākonkurē ar Ķīnu bez antidempinga pasākumu atbalsta. Turpmāk atspoguļotā eksporta apjoma samazināšanās ir jāaplūko saistībā ar augošajiem pārdevumu apjomiem Savienībā un nemainīgu Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas būtībā ir pilnībā izmantota.
13. tabula
2009
2010
2011
PIP
Eksporta apjoms - indekss (2009 = 100)
100
105
80
77
Eksporta cena (nesaistīta) - indekss (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Arī Ķīnas importa cenas astoņos mēnešos pēc PIP tika analizētas saistībā ar informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka ievērojamais cenu spiediens, ko radīja Ķīnas imports, atsākās drīz pēc PIP. Pamatojoties uz pamatregulas 6. panta 1. punktu saistībā ar tās 11. panta 5. punktu, informāciju par periodu pēc izmeklēšanas perioda parasti neņem vērā. Tomēr, pat ja šī informācija būtu jāņem vērā, šajā posmā nevarēja izdarīt secinājumus, izmantojot šo informāciju, jo nav skaidrs, vai šīs mainītās cenas, ja tās tiktu apstiprinātas, ir ilglaicīgas. Piemēram, lai gan cenas no PIP beigām līdz 2013. gada maijam samazinājās, 2013. gada jūnijā tās atkal palielinājās par 10 %. Ņemot vērā, ka šīs cenas, ka bija raksturīgas pēc PIP, joprojām bija ievērojami augstākas nekā tās, kuras tika novērotas sākotnējā izmeklēšanā, izredzes, ka tuvākajā nākotnē tās var ievērojami apdraudēt pašreizējo stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas necieš no būtiska kaitējuma, nav tik lielas, lai tās sasniegtu iespējamības robežu.
(86)
Visbeidzot, nekas neliecina par to, ka pasākumu atcelšana varētu ietekmēt tirgus cenas īstermiņa un vidēja termiņa perspektīvā. Būtu jāatgādina, ka uz lielu daļu DCD, ko pārdod Savienībā, attiecas līgumi, kuru termiņš ir vairāki gadi, un lietotāju ražošanas nozarei, šķiet, ir ļoti svarīgs drošs un nepārtraukts uzticama ražotāja piedāvājums. Turklāt divas trešdaļas no importa PIP laikā tika veiktas atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” un nebija jāmaksā importa vai antidempinga maksājumi. Kopumā, lai gan nevar izslēgt, ka daži līgumi tiks atkārtoti apspriesti un izkrautā importa cenas var samazināties, ir maz ticams, ka tas izraisīs kaitējumu, ja maksājumi tiktu atcelti.
5.4. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(87)
Ņemot vērā iepriekšminēto, nav ticams, ka Savienības ražošanas nozarei, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu jāsamazina pārdošanas un ražošanas apjoms un/vai DCD cenas tādā mērā, ka tās rentabilitāte un vispārējais stāvoklis tiktu būtiski ietekmēts.
(88)
Gluži pretēji, ņemot vērā patēriņa pieaugumu pasaules mērogā, Ķīnas importa apjomus un cenas PIP laikā un cenas citos tirgos, ir paredzams, ka arī bez pasākumiem Savienības ražošanas nozares DCD pārdevumi joprojām būs stabili un turpinās dot pozitīvu ieguldījumu tās darbībās, izmantojot DCD ķēdi un NCN ķēdi.
(89)
Gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare darbosies ar pilnu jaudu neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Turklāt šogad Savienības ražošanas nozare pabeidza sagatavošanās darbu, ko veica, lai īstenotu paplašināšanas programmu. 2013. gada rudenī tā principā nolēma būtiski palielināt DCD ražošanas jaudu. Tirgus, tostarp svarīgi pircēji, kas atrodas ES, atbalstīja šo paplašināšanas plānu. Paplašināšanas plāns liecina, ka Savienības ražošanas nozare uzskata, ka pieprasījums pasaulē būs liels, un ka AlzChem būtu jāgūst labums no šīs izaugsmes.
(90)
Pat tad, ja uz Savienības ražošanas nozari tuvākajā nākotnē iedarbosies cenu spiediens, ko radīs Ķīnas imports, paredzams, ka ietekme cenu un rentabilitātes ziņā nebūs liela, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa, priekšrocības kvalitātes un piegādes uzticamības ziņā un spēja noslēgt nozīmīgus līgumus. Tāpēc ietekme nesasniegtu “kaitējuma iespējamības” slieksni pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē.
(91)
Komisija secina, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei neatkārtotos, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
(92)
Tā kā ir secināts, ka nav iespējama kaitējuma atkārtošanās, nav vajadzīgi konstatējumi par Savienības interesēm.
7. ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMU ATCELŠANA
(93)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus atcelt. Pēc minētās informācijas nodošanas atklātībā tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes pamatotā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā, taču nevarēja grozīt iepriekš izklāstītos secinājumus.
(94)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāatceļ Ķīnas izcelsmes DCD importam piemērojamie antidempinga pasākumi un procedūra jāizbeidz.
(95)
Ņemot vērā konkrētus iepriekš aprakstītos apstākļus, proti, to, ka Ķīnā ir neizmantota jauda, un to, ka pēc PIP ir iespējams cenu samazinājums, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu, lai varētu nekavējoties pienācīgi rīkoties, ja attiecīgajā situācijā tas būtu nepieciešams. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciandiamīda) importam, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00, un izbeidz procedūru attiecībā uz minēto importu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 11. februārī