PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 11. března 2014,
kterým se stanoví výkonnostní cíle pro síť uspořádání letového provozu a varovné prahové hodnoty na úrovni Evropské unie na druhé referenční období 2015-2019
(Text s významem pro EHP)
(2014/132/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 vyžaduje, aby byl zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a služeb sítě. Vyžaduje zejména, aby Komise přijala výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů. Další pravidla týkající se těchto cílů jsou stanovena prováděcím nařízením Komise (EU) č. 390/2013 (2).
(2)
Je třeba stanovit výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie na druhé referenční období, tj. na období kalendářních let 2015 až 2019 včetně.
(3)
V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010 (3) jmenovala Komise dne 29. července 2010 orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, a zejména při stanovování výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie.
(4)
S cílem usnadnit přijetí výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie pro druhé referenční období provedl orgán pro kontrolu výkonnosti za podpory Komise konzultaci se všemi zúčastněnými stranami uvedenými v čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 ohledně přístupu, který má být uplatněn při stanovování výkonnostních cílů na úrovní Evropské unie, postupů, jimiž mají být tyto cíle stanoveny, a orientačních rozmezí hodnot, kterých mají dosahovat. Tato konzultace zúčastněných stran proběhla v období od 25. ledna 2013 do 3. července 2013. Konzultace se zúčastnil výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES (4) a své připomínky měly možnost vznést všechny evropské organizace profesního zastoupení zaměstnanců v odvětví civilního letectví.
(5)
Orgán pro kontrolu výkonnosti s přihlédnutím ke konzultaci zúčastněných stran navrhl výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie ve zprávě, která byla dne 27. září 2013 předložena Komisi. Tato zpráva obsahuje předpoklady a důvody, na jejichž základě byly stanoveny navrhované cíle a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
(6)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie stanovené v tomto rozhodnutí jsou v souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 a prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013. Byly vypracovány s podporou orgánu pro kontrolu výkonnosti. Bylo přihlédnuto ke konzultaci zúčastněných stran a k informacím získaným od manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (5) a článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (6), Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) a vnitrostátních dozorových orgánů. Cíle jsou založeny na informacích, které měla Komise a orgán pro kontrolu výkonnosti k dispozici ke dni 17. prosince 2013.
(7)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie vycházejí z údajů pro členské státy, Norsko a Švýcarsko.
(8)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti, které jsou stanoveny v tomto rozhodnutí, byly vypracovány ve spolupráci s agenturou EASA. Při schvalování přijatelných způsobů průkazu a poradenského materiálu podle prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 EASA dále upřesní vymezení kategorií nástroje analýzy rizika (RAT), aby bylo zajištěno harmonizované použití výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti, zejména s ohledem na vymezení kategorie C (schopnost poskytovat bezpečné služby v oblasti uspořádání letového provozu (ATM), avšak v omezeném rozsahu). EASA byla také konzultována ohledně výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie v ostatních klíčových oblastech výkonnosti s cílem zajistit soulad s prvořadými cíli bezpečnosti.
(9)
Výkonnostní cíle na úrovní Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí musí být stanoveny na základě úrovní výkonnosti dosažených v roce 2012 vypočítaných orgánem pro kontrolu výkonnosti, konkrétně 3,17 % u průměrné horizontální efektivity traťových letů v rámci skutečné dráhy letu a 5,15 % u průměrné horizontální efektivity traťových letů v rámci dráhy letu podle posledního podaného letového plánu.
(10)
V každém roce referenčního období by měl výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity měřený jako průměrné zpoždění na trati z důvodů uspořádání toku letového provozu (ATFM) odpovídat výkonnostnímu cíli na úrovni Evropské unie pro rok 2014 s přihlédnutím k prognóze provozu na druhé referenční období.
(11)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů by měly být v každém roce referenčního období vyjádřeny v reálných hodnotách za použití hodnot z roku 2009 (EUR2009), aby byla mimo jiné zajištěna možnost srovnání s úrovní výkonnosti dosaženou v předchozím referenčním období.
(12)
Očekávané zlepšení efektivity nákladů ve druhém referenčním období by se mělo měřit na základě stanovených nákladů v roce 2014, které dosáhly 6,242 milionu EUR (7) v EUR2009. Na základě nejnovějších předpokladů týkajících se provozu pro rok 2014 (8) by výchozí hodnota stanovených jednotkových nákladů měla dosahovat 58,09 EUR v EUR2009. Cíl v oblasti efektivity nákladů by tedy měl stanovit snížení stanovených jednotkových nákladů ve druhém referenčním období o 3,3 % ročně. Výchozí hodnota 58,09 EUR v EUR2009 je vyšší než výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie stanovený na rok 2014 ve výši 53,92 EUR v EUR2009, protože předpokládaný objem letového provozu v roce 2014 je nižší než objem, se kterým se původně počítalo v rozhodnutí Komise 2011/121/EU (9).
(13)
Předpoklady týkající se letového provozu na druhé referenční období byly převzaty ze scénáře vývoje s nízkým letovým provozem v rámci nejnovější prognózy služby STATFOR zveřejněné 30. září 2013, která počítá s průměrným ročním nárůstem letového provozu o 1,2 %. Dlouhodobá prognóza do konce roku 2019 však s sebou nese určitý stupeň nejistoty. Z tohoto důvodu by měla Komise v souvislosti se zprávou Komise pro Výbor pro jednotné nebe uvedené v čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 tyto předpoklady týkající se letového provozu v roce 2016 přezkoumat s ohledem na nejnovější dostupné prognózy služby STATFOR. Na základě tohoto přezkumu může Komise v odůvodněných případech rozhodnout o revizi výkonnostních cílů na úrovni Evropské unii na kalendářní roky 2017 až 2019 v souladu s čl. 17 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení.
(14)
Stanovené referenční náklady pro druhé referenční období se podle prognózy budou snižovat v průměru o 2,1 % ročně.
(15)
Kromě výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie je nutné stanovit varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení může dojít ke spuštění varovných mechanismů uvedených v prováděcím nařízení (EU) č. 390/2013.
(16)
V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013 se místní cíle nemusí nutně rovnat výkonnostním cílům na úrovni Evropské unie. Měly by s těmito výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie být v souladu a odpovídajícím způsobem přispívat k jejich dosažení. Plán výkonnosti, který má být podle prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 vypracován na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, by měl tento požadavek souladu a odpovídajícího příspěvku k dosažení cílů odrážet.
(17)
Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, aby se usnadnilo vypracování plánů výkonnosti podle kapitoly II prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(18)
Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti
1. Na druhé referenční období jsou výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti stanoveny v odstavcích 2 a 3.
2. Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie týkající se efektivnosti řízení bezpečnosti uvedené v bodě 1.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jsou tyto cíle:
a)
vnitrostátní dozorové orgány dosáhnou nejpozději do 31. prosince 2019 alespoň úrovně C (10) u všech cílů řízení („bezpečnostní politika a cíle bezpečnosti“, „řízení bezpečnostních rizik“, „zajištění bezpečnosti“, „prosazování bezpečnosti“ a „kultura bezpečnosti“);
b)
nejpozději do 31. prosince 2019 dosáhnou poskytovatelé letových navigačních služeb alespoň úrovně D u cílů řízení „bezpečností politika a cíle bezpečnosti“, „řízení bezpečnostních rizik“, „zajištění bezpečnosti“ a „prosazování bezpečnosti“ a alespoň úrovně C u cíle řízení „kultura bezpečnosti“.
3. Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie pro uplatňování klasifikace závažnosti uvedené v bodu 1.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jsou tyto cíle:
a)
do 31. prosince 2017 a každý následující rok až do konce druhého referenčního období členské státy prostřednictvím vnitrostátních dozorových orgánů zajistí, aby byla shromážděna a oznámena agentuře EASA „celková závažnost ATM“ stanovená pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 % ročně oznámených porušení minim rozstupů a narušení dráhy v kategoriích A (vážné incidenty), B (velké incidenty) a C (významné incidenty) (11);
b)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 členské státy prostřednictvím vnitrostátních dozorových orgánů zajistí, aby byla shromážděna a oznámena agentuře EASA „celková závažnost ATM“ stanovená pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených událostí týkajících se ATM v kategoriích AA (úplná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), A (závažná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), B (částečná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM) a C (schopnost poskytovat bezpečné služby ATM, avšak v omezeném rozsahu);
c)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 oznámí poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům „základní závažnost ATM“ pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených porušení minim rozstupů a narušení dráhy v kategoriích A (vážné incidenty), B (velké incidenty) a C (významné incidenty);
d)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 oznámí poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům „základní závažnost ATM“ pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených událostí týkajících se ATM v kategoriích AA (úplná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), A (závažná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), B (částečná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM) a C (schopnost poskytovat bezpečné služby ATM, avšak v omezeném rozsahu).
Článek 2
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí
Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí jsou na druhé referenční období tyto cíle:
1)
průměrná horizontální efektivita traťových letů dosahuje alespoň 2,6 % v roce 2019 v rámci skutečné dráhy letu podle bodu 2.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013;
2)
průměrná horizontální efektivita traťových letů dosahuje alespoň 4,1 % v roce 2019 v rámci dráhy letu podle posledního podaného letového plánu podle bodu 2.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 3
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity na druhé referenční období odpovídají průměrnému zpoždění na trati z důvodu uspořádání toku letového provozu (ATFM) na let podle bodu 3.1 oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, které nepřesáhne 0,5 minuty na let za každý kalendářní rok.
Článek 4
Výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů na druhé referenční období odpovídají průměrným stanoveným jednotkovým nákladům na traťové navigační služby podle bodu 4.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 vyjádřeným v reálných hodnotách EUR2009 ve výši 56,64 EUR v roce 2015, 54,95 EUR v roce 2016, 52,98 EUR v roce 2017, 51,00 EUR v roce 2018 a 49,10 EUR v roce 2019.
Článek 5
Předpoklady
Toto rozhodnutí vychází z předpokladů uvedených v příloze.
Článek 6
Varovné prahové hodnoty
1) V případě, že se v daném kalendářním roce skutečný provoz zaznamenaný orgánem pro kontrolu výkonnosti odchýlí od předpokladů týkajících se provozu uvedených v příloze o více než 10 %, může být spuštěn varovný mechanismus na úrovni Evropské unie uvedený v čl. 19 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
2) V případě, že se v daném kalendářním roce skutečný provoz zaznamenaný orgánem pro kontrolu výkonnosti odchýlí od prognóz provozu stanovených v příslušném plánu výkonnosti uvedeném v kapitole III prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 o více než 10 %, může být spuštěn místní varovný mechanismus uvedený v čl. 19 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 11. března 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 11. marts)
noteikt gaisa satiksmes pārvaldības tīkla Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības otrajam pārskata periodam no 2015. līdz 2019. gadam
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/132/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punkta a) apakšpunktu,
tā kā:
(1)
Regula (EK) Nr. 549/2004 paredz izstrādāt aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla pakalpojumu darbības uzlabošanas sistēmu. Konkrēti, tā prasa Komisijai pieņemt Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus galvenajās darbības jomās, proti, drošība, vide, veiktspēja un izmaksu efektivitāte. Papildu noteikumi par šiem mērķiem ir izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013 (2).
(2)
Tagad būtu jānosaka Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi otrajam pārskata periodam, kas aptver 2015.-2019. kalendāro gadu.
(3)
2010. gada 29. jūlijā Komisija apstiprināja darbības izvērtēšanas iestādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 2. punktu un Komisijas Regulas (ES) Nr. 691/2010 (3) 3. pantu, lai tā sniegtu palīdzību darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, it īpaši - nosakot Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus.
(4)
Lai veicinātu Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķu pieņemšanu otrajam pārskata periodam, darbības izvērtēšanas iestāde ar Komisijas atbalstu apspriedās ar visām Regulas (EK) Nr. 549/2004 10. panta 3. punktā uzskaitītajām ieinteresētajām personām par pieeju, kas jāizmanto Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķu noteikšanā, procesiem, ar kuriem tos noteikt, un orientējošiem diapazoniem, kuros tiem būtu jāiekļaujas. Šī apspriešanās ar ieinteresētajām personām ilga no 2013. gada 25. janvāra līdz 2013. gada 3. jūlijam. Tika iesaistīta Nozares dialoga komiteja, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 98/500/EK (4), un visām Eiropas civilās aviācijas nozarē strādājošo pārstāvības struktūrām bija iespēja izteikt piezīmes.
(5)
Ņemot vērā apspriešanos ar ieinteresētajām personām, darbības izvērtēšanas iestāde ziņojumā, ko iesniedza Komisijai 2013. gada 27. septembrī, ierosināja Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus. Ziņojumā tika izklāstīti pieņēmumi, kas saistās ar ierosinātajiem mērķiem, un to pamatojums, kā arī aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju grupu vai funkcionālo gaisa telpas bloku sastāvs, kam ir līdzīgi darbības un ekonomiskie apstākļi.
(6)
Šajā lēmumā noteiktie Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi atbilst Regulai (EK) Nr. 549/2004 un Īstenošanas regulai (ES) Nr. 390/2013. Tie ir sagatavoti ar darbības izvērtēšanas iestādes palīdzību. Ir ņemtas vērā apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kā arī informācija, kas saņemta no tīkla pārvaldnieka, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 551/2004 (5) 6. pantu un Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 (6) 3. pantu, Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) un valstu uzraudzības iestādēm. Mērķi ir pamatoti ar informāciju, kas Komisijai un darbības izvērtēšanas iestādei bija pieejama līdz 2013. gada 17. decembrim.
(7)
Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķu pamatā ir dati par dalībvalstīm, Norvēģiju un Šveici.
(8)
Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi attiecībā uz galveno darbības jomu “drošība”, kas noteikta šajā lēmumā, ir sagatavoti sadarbībā ar EASA. Pieņemot attiecīgus atbilstības panākšanas līdzekļus un vadlīnijas saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 390/2013, EASA ir jāprecizē riska analīzes instrumenta (RAT) kategoriju definīcijas, lai nodrošinātu Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķu saskaņotu piemērošanu galvenajā darbības jomā “drošība”, it īpaši saistībā ar C kategorijas definīciju (spēja sniegt drošus, bet mazāk kvalitatīvus ATM pakalpojumus). Ar EASA konsultējās arī par Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem citās galvenajās darbības jomās, lai nodrošinātu to saskanību ar primārajiem drošības mērķiem.
(9)
Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi galvenajā darbības jomā “vide” ir jānosaka salīdzinājumā ar 2012. gadā sasniegto sākotnējo darbības līmeni, ko aprēķinājusi darbības izvērtēšanas iestāde, proti: 3,17 % - faktiskās trajektorijas vidējā horizontālā maršruta lidojuma efektivitātei, 5,15 % - pēdējā iesniegtā lidojuma plāna trajektorijas vidējā horizontālā maršruta lidojuma efektivitātei.
(10)
Par katru pārskata perioda gadu Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķim darbības jomā “veiktspēja”, ko izsaka kā vidējās maršruta gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) kavēšanos, būtu jāatbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas 2014. gada mērķim, ņemot vērā satiksmes prognozes par otro pārskata periodu.
(11)
Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte” par katru pārskata perioda gadu būtu jābūt reālā izteiksmē atbilstīgi 2009. gada vērtībām (EUR2009), lai būtu iespējams arī salīdzinājums ar darbības rezultātiem, kas sasniegti iepriekšējā pārskata periodā.
(12)
Paredzamais izmaksu efektivitātes uzlabojums otrajā pārskata periodā būtu jāmēra attiecībā pret 2014. gadam noteiktajām izmaksām 6242 miljoni euro (7) pēc EUR2009. Balstoties uz jaunākajiem satiksmes prognozes pieņēmumiem 2014. gadam (8), aprēķināto vienības izmaksu sākotnējai vērtībai būtu jābūt 58,09 euro pēc EUR2009. Tādējādi izmaksu efektivitātes mērķim būtu jārada aprēķināto vienības izmaksu samazinājums par 3,3 % gadā visā otrajā pārskata periodā. Sākotnējā vērtība 58,09 euro pēc EUR2009 ir augstāka nekā 2014. gadam noteiktais Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķis 53,92 euro pēc EUR2009, jo prognozētais satiksmes apjoms 2014. gadam ir zemāks, nekā sākotnēji uzskatīts Komisijas Lēmumā 2011/121/ES (9).
(13)
Satiksmes pieņēmumi attiecībā uz otro pārskata periodu ir ņemti no 2013. gada 30. septembrī publicētās STATFOR jaunākās prognozes pesimistiskā scenārija, kurā norādīts vidējais ikgadējais satiksmes plūsmas pieaugums par 1,2 %. Ilgtermiņa prognožu periodā līdz 2019. gada beigām tomēr ir zināma nenoteiktība. Tādēļ kopsakarā ar Komisijas ziņojumu Vienotās gaisa telpas komitejai, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 18. panta 4. punktā, Komisijai līdz 2016. gadam būtu jāpārskata šie pieņēmumi par satiksmes prognozēm, ņemot vērā jaunāko pieejamo STATFOR prognozi. Uz minētās pārskatīšanas pamata Komisija attiecīgā gadījumā var pieņemt lēmumu pārskatīt Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus 2017.-2019. kalendārajam gadam saskaņā ar minētās regulas 17. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
(14)
Standarta aprēķinātajām izmaksām otrajā pārskata periodā tiek prognozēts samazinājums vidēji par 2,1 % gadā.
(15)
Papildus Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem būtu jānosaka brīdinājuma robežvērtības, kuras pārsniedzot var aktivizēt brīdināšanas mehānismus, uz kuriem norādīts Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013.
(16)
Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 390/2013 vietējiem mērķiem nav obligāti jābūt vienādiem ar Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem. Tiem būtu jābūt saskanīgiem ar šiem Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un pienācīgi jāsekmē to sasniegšana. Darbības uzlabošanas plānam, kam saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 390/2013 ir jābūt sastādītam funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, būtu jāatspoguļo šī saskanība un jādod tajā pienācīgs ieguldījums.
(17)
Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, lai atvieglotu darbības uzlabošanas plānu sagatavošanu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 II nodaļu.
(18)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi galvenajā darbības jomā “drošība”
1. Otrajam pārskata periodam Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi galvenajā darbības jomā “drošība” ir tādi, kā noteikts 2. un 3. punktā.
2. Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi attiecībā uz drošības pārvaldības efektivitāti, uz ko norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 1. iedaļas 1.1. a) punktā, ir šādi:
a)
līdz 2019. gada 31. decembrim valstu uzraudzības iestādes sasniedz vismaz C līmeni (10) visos pārvaldības mērķos (“drošības politika un mērķi”, “drošības riska pārvaldība”, “drošības garantija”, “drošības veicināšana” un “drošības kultūra”);
b)
līdz 2019. gada 31. decembrim aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji sasniedz vismaz D līmeni pārvaldības mērķos “drošības politika un mērķi”, “drošības riska pārvaldība”, “drošības garantija” un “drošības veicināšana” un vismaz C līmeni pārvaldības mērķī “drošības kultūra”.
3. Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi attiecībā uz nopietnības klasifikācijas piemērošanu, uz ko norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 1. iedaļas 1.1. b) punktā, ir šādi:
a)
līdz 2017. gada 31. decembrim un pēc tam katru gadu līdz otrā pārskata perioda beigām dalībvalstis caur savām valsts uzraudzības iestādēm nodrošina, ka tiek vākti dati un paziņots EASA par “ATM vispārējo” nopietnību, ko nosaka ar riska analīzes instrumenta (RAT) metodiku, lai vismaz 80 % no katru gadu paziņotajiem distances pārkāpumiem un sadursmēm uz skrejceļa klasificētu kategorijās A (nopietni starpgadījumi), B (smagi starpgadījumi) un C (būtiski starpgadījumi) (11);
b)
līdz 2017. un 2019. gada 31. decembrim dalībvalstis caur savām valsts uzraudzības iestādēm nodrošina, ka tiek vākti dati un paziņots EASA par “ATM vispārējo” nopietnību, ko nosaka ar riska analīzes instrumenta (RAT) metodi, lai vismaz 80 % respektīvi 100 % no katru gadu ziņotajiem ar ATM saistītajiem atgadījumiem klasificētu kategorijās AA (pilnīga nespēja sniegt drošus ATM pakalpojumus), A (nopietna nespēja sniegt drošus ATM pakalpojumus), B (daļēja nespēja sniegt drošus ATM pakalpojumus) un C (spēja sniegt drošus, bet mazāk kvalitatīvus ATM pakalpojumus);
c)
līdz 2017. un 2019. gada 31. decembrim aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji paziņo valsts uzraudzības iestādēm par “ATM zemes” nopietnību, izmantojot riska analīzes instrumenta (RAT) metodiku, lai vismaz 80 % respektīvi 100 % no katru gadu ziņotajiem distances pārkāpumiem un sadursmēm uz skrejceļa klasificētu kategorijās A (nopietni starpgadījumi), B (būtiski starpgadījumi) un C (nozīmīgi starpgadījumi);
d)
līdz 2017. un 2019. gada 31. decembrim aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji paziņo savām valsts uzraudzības iestādēm par “ATM zemes” nopietnību, izmantojot riska analīzes instrumenta (RAT) metodi, lai vismaz 80 % respektīvi 100 % no katru gadu ziņotajiem ar ATM saistītajiem atgadījumiem klasificētu kategorijās AA (pilnīga nespēja sniegt drošus ATM pakalpojumus), A (nopietna nespēja sniegt drošus ATM pakalpojumus), B (daļēja nespēja sniegt drošus ATM pakalpojumus) un C (spēja sniegt drošus, bet mazāk kvalitatīvus ATM pakalpojumus).
2. pants
Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi galvenajā darbības jomā “vide”
Otrajam pārskata periodam Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi galvenajā darbības jomā “vide” ir šādi:
1)
faktiskās trajektorijas vidējā horizontālā maršruta lidojuma efektivitāte, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 1. iedaļas 2.1. a) punktā, - vismaz 2,6 % 2019. gadā;
2)
pēdējā iesniegtā lidojuma plāna trajektorijas vidējā horizontālā maršruta lidojuma efektivitāte, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 1. iedaļas 2.1. b) punktā, - vismaz 4,1 % 2019. gadā.
3. pants
Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi galvenajā darbības jomā “veiktspēja”
Otrajā pārskata periodā Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi darbības jomā “veiktspēja” katrā kalendārajā gadā ir maršruta gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) kavēšanās minūtes vidēji par katru lidojumu, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 1. iedaļas 3.1. punktā, - ne vairāk kā 0,5 minūtes vienā lidojumā.
4. pants
Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi galvenajā darbības jomā “izmaksu efektivitāte”
Otrajā pārskata periodā Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi darbības jomā “izmaksu efektivitāte” ir maršruta aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas vidējās Savienības mēroga aprēķinātās vienības izmaksas, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 I pielikuma 1. iedaļas 4.1. a) punktā, reālā izteiksmē pēc EUR2009: 56,64 euro - 2015. gadam, 54,95 euro - 2016. gadam, 52,98 euro - 2017. gadam, 51,00 euro - 2018. gadam, 49,10 euro - 2019. gadam.
5. pants
Pieņēmumi
Šā lēmuma pamatā ir pieņēmumi, kas izklāstīti pielikumā.
6. pants
Brīdinājuma robežvērtības
1. Ja faktiskais satiksmes apjoms, kas reģistrēts darbības izvērtēšanas iestādē, novirzās no pielikumā izklāstītajiem satiksmes prognozes pieņēmumiem vismaz par 10 % kalendārā gada laikā, var aktivizēt Savienības mēroga brīdināšanas mehānismu, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 19. panta 1. punktā.
2. Ja faktiskais satiksmes apjoms, kas reģistrēts darbības izvērtēšanas iestādē, novirzās no satiksmes prognozēm, kas izklāstītas attiecīgajā darbības uzlabošanas plānā, uz ko norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 III nodaļā, vismaz par 10 % kalendārā gada laikā, var aktivizēt vietējo brīdināšanas mehānismu, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 19. panta 2. punktā.
7. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 11. martā