PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. dubna 2013,
kterým se vymezují praktické postupy, jednotné formáty a metodika ve vztahu k registru rádiového spektra zavedenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra
(oznámeno pod číslem C(2013) 2235)
(Text s významem pro EHP)
(2013/195/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím č. 243/2012/EU byl zaveden registr stávajícího využívání rádiového spektra pro komerční i veřejné účely. K provedení tohoto registru se přijme prováděcí akt, kterým se na jedné straně stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi a na druhé straně metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky, na něž se vztahuje program politiky rádiového spektra, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra, zejména v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz (dále jen „příslušné rádiové spektrum“).
(2)
Registr by měl pomoci zjistit pásma rádiového spektra, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení efektivity stávajícího využití rádiového spektra, zejména pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik EU stanovených v programu politiky rádiového spektra, a to s cílem sladit technologické trendy a budoucí potřeby rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů v oblastech politiky Unie. K usnadnění analýzy různých typů využití rádiového spektra soukromými, tj. především komerčními, a veřejnými, tj. vládními, uživateli je třeba zlepšit úroveň podrobnosti zejména kvantitativních údajů týkajících se nabídky některých částí rádiového spektra či použití a poptávky po nich, neboť v současnosti se dostupné údaje výrazně liší jak v závislosti na tom, zda je rádiové spektrum využíváno pro soukromé, komerční nebo veřejné účely, tak napříč členskými státy.
(3)
Registr rádiového spektra by měl být vytvářen postupně, aby se snížila administrativní zátěž členských států, a zároveň je nutné stanovit priority v závislosti na typu využití, a to zaměřením nejprve na pásma určená v článku 6 rozhodnutí č. 243/2012/EU a pásma týkající se politik Unie určená v článku 8 uvedeného rozhodnutí. Účelem je zavést registr, který je průběžně vylepšován a který by díky postupnému zlepšování dostupnosti a analýzy údajů mohl pomoci dosáhnout účinné správy rádiového spektra ve všech pásmech důležitých pro politiky Unie. Mezi nejnaléhavější příspěvky registru by mělo patřit určení přinejmenším 1 200 MHz vhodného rádiového spektra pro bezdrátové širokopásmové služby, jak je stanoveno v čl. 3 písm. b) rozhodnutí č. 243/2012/EU, jakož i zvýšení efektivity a flexibility, mimo jiné případnou podporou kolektivního využívání a sdíleného využívání rádiového spektra, jak vyžaduje čl. 4 odst. 1 uvedeného rozhodnutí.
(4)
Členské státy by měly údaje poskytovat co nejjednotnějším způsobem, a to buď prostřednictvím informačního systému o kmitočtovém spektru Evropského komunikačního úřadu (EFIS), nebo přímo Komisi, například v případech, kdy je třeba údaje shromážděné od veřejných uživatelů a vnitrostátních orgánů zpracovat jako vyhrazené nebo důvěrné. V závislosti na daném typu využití a kmitočtovém pásmu se mohou konkrétní jednotné formáty shromažďování údajů podstatně lišit a údaje nemusí být v některých případech v konkrétním jednotném formátu dostupné. Nicméně v zájmu účinného poskytování dostupných údajů Komisi k analýze by členské státy měly údaje shromažďovat ve strojově čitelném formátu s cílem umožnit stejný formát elektronické výměny údajů s Komisí a EFIS.
(5)
Kromě poskytování příslušných dostupných údajů by členské státy měly spolupracovat s Komisí na zlepšení kvality a srovnatelnosti údajů tak, aby bylo dosaženo účinnosti registru vhodné pro konkrétní pásmo a nalezen srovnatelný formát údajů, aniž by byla dále zvyšována administrativní zátěž.
(6)
Další údaje by rovněž mohly být získány z veřejných konzultací a studií. Registr by mimo to mohl využívat údaje poskytnuté dobrovolně členskými státy a soukromými subjekty, které monitorují rádiové spektrum, trvale za účelem správy rádiového spektra na místní úrovni, křížové kontroly platnosti licenčních údajů, určení hustoty využívání v některých druzích režimů oprávnění, jako jsou bezlicenční pásma, a zhodnotit úroveň využití rádiového spektra napříč Unií, zejména u pásem, po nichž je vysoká poptávka.
(7)
S cílem minimalizovat administrativní zátěž a povinnosti členských států by metodika zvolená pro registr měla co nejvíce zohlednit údaje poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání spektra ve Společenství (2). K dalšímu doplnění registru by rovněž mohly být použity dodatečné informace shromážděné dobrovolnou cestou, jako jsou studie, včetně studií Evropské konference poštovních a telekomunikačních správ.
(8)
Určení kmitočtových pásem, která by mohla být využívána efektivněji a byla by vhodná k přerozdělení nebo sdílení rádiového spektra, vyžaduje podrobné znalosti skutečného využívání rádiového spektra, nejlépe doložené kvantitativními údaji. Toto určení by pomohlo nalézt řešení, jak vyhovět technologickým trendům, budoucím potřebám a poptávce po rádiovém spektru, které by byly určeny podle analýzy, jež má být provedena.
(9)
Proces týkající se registru by měl vést k průběžnému zlepšování efektivního využívání rádiového spektra k uspokojení neustále se vyvíjející poptávky ve vztahu k politikám Unie a s ohledem na technologický vývoj. Na tomto základě a v zájmu dosažení cílů stanovených v čl. 9 odst. 1 rozhodnutí č. 243/2012/EU by Komise podávala zprávy Evropskému parlamentu a Radě. K tomu by docházelo pravidelně v závislosti na době nezbytné k provedení analýzy v registru, jakož i na tempu vývoje využívání rádiového spektra.
(10)
Ačkoli transparentnost využívání rádiového spektra má pro registr zásadní význam, podléhá ochraně osobních údajů a soukromí, obchodního tajemství a státních tajemství podle práva EU. Mezi tato ustanovení patří čl. 346 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie, který umožňuje členským státům neposkytovat informace, jejichž zpřístupnění odporuje podstatným zájmům jejich bezpečnosti, článek 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (3), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (4), jakož i příloha jednacího řádu Komise, která upravuje zacházení s utajovanými skutečnostmi EU, včetně skutečností pocházejících z EU nebo získaných od členských států, třetích zemí nebo mezinárodních organizací (5).
(11)
V souladu s článkem 15 rozhodnutí č. 243/2012/EU by účinnost registru měla být čas od času přezkoumána, aby se zajistilo účinné provádění cílů uvedeného rozhodnutí a rovněž to, zda je nutné tyto cíle upravit. Členské státy by Komisi měly poskytovat příslušné informace.
(12)
Opatření stanovená v tomto rozhodnutí maximálně zohledňují stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra a jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíl
Toto rozhodnutí stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra v rozsahu 400 MHz a 6 GHz (dále jen „příslušné rádiové spektrum“) a jejich poskytování členskými státy Komisi a rovněž metodiku pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie podle článku 9 rozhodnutí č. 243/2012/EU o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra.
Článek 2
Shromažďování a poskytování údajů
V zájmu splnění cílů podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí č. 243/2012/EU členské státy v souladu s následujícím postupem shromažďují a v rámci elektronické výměny údajů s Komisí poskytují údaje, které mají k dispozici o právech k využívání a o skutečném využívání příslušného rádiového spektra:
1)
S cílem minimalizovat administrativní zátěž členské státy zajistí, aby Evropský komunikační úřad Komisi poskytl příslušné informace již shromážděné podle rozhodnutí 2007/344/ES.
2)
Kromě údajů podle odstavce 1 poskytnou členské státy Komisi údaje - jsou-li dostupné na vnitrostátní úrovni - ve strojově čitelném formátu zvoleném na vnitrostátní úrovni, včetně údajů o veřejném využívání rádiového spektra, které jsou nezbytné k tomu, aby Komise mohla provádět úkoly podle tohoto rozhodnutí a rozhodnutí č. 243/2012/EU.
3)
Členské státy spolupracují s Komisí v zájmu zvýšení množství údajů o využívání rádiového spektra, které jsou dostupné pro účely poskytování podle odstavce 2, zejména tím, že ve srovnatelném formátu napříč členskými státy poskytnou, pokud to nepovažují za nemožné z důvodu vnitrostátních okolností, kvantitativní údaje jako například počet vysílačů, dobu trvání využití a souřadnice nebo informace o umístění, které ukazují zeměpisný rozsah využívání rádiového spektra, jakož i používané technologie a podmínky sdílení. V zájmu snížení administrativní zátěže se údaje o pásmech důležitých pro provádění cílů stanovených rozhodnutím č. 243/2012/EU s ohledem na stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra shromáždí a poskytnou v souladu s tímto článkem jako první. Údaje o všech kmitočtových pásmech v příslušném rádiovém spektru shromažďují a poskytují členské státy v rámci postupného přístupu do 31. prosince 2015.
Článek 3
Určení budoucí poptávky po rádiovém spektru
1. S cílem napomoci zjištění budoucí poptávky po rádiovém spektru, jakož i konkrétních pásmech spektra, která by nejlépe vyhověla budoucím potřebám a poptávce po rádiovém spektru, a při maximálním zohlednění stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra analyzuje Komise veškeré údaje shromážděné podle článku 2 nebo jiným způsobem, jako jsou veřejné konzultace a studie, a zohlední:
-
technickou efektivitu stávajícího využívání,
-
ekonomickou efektivitu stávajícího využívání srovnáním možností, které jsou k dispozici pro jednotlivá pásma s cílem vyhovět budoucím potřebám,
-
socioekonomický dopad na stávající uživatele příslušných pásem a přilehlých pásem.
2. Analýza podle odstavce 1 se zaměřuje na určení technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie ve vztahu k aplikacím seskupeným podle podobných technických vlastností a funkcí v části I přílohy, jakož i na určení významných rozvíjejících se a potenciálních využití rádiového spektra. Tato analýza podle potřeby a možností obsahuje přinejmenším informace uvedené v části II přílohy. Komise pořádá pracovní setkání nebo veřejné konzultace, čímž zajistí transparentnost.
Článek 4
Zpráva Evropskému parlamentu a Radě
1. Komise do pravidelných zpráv podávaných podle čl. 9 odst. 4 rozhodnutí č. 243/2012/EU zahrne výsledky analýzy prováděné podle tohoto rozhodnutí a informace uvedené v části II přílohy.
2. V zájmu splnění cílů čl. 9 odst. 1 rozhodnutí č. 243/2012/EU a s ohledem na analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, jakož i analýzu údajů shromážděných podle článku 2 tohoto rozhodnutí může Komise do těchto zpráv zahrnout konkrétní možnosti, jak vyhovět určeným potřebám a maximalizovat efektivitu využívání rádiového spektra, při zohlednění nevýhod (včetně nákladů pro uživatele, výrobce a finanční rozpočet Unie na jedné straně a dotčených členských států na straně druhé) a přínosů, včetně analýzy celkových účinků těchto možností.
Článek 5
Důvěrnost a utajované skutečnosti
Členské státy a Komise zajistí ochranu informací, jež jsou považovány za důvěrné nebo utajované členským státem, mezinárodní institucí, Komisí nebo jakoukoli třetí stranou v souladu s právem EU a vnitrostátním právem, zejména:
-
obchodních důvěrných informací,
-
informací ve vztahu k ochraně soukromí a
-
informací ve vztahu k veřejné bezpečnosti a obraně.
Tím není dotčeno právo příslušných orgánů zveřejnit informace, je-li to na základě vnitrostátního práva povoleno a pokud je toto zveřejnění nezbytné pro účely plnění jejich povinností. Toto zveřejnění informací je přiměřené a zohlední oprávněný zájem dotčené strany na ochranu veškerých výše uvedených informací.
Článek 6
Přezkum
S cílem napomoci Komisi při podávání zpráv o fungování registru rádiového spektra poskytnou členské státy Komisi informace o uplatňování a účinnosti tohoto rozhodnutí.
Článek 7
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 23. dubna 2013.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 23. aprīlis),
ar ko nosaka praktiskus aspektus, vienotus formātus un metodiku attiecībā uz radiofrekvenču spektra uzskaiti, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu
(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 2235)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/195/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumu Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (1), un jo īpaši tā 9. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Ar Lēmumu Nr. 243/2012/ES ir izveidota spektra pašreizējo lietojumu uzskaite komerciāliem un publiskiem mērķiem. Minētās uzskaites īstenošanas nolūkā ir jāpieņem īstenošanas akts, lai, no vienas puses, izstrādātu praktiskos aspektus un vienotus formātus tādu datu par spektra pašreizējiem lietojumiem vākšanai un sniegšanai, ko dalībvalstis vāc un sniedz Komisijai, un, no otras puses, izstrādātu analīzes metodiku tehnoloģiju tendencēm, nākotnes vajadzībām un spektra pieprasījumam politikas jomās, uz ko attiecas radiofrekvenču spektra politikas programma (RSPP), lai apzinātu topošos un potenciālos spektra nozīmīgus lietojumus, jo īpaši frekvenču joslā no 400 MHz līdz 6 GHz (turpmāk “attiecīgais spektrs”).
(2)
Minētajai uzskaitei būtu jāpalīdz apzināt spektra joslas, kurās esošo spektra lietojumu efektivitāti varētu uzlabot, jo īpaši tās joslas, kas varētu būt piemērotas spektra sadalījuma pārskatīšanai un spektra koplietošanai, lai atbalstītu RSPP izklāstītās ES politikas jomas, pielāgotos tehnoloģiju tendencēm un vajadzībām pēc spektra nākotnē, pamatojoties arī uz patērētāju un operatoru pieprasījumu, Savienības politikas jomās. Lai palīdzētu analizēt dažādus spektra lietojumu veidus gan privāto lietotāju, t. i., lielākoties komerciālo, gan publisko lietotāju, t. i., lielākoties valsts iestāžu, būtu jāuzlabo detalizācijas līmenis, jo īpaši attiecībā uz pieejamiem kvantitatīviem datiem par piedāvājumu un pieprasījumu noteiktām spektra daļām vai lietojumiem, jo pieejamie dati šobrīd ievērojami atšķiras atkarībā no tā, vai attiecīgo spektru izmanto komerciāliem, privātiem vai publiskiem nolūkiem, un katrā dalībvalstī tie ir citādi.
(3)
Spektra uzskaite būtu jāveido progresīvi, lai mazinātu dalībvalstu administratīvo slogu, tomēr būtu jānosaka vairākas prioritātes atkarībā no lietojuma veida, visupirms koncentrējoties uz Lēmuma Nr. 243/2012/ES 6. pantā noteiktajām frekvenču joslām un tām frekvenču joslām, uz kurām attiecas minētā lēmuma 8. pantā noteiktās Savienības politikas jomas. Mērķis ir izveidot uzskaiti, ko pastāvīgi uzlabotu un kas palīdzētu panākt spektra efektīvu pārvaldību visās joslās, uz kurām attiecas Savienības politikas jomas, pakāpeniski uzlabojot datu pieejamību un analīzi. Kā daži no steidzamākajiem uzskaites ieguldījumiem būtu jānosaka vismaz 1 200 MHz piemērota spektra apzināšana bezvadu platjoslas pakalpojumiem, kā norādīts Lēmuma Nr. 243/2012/ES 3. panta b) punktā, kā arī efektivitātes un elastīguma palielināšana, vajadzības gadījumā arī sekmējot spektra kopīgu izmantošanu un koplietošanu, kā tiek aicināts minētā Lēmuma 4. panta 1. punktā.
(4)
Dalībvalstīm dati būtu jāsniedz pēc iespējas konsekventāk, izmantojot vai nu Eiropas Radiosakaru biroja Frekvenču informācijas sistēmu (EFIS), vai tiešā veidā tos iesniedzot Komisijai, piemēram, tādos gadījumos, kad no publiskajiem lietotājiem un valsts iestādēm savāktie dati paredzēti ierobežotai vai konfidenciālai lietošanai. Specifiski datu vākšanas vienotie formāti var ievērojami atšķirties atkarībā no lietojuma veida un attiecīgās frekvenču joslas, un atsevišķos gadījumos dati var nebūt pieejami specifiskā vienotajā formātā. Tomēr, lai nodrošinātu pieejamo datu efektīvu sniegšanu Komisijai analizēšanas nolūkiem, dalībvalstīm būtu jāsavāc dati mašīnlasāmā formātā, lai nodrošinātu, ka Komisija un EFIS apmainās ar vienāda formāta elektroniskajiem datiem.
(5)
Tāpat kā tās sniedz attiecīgos pieejamos datus, dalībvalstīm kopā ar Komisiju būtu jāsadarbojas, lai uzlabotu datu kvalitāti un salīdzināmību, lai veicinātu uzskaites efektivitāti, kas atbilstu konkrētajai specifiskajai joslai, un datiem nodrošinātu salīdzināmu formātu, neradot vēl lielāku administratīvo slogu.
(6)
Papildu datus varētu iegūt arī publiskās konsultācijās un pētījumu rezultātā. Turklāt uzskaitē varētu izmantot datus, kurus brīvprātīgi sniegušas dalībvalstis un privātpersonas, kas pastāvīgi uzrauga spektru, lai spektru pārvaldītu vietējā mērogā, veiktu licencēšanas datu derīguma vispārēju pārbaudi, noteiktu izmantošanas biežumu atsevišķos atļauju izsniegšanas shēmu veidos, piemēram, bezlicenču joslās, un novērtētu spektra izmantošanas intensitāti visā Savienībā, jo īpaši joslās, pēc kurām ir liels pieprasījums.
(7)
Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un dalībvalstu pienākumus, izvēlētajai uzskaites metodikai pēc iespējas būtu jāņem vērā dalībvalstu sniegtie dati saskaņā ar Komisijas 2007. gada 16. maija Lēmumu 2007/344/EK par harmonizētu informācijas pieejamību attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu Kopienā (2). Lai vēl vairāk aizpildītu uzskaiti, varētu arī izmantot papildu informāciju, kas iegūta, veicot brīvprātīgus pasākumus, piemēram, pētījumus, tajā skaitā, Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferences sniegto informāciju.
(8)
Tādu frekvenču joslu apzināšanai, kuras varētu izmantot efektīvāk un kuras būtu piemērotas spektra sadalījuma pārskatīšanai vai koplietošanai, nepieciešamas padziļinātas zināšanas par spektra pašreizējo izmantošanu, ko būtu vēlams pierādīt ar kvantitatīviem datiem. Tāda veida apzināšana palīdzētu rast risinājumus, lai apmierinātu tehnoloģiju tendences, nākotnes vajadzības un spektra pieprasījumu, ko apzinātu saskaņā ar veicamo analīzi.
(9)
Uzskaites procesa rezultātā spektra efektīvai izmantošanai būtu pastāvīgi jāuzlabojas, lai apmierinātu pastāvīgās attīstības prasības saistībā ar Savienības politikas jomām un ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību. Pamatojoties uz to un lai sasniegtu Lēmuma Nr. 243/2012/ES 9. panta 1. punktā izklāstītos mērķus, Komisija sniegtu ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Tas notiktu regulāri, atkarībā no laikposma, kas nepieciešams uzskaites analīzes veikšanai, kā arī no spektra izmantošanas attīstības ātruma.
(10)
Kaut arī spektra izmantošanas pārredzamība uzskaitei ir būtiska, saskaņā ar ES tiesībām tai piemēro personas datu un privātuma aizsardzību, uzņēmējdarbības konfidencialitātes un valsts noslēpuma statusu. Minētajos noteikumos ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību 346. panta 1. punkta a) apakšpunkts, ar ko dalībvalstīm ir atļauts nesniegt informāciju, kuras izpaušanu tās atzīst par būtisku savas drošības interešu apdraudējumu; Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmuma Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) 8. pants (3); Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentu publiskumu (4); kā arī Komisijas Reglamenta, ar ko pārvalda ES klasificētās informācijas apstrādi, tajā skaitā informāciju, kas sagatavota ES vai saņemta no dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, pielikums (5).
(11)
Saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 15. pantu uzskaites efektivitāte laiku pa laikam būtu jāpārskata, lai nodrošinātu, ka minētajā lēmumā uzskaitītie mērķi tiek īstenoti efektīvi, un pārbaudītu, vai tie ir jāpielāgo. Dalībvalstīm attiecīgā informācija būtu jādara zināma Komisijai.
(12)
Šajā lēmumā noteiktajos pasākumos īpaši ņemts vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas viedoklis un tiek ievērots Radiofrekvenču spektra komitejas atzinums,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Mērķis
Šis lēmums nosaka praktiskos aspektus un vienotus formātus datu vākšanai un sniegšanai Komisijai, ko par spektra no 400 MHz līdz 6 GHz (turpmāk - attiecīgais spektrs) pašreizējo izmantošanu veic dalībvalstis, un arī analīzes metodiku tehnoloģiju tendencēm, spektra nākotnes vajadzībām un pieprasījumam Savienības politikas jomās saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra politikas daudzgadu programmu, 9. pantu.
2. pants
Datu vākšana un sniegšana
Lai īstenotu Lēmuma Nr. 243/2012/ES 9. panta 1. punktā noteiktos mērķus, dalībvalstis vāc datus un nodrošina elektronisko datu apmaiņu ar Komisiju, kas tām pieejami par attiecīgā spektra lietošanas tiesībām un tā faktisko izmantošanu, saskaņā ar turpmākajiem noteikumiem.
1)
Dalībvalstis nodrošina, ka Eiropas Radiosakaru birojs attiecīgo informāciju, kas līdz šim ir savākta atbilstīgi Lēmumam 2007/344/EK, iesniedz Komisijai, lai samazinātu administratīvo slogu.
2)
Papildus 1. punktā norādītajiem datiem dalībvalstis Komisijai sniedz datus valsts izvēlētā mašīnlasāmā formātā, ja valsts mērogā tādi ir pieejami, tajā skaitā datus par spektra publisku izmantošanu, un kuri ir nepieciešami, lai Komisija pildītu savu pienākumu saskaņā ar šo lēmumu un Lēmumu Nr. 243/2012/ES.
3)
Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai palielinātu par spektra izmantošanu pieejamo datu apjomu atbilstīgi 2. punktam, jo īpaši sniedzot tādus kvantitatīvus datus (ja vien tās neuzskata, ka tas nav iespējams, ņemot vērā iekšzemes apstākļus) kā raidītāju skaitu, izmantošanas ilgumu un koordinātas vai informāciju par atrašanās vietu, kurā parādīts spektra izmantošanas ģeogrāfiskais aptvērums, kā arī izmantotās tehnoloģijas un koplietošanas nosacījumi, un tam visam jābūt visās dalībvalstīs salīdzināmā formātā. Lai samazinātu administratīvo slogu, datus par tām joslām, uz kurām attiecas Lēmumā Nr. 243/2012/ES izklāstīto mērķu īstenošana, ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas atzinumu, vāc un iesniedz saskaņā ar šo pantu vispirms. Datus par visām attiecīgā spektra frekvenču joslām dalībvalstis vāc pakāpeniski un iesniedz līdz 2015. gada 31. decembrim.
3. pants
Spektra nākotnes pieprasījuma apzināšana
1. Lai palīdzētu apzināt spektra nākotnes pieprasījumu, kā arī specifiskas spektra joslas, kuras vislabāk varētu apmierināt nākotnes vajadzības un spektra pieprasījumu, tajā pašā laikā īpaši ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas atzinumu, Komisija analizē visus saskaņā ar 2. pantu vai citā veidā, piemēram, publiskās konsultācijās un pētījumos, savāktos datus, ņemot vērā:
-
pašreizējās izmantošanas tehnisko efektivitāti,
-
pašreizējās izmantošanas ekonomisko efektivitāti salīdzinājumā ar iespējām un variantiem, kas iespējami atsevišķās joslās nākotnes vajadzību apmierināšanai,
-
sociālekonomisko ietekmi uz pašreizējiem attiecīgo joslu un blakusjoslu lietotājiem.
2. Šā panta 1. punktā norādītās analīzes mērķis ir apzināt tehnoloģiju tendences, nākotnes vajadzības un spektra pieprasījumu Savienības politikas jomās attiecībā uz lietojumiem, kas pielikuma I daļā sagrupēti pēc līdzīgiem tehniskiem raksturojumiem un funkcionalitātes, un arī apzināt nozīmīgus topošos un potenciālos spektra lietojumus. Minētajā analīzē, ja tas ir nepieciešams un iespējams, ietver vismaz pielikuma II daļā uzskaitīto informāciju. Komisija nodrošina pārredzamību, rīkojot seminārus vai publiskas konsultācijas.
4. pants
Ziņošana Eiropas Parlamentam un Padomei
1. Komisija saskaņā ar šo Lēmumu veiktās analīzes rezultātus un pielikuma II daļā uzskaitīto informāciju ietver regulārajos ziņojumos, kurus iesniedz saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 9. panta 4. punktu.
2. Lai sasniegtu Lēmuma Nr. 243/2012/ES 9. panta 1. punktā norādītos mērķus un ņemot vērā tehnoloģiju tendenču, nākotnes vajadzību un spektra pieprasījuma analīzi kopā ar to datu analīzi, kas savākti saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu, Komisija minētajos ziņojumos var ietvert iespējamus specifiskus risinājumus apzināto vajadzību apmierināšanai un spektra izmantošanas efektivitātes maksimālai palielināšanai, ņemot vērā trūkumus (tajā skaitā, no vienas puses, lietotāju, ražotāju un Savienības finanšu budžeta izmaksas un, no otras puses, attiecīgo dalībvalstu izmaksas) un ieguvumus, tajā skaitā minēto risinājumu vispārējās ietekmes analīzi.
5. pants
Konfidencialitāte un klasificētā informācija
Dalībvalstis un Komisija nodrošina tādas informācijas aizsardzību, ko kāda dalībvalsts, starptautiska iestāde, Komisija vai jebkura trešā puse saskaņā ar ES un valsts tiesību aktiem uzskata par konfidenciālu vai klasificētu, jo īpaši šādu informāciju:
-
konfidenciālu komerciālo informāciju,
-
informāciju saistībā ar privātuma aizsardzību un
-
informāciju saistībā ar valsts drošību un aizsardzību.
Tas neskar attiecīgo iestāžu tiesības izpaust informāciju gadījumos, kad to atļauj valsts likums un šī informācijas izpaušana ir būtiska tās pienākumu izpildei. Tāda informācijas izpaušana ir samērīga, un ņem vērā attiecīgās puses likumīgās intereses saistībā ar jebkādas iepriekšminētās informācijas aizsardzību.
6. pants
Pārskatīšana
Lai palīdzētu Komisijai ziņot par radiofrekvenču spektra uzskaites norisi, dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par šā lēmuma piemērošanu un efektivitāti.
7. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2013. gada 23. aprīlī