PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 447/2014
ze dne 2. května 2014
o zvláštních prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II) (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (2) stanoví pravidla a postupy pro provádění pomoci, která jsou pro všech devět nástrojů vnější činnosti společná. Pro řešení zvláštních situací, zejména v oblasti nepřímého řízení, programů přeshraniční spolupráce financovaných v rámci oblasti politiky „regionální a územní spolupráce“ a programů rozvoje venkova financovaných z oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“, by měla být stanovena doplňková zvláštní pravidla.
(2)
Aby bylo zajištěno, že se předvstupní pomoc bude u všech příjemců uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 (dále jen „příjemci NPP II“) provádět stejným způsobem a že budou dodrženy zásady řádného finančního řízení, měli by Komise a příjemci NPP II uzavřít ujednání ve formě rámcových a odvětvových dohod, v nichž se stanoví zásady jejich spolupráce podle tohoto nařízení.
(3)
Komise by měla příjemce NPP II podporovat v jejich snaze rozvíjet kapacity v oblasti správy finančních prostředků Unie podle zásad a pravidel stanovených v právních předpisech Unie. Za tímto účelem by případně Komise měla úkoly související s plněním rozpočtu svěřit příjemcům NPP II.
(4)
Odpovědnost za programování a provádění pomoci z NPP II by měli mít v prvé řadě příjemci NPP II, kteří by měli zřídit požadované struktury a orgány a předložit Komisi žádost, aby jim byly úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny.
(5)
Proto je třeba v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (3) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (4) stanovit zvláštní pravidla pro svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu příjemcům NPP II.
(6)
Podmínky, které musí přistupující země splňovat, jsou nezbytné pro zajištění celkové kvality řízení veřejných financí.
(7)
Je třeba vymezit zvláštní pravidla pro stanovení finančních oprav a postupy, které se vůči příjemcům NPP II použijí při provádění pomoci Unie v rámci nepřímého řízení.
(8)
Aby byla zajištěna účinnost, účelnost, soudržnost a koordinace provádění předvstupní finanční pomoci Unie podle nařízení (EU) č. 231/2014 (dále jen „pomoc z NPP II“), mělo by být nařízení (EU) č. 236/2014 doplněno podrobnými pravidly pro monitorování a hodnocení.
(9)
Za účelem dalšího podrobného vymezení požadavků na podávání zpráv, které musí příjemci NPP II splňovat, jsou zapotřebí zvláštní pravidla pro podávání zpráv.
(10)
Měla by být stanovena zvláštní pravidla týkající se transparentnosti a zviditelnění pomoci z NPP II s cílem účinně plnit požadavky vyplývající z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (5), nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
(11)
Pomoci z NPP II by se mělo využívat mimo jiné na podporu přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II, jakož i mezi příjemci NPP II a členskými státy nebo zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Úlohy a povinnosti zúčastněných aktérů je třeba specifikovat s ohledem na různé situace, zejména pokud jde o přeshraniční spolupráci mezi příjemci NPP II a členskými státy.
(12)
Pomoc z NPP II v rámci programů rozvoje venkova v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“ by měla podporovat postupné sladění s acquis v oblasti společné zemědělské politiky. Zvláštní pravidla jsou nutná pro financování operací podobného charakteru, jako jsou operace v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, prostřednictvím systémů řízení a kontroly, které se podobají odpovídajícím strukturám s podobnými funkcemi v členských státech.
(13)
S cílem zajistit včasné programování a provádění programů financovaných z NPP II 2014 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost třetím dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro NPP II,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ POMOCI Z NPP
KAPITOLA I
Předmět a definice
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla, která zavádí jednotné podmínky pro provádění nařízení (EU) č. 231/2014 a prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 236/2014, pokud jde o metody provádění, finanční řízení, monitorování, hodnocení a podávání zpráv, transparentnost a zviditelnění pomoci z NPP II, jakož i zvláštní pravidla pro přeshraniční spolupráci v oblasti politiky „regionální a územní spolupráce“ a pomoc v rámci programů rozvoje venkova v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„příjemcem NPP II“ jeden z příjemců uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014;
b)
„programem“ akční program, individuální, zvláštní nebo podpůrná opatření v souladu s články 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014;
c)
„rámcovou dohodou“ ujednání uzavřené mezi Komisí a příjemcem NPP II, které se vztahuje na všechny oblasti politiky NPP II a které stanoví zásady finanční spolupráce mezi příjemcem NPP II a Komisí podle tohoto nařízení;
d)
„odvětvovou dohodou“ ujednání uzavřené mezi Komisí a příjemcem NPP II, které se vztahuje na určité oblasti politiky nebo určitý program NPP II a stanoví pravidla a postupy, které je třeba dodržovat a které nejsou obsaženy v rámcové dohodě nebo v dohodách o financování;
e)
„oblastí (oblastmi) politiky“ hlavní oblasti spolupráce, na které se podle čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) č. 231/2014 zaměřují opatření financovaná z NPP II;
f)
„orgány“ veřejné subjekty nebo orgány příjemce NPP II nebo členského státu na celostátní, regionální nebo místní úrovni;
g)
„velkým projektem“ projekt skládající se z řady prací, činností nebo služeb, které jsou samy o sobě určeny ke splnění jasného a nedělitelného úkolu přesné hospodářské nebo technické povahy s jasně určenými cíli a u nichž celkové náklady přesahují náklady specifikované v rámcové dohodě;
h)
„zúčastněnými zeměmi“ samotní příjemci NPP II nebo příjemci NPP II spolu s členským(i) státem (státy) nebo zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství, jež se účastní víceletého programu přeshraniční spolupráce společně připraveného zúčastněnými zeměmi;
i)
„dohodou o financování“ roční nebo víceletá dohoda uzavřená mezi Komisí a příjemcem NPP II za účelem provádění finanční pomoci Unie prostřednictvím akce spadající do působnosti tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Obecný rámec pro provádění pomoci z NPP II
Článek 3
Zásady financování z prostředků Unie
1. Pomoc z NPP II podporuje reformní úsilí příjemců NPP II, jak je uvedeno v článku 1 nařízení (EU) č. 231/2014. K financování zvláštních programů a samostatných akcí může být vyžadován finanční příspěvek jak od příjemce NPP II, tak od Unie.
2. Položka výdajů financovaná podle nařízení (EU) č. 231/2014 nesmí být financována z jiných prostředků v rámci rozpočtu Unie.
Článek 4
Zásada vlastní odpovědnosti
1. Odpovědnost za programování a provádění pomoci z NPP II má v prvé řadě příjemce NPP II.
2. Příjemce NPP II jmenuje národního koordinátora NPP, jenž je hlavním partnerem Komise v celém procesu poskytování pomoci z NPP: při strategickém plánování, koordinaci programování, monitorování provádění, hodnocení a podávání zpráv.
Národní koordinátor NPP:
a)
zajišťuje koordinaci v rámci správy příjemce NPP II a s ostatními dárci, jakož i úzké spojení mezi využitím pomoci z NPP II a obecným procesem přistoupení;
b)
koordinuje účast příjemců NPP II v příslušných programech územní spolupráce, zejména v programech přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. a) až c) a případně v programech nadnárodní nebo meziregionální spolupráce zavedených a prováděných podle nařízení (EU) č. 1299/2013. V případě potřeby může tímto úkolem koordinace pověřit koordinátora pro územní spolupráci nebo provozní strukturu;
c)
zajišťuje, aby byly cíle stanovené v akcích nebo programech navržených příjemci NPP II v souladu s cíli uvedenými ve strategickém dokumentu země a zohledňovaly příslušné makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti;
d)
usiluje o to, aby správa příjemce NPP II učinila veškeré kroky nezbytné k usnadnění provádění souvisejících programů.
Národním koordinátorem NPP je vysoce postavený zástupce vlády nebo státní správy příjemce NPP II s odpovídající pravomocí.
3. Komise a příjemci NPP II zahájí dialog o řízení veřejných financí, aby vytvořili pevnější základ pro řízení předvstupní pomoci a národních fondů. Za tímto účelem Komise posoudí, do jaké míry správa příjemce NPP II dodržuje zásady otevřeného a řádného systému řízení veřejných financí. Pokud správa tyto požadavky splňuje jen částečně, příjemce NPP II a odpovědná schvalující osoba se dohodnou, jaká opatření je třeba přijmout k řešení zjištěných nedostatků.
Článek 5
Rámcové a odvětvové dohody
1. Komise a příjemce NPP II uzavřou rámcovou dohodu, v níž pro pomoc z NPP stanoví zvláštní ujednání pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a audit, na jejichž základě se příjemce NPP II zaváže k provedení příslušných požadavků regulačního rámce Unie do svého právního řádu. Rámcovou dohodu mohou doplňovat odvětvové dohody, v nichž se stanoví zvláštní ustanovení pro řízení a provádění pomoci z NPP II ve specifických oblastech politiky nebo specifických programech.
2. Pomoc z NPP II může být příjemci NPP II poskytnuta až poté, co rámcová dohoda uvedená v odstavci 1 vstoupila v platnost. Pokud se uzavírají odvětvové dohody, poskytuje se pomoc z NPP II pro příslušnou oblast politiky nebo příslušný program po vstupu jak rámcové dohody, tak příslušné odvětvové dohody v platnost.
3. Rámcová dohoda se vztahuje na všechny dohody o financování uvedené v článku 6. Případné odvětvové dohody se vztahují rovněž na všechny dohody o financování uzavřené v souvislosti s oblastí politiky nebo programem, na které se odvětvová dohoda vztahuje.
4. Rámcová dohoda a případně odvětvové dohody stanoví zejména podrobná ustanovení týkající se:
a)
struktur a orgánů potřebných pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a audit pomoci z NPP II, jakož i jejich úkoly a povinnosti;
b)
podmínek a požadavků na kontrolu při:
i)
zřizování požadovaných struktur a orgánů příjemcem NPP II, které jsou potřebné k tomu, aby mohl být v souvislosti s pomocí z NPP II pověřen úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu,
ii)
monitorování, pozastavení nebo ukončení svěřených úkolů souvisejících s plněním rozpočtu;
c)
programování a provádění pomoci z NPP II a zejména ustanovení o intenzitě podpory, výši příspěvku Unie a způsobilosti;
d)
zadávání veřejných zakázek, udělování grantů a jiných zadávacích řízení podle čl. 1 odst. 2 a článků 8 a 10 nařízení (EU) č. 236/2014;
e)
pravidel týkajících se daní, cel a jiných poplatků podle článku 5 nařízení (EU) č. 236/2014;
f)
požadavků na platby, kontrolu a schvalování účetních závěrek a postupy pro uložení finančních oprav a zrušení závazků v případě nevyužitých finančních prostředků;
g)
ochrany finančních zájmů Unie, jak je uvedeno v článku 7 nařízení (EU) č. 236/2014, a ustanovení o oznamování podvodů a jiných nesrovnalostí;
h)
požadavků ohledně transparentnosti, zviditelnění, informací a zveřejňování.
Článek 6
Rozhodnutí o financování a dohody o financování
1. Rozhodnutí Komise, kterými se přijímají programy, splňují požadavky potřebné k rozhodnutím o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článku 94 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Pokud se na základě těchto rozhodnutí přijímají víceleté akční programy s rozdělenými závazky pro oblasti politiky uvedené v čl. 3 písm. a) až c) nařízení (EU) č. 231/2014, programy případně obsahují orientační seznam velkých projektů. Komise přijme rozhodnutí o schválení finančního příspěvku na vybraný velký projekt.
3. V dohodách o financování se stanoví mimo jiné podmínky, za jakých je pomoc z NPP II řízena, včetně možných způsobů provádění, intenzity podpory, lhůt pro provedení, jakož i pravidel pro způsobilost výdajů. Pokud se programy přijímají v rámci nepřímého řízení ze strany příjemce NPP II, obsahuje dohoda o financování ustanovení požadovaná podle článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
4. Dohody o financování programů přeshraniční spolupráce podle hlavy VI kapitoly II mohou být podepsány rovněž členským státem, v němž má sídlo řídicí orgán příslušného programu. U programů přeshraniční spolupráce mohou podle hlavy VI kapitoly III všechny země účastnící se určitého programu podepsat jedinou dohodu o financování.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ ZE STRANY PŘÍJEMCŮ NPP II
KAPITOLA I
Systémy řízení a kontroly
Článek 7
Struktury a orgány
1. Příjemce NPP II zřídí následující struktury a orgány potřebné pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a interní audit pomoci z NPP II:
a)
národní koordinátor NPP;
b)
vnitrostátní schvalující osoba;
c)
provozní struktury.
2. Vnitrostátní schvalující osoba zřídí řídicí strukturu sestávající z národního fondu a podpůrného úřadu pro vnitrostátní schvalující osobu.
3. Příjemce NPP II určí auditní orgán.
4. Příjemce NPP II zajistí vhodné rozdělení funkcí mezi struktury a orgány uvedené v odstavcích 1 až 3.
Článek 8
Úkoly a povinnosti národního koordinátora NPP
Kromě úkolů uvedených v čl. 4 odst. 2 přijímá národní koordinátor NPP opatření, aby byly cíle stanovené v akcích nebo programech, u kterých byly úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny, během provádění pomoci z NPP II řádně plněny.
Článek 9
Úkoly a povinnosti vnitrostátní schvalující osoby
1. Vnitrostátní schvalující osoba nese celkovou odpovědnost za finanční řízení pomoci z NPP II u příjemce NPP II a odpovídá za zajišťování zákonnosti a řádnosti výdajů.
2. Vnitrostátní schvalující osobou je vysoce postavený zástupce vlády nebo státní správy příjemce NPP II s odpovídající pravomocí.
3. Vnitrostátní schvalující osoba je zejména odpovědná za:
a)
vedení účtů a finanční operace NPP II;
b)
účinné fungování systémů vnitřní kontroly při provádění pomoci z NPP II;
c)
zavádění účinných a přiměřených opatření proti podvodům při zohlednění zjištěných rizik;
d)
zahájení postupu podle článku 14.
4. Vnitrostátní schvalující osoba přijímá opatření v souvislosti se zprávami auditního orgánu uvedenými v článku 12 a předkládá Komisi výroční prohlášení řídicího subjektu. Výroční prohlášení řídicího subjektu se vypracovává pro každý program v podobě stanovené v rámcové dohodě a opírá se o dohled nad systémy vnitřní kontroly skutečně prováděný vnitrostátní schvalující osobou během celého rozpočtového roku.
Ke konci provádění programu předloží vnitrostátní schvalující osoba závěrečný výkaz výdajů.
Článek 10
Úkoly a povinnosti provozních struktur
1. Provozní struktury zřizuje příjemce NPP II za účelem provádění a řízení pomoci z NPP II.
2. Provozní struktura odpovídá za provádění, informace a zviditelnění, monitorování programů, podávání zpráv o těchto programech a v případě potřeby za jejich hodnocení v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování legality a správnosti výdajů, které vznikly při provádění programů, za něž odpovídá.
Článek 11
Úkoly a povinnosti řídicí struktury
1. Národní fond je v rámci ministerstva příjemce NPP II s centrální rozpočtovou pravomocí. Podporuje vnitrostátní schvalující osobu při plnění jejích úkolů, a to zejména úkolů uvedených v čl. 9 odst. 3 písm. a).
2. Podpůrný úřad vnitrostátní schvalující osoby podporuje vnitrostátní schvalující osobu při plnění jejích úkolů, a zejména úkolů uvedených v čl. 9 odst. 3 písm. b).
Článek 12
Úkoly a povinnosti auditního orgánu
1. V souladu s čl. 60 odst. 2 prvním pododstavcem písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 podléhají struktury a orgány uvedené v čl. 7 odst. 1 zřízené příjemcem NPP II a řídicí struktury uvedené v čl. 7 odst. 2 zřízené vnitrostátní schvalující osobou nezávislému externímu auditu prováděnému auditním orgánem podle čl. 7 odst. 3, který je na výše uvedených strukturách a orgánech nezávislý. Příjemce NPP II zajistí, aby vedoucí auditního orgánu měl řádné schopnosti, znalosti a zkušenosti v oblasti auditu.
2. Auditní orgán provádí audity systému (systémů) řízení a kontroly, akcí, transakcí a ročních účetních závěrek v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy a na základě strategie auditu připravené na období tří let. Strategie auditu se každoročně aktualizuje.
3. Auditní orgán vypracuje výroční zprávu o auditorské činnosti a výroční výrok auditora vyjádřený v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
4. Ke konci provádění programu auditní orgán vypracuje závěrečnou zprávu o auditorské činnosti a předloží výrok auditora k závěrečnému výkazu výdajů.
KAPITOLA II
Zvláštní ustanovení týkající se svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu
Článek 13
Podmínky pro svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu příjemci NPP II
1. Komise svěřuje úkoly související s plněním rozpočtu příjemci NPP II uzavřením dohody o financování v souladu s ustanoveními čl. 60 odst. 1 a 2, článku 61 a čl. 184 odst. 2 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Příjemce NPP II zaručí úroveň ochrany finančních zájmů Unie rovnocennou úrovni ochrany vyžadované podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a zřídí nezbytné struktury pro zajištění účinného fungování systémů vnitřní kontroly.
3. Účinný systém vnitřní kontroly vytvářejí systémy řízení, kontroly, dohledu a auditu zřízené u příjemce NPP II a tento systém zahrnuje alespoň těchto pět oblastí:
a)
kontrolní prostředí;
b)
řízení rizik;
c)
kontrolní činnosti;
d)
poskytování informací a komunikace;
e)
monitorování.
Článek 14
Svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu
1. Vnitrostátní schvalující osoba předkládá jménem příjemce NPP II Komisi žádost o svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu v souladu s článkem 13.
2. Před předložením žádosti uvedené v odstavci 1 vnitrostátní schvalující osoba zajistí, aby řídicí struktura a příslušná provozní struktura (příslušné provozní struktury) splňovaly požadavky podle čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a), b) a d) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a čl. 13 odst. 3 tohoto nařízení.
3. Dříve než Komise svěří úkoly související s plněním rozpočtu v rámci pomoci z NPP II, přezkoumá žádost uvedenou v odstavci 1 a struktury a orgány zřízené podle článku 7 a za účelem hodnocení ex ante podle čl. 61 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 získá doklady o splnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) až d) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v čl. 13 odst. 3 tohoto nařízení.
Při svěřování úkolů souvisejících s plněním rozpočtu v rámci pomoci z NPP II se Komise může opírat o hodnocení ex ante provedené v souvislosti s dřívější dohodou o financování s příjemcem NPP II nebo o hodnocení ex ante provedené v souvislosti se svěřením řídicích pravomocí, o němž bylo rozhodnuto podle nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (7). Komise požaduje dodatečné doklady, pokud v těchto hodnoceních nejsou zachyceny všechny požadavky.
4. Vnitrostátní schvalující osoba monitoruje, zda řídicí struktura a provozní struktura (struktury) průběžně plní požadavky uvedené v odstavci 2. V případě neplnění těchto požadavků vnitrostátní schvalující osoba neprodleně informuje Komisi a přijme veškerá vhodná ochranná opatření týkající se provedených plateb nebo podepsaných smluv.
5. Komise monitoruje dodržování souladu s čl. 60 odst. 2 a 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012; není-li plnění požadavků zajištěno, může kdykoli přijmout vhodná nápravná opatření, včetně pozastavení nebo ukončení částí dohody o financování.
HLAVA III
FINANČNÍ ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Finanční příspěvek Unie
Článek 15
Způsobilost výdajů
1. Před uzavřením příslušné dohody o financování podle článku 13 nejsou podepsané smlouvy a jejich dodatky, vzniklé výdaje a platby provedené příjemcem NPP II způsobilé pro financování podle nařízení (EU) č. 231/2014.
2. V rámci nařízení (EU) č. 231/2014 nejsou způsobilé pro financování tyto výdaje:
a)
nákup pozemků a stávajících budov, kromě případů, kdy je tento nákup v rozhodnutí o financování řádně odůvodněn povahou operace;
b)
další výdaje uvedené v odvětvových dohodách nebo dohodách o financování.
KAPITOLA II
Pravidla týkající se nepřímého řízení ze strany příjemce NPP II
Článek 16
Oznamování podezření z podvodů a jiných nesrovnalostí
Příjemce NPP II neprodleně oznámí Komisi podezření z podvodů nebo jiné nesrovnalosti, které se staly předmětem prvotního odhalení ve správním nebo soudním řízení, a průběžně ji informuje o vývoji správních a právních řízení. Oznámení se podávají elektronicky pomocí modulu, který k tomuto účelu poskytla Komise.
Článek 17
Finanční opravy
1. Aby bylo zajištěno využívání finančních prostředků z NPP II v souladu s platnými pravidly, uplatňuje Komise mechanismy finančních oprav.
2. Finanční oprava může být provedena na základě:
a)
zjištění určité chyby, nesrovnalosti nebo podvodu;
b)
zjištění nedostatku v řídicích a kontrolních systémech příjemce NPP II.
3. Komise uplatňuje finanční opravy na základě zjištění neoprávněně vydaných částek a na základě finančního dopadu na rozpočet. Pokud tyto částky nelze zjistit přesně, aby mohly být provedeny jednotlivé opravy, může Komise použít paušální opravy nebo opravy na základě extrapolace závěrů.
4. Finanční opravy se případně provedou kompenzací.
5. Při rozhodování o výši opravy Komise zohlední povahu a závažnost určité chyby nebo nesrovnalosti a/nebo rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
HLAVA IV
MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV
KAPITOLA I
Monitorování
Článek 18
Monitorovací výbor NPP
1. Komise a příjemce NPP II zřídí nejpozději do šesti měsíců po vstupu první dohody o financování v platnost monitorovací výbor NPP.
2. Monitorovací výbor NPP zkoumá celkovou účinnost, účelnost, kvalitu, soudržnost, koordinaci a řádnost provádění všech opatření, pokud jde o plnění jejich cílů. Za tímto účelem případně vychází z informací poskytnutých odvětvovými monitorovacími výbory. Kdykoli je třeba, může doporučit nápravná opatření.
3. Monitorovací výbor NPP se skládá ze zástupců Komise, národního koordinátora NPP a dalších příslušných vnitrostátních orgánů a subjektů příjemce NPP II a případně mezinárodních organizací, včetně mezinárodních finančních institucí a dalších zúčastněných stran, jako je občanská společnost a soukromý sektor.
4. Zasedání monitorovacího výboru NPP společně řídí zástupce Komise a národní koordinátor NPP.
5. Monitorovací výbor NPP přijme svůj jednací řád.
6. Monitorovací výbor NPP se schází nejméně jednou ročně. Z iniciativy Komise nebo příjemce NPP II mohou být svolána ad hoc zasedání, zejména na tematickém základě.
Článek 19
Odvětvové monitorovací výbory
1. V rámci nepřímého řízení ze strany příjemců NPP II zřídí příjemci NPP II nejpozději do šesti měsíců po vstupu první dohody o financování v platnost podle oblasti politiky nebo podle programu odvětvové monitorovací výbory, které se vztahují k příslušné oblasti politiky nebo příslušnému programu. Pokud je to vhodné, mohou být odvětvové monitorovací výbory zřizovány ad hoc v rámci jiných metod provádění.
2. Každý odvětvový monitorovací výbor zkoumá účinnost, účelnost, kvalitu, soudržnost, koordinaci a řádnost provádění opatření v dané oblasti politiky nebo programu a jejich soulad s příslušnými odvětvovými strategiemi. Měří pokrok v souvislosti s dosahováním cílů opatření a jejich očekávaných výstupů, výsledků a dopadu pomocí ukazatelů ve vztahu k výchozí situaci, jakož i pokroku v souvislosti s finančním plněním. Odvětvový monitorovací výbor podává monitorovacímu výboru NPP zprávy a může navrhovat nápravná opatření, aby se zajistilo dosahování cílů opatření a zvýšila účinnost, účelnost, dopad a udržitelnost poskytované pomoci.
3. V odvětvovém monitorovacím výboru jsou zastoupeny příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, další zúčastněné strany, jako jsou hospodářští, sociální a environmentální partneři a případně mezinárodní organizace, včetně mezinárodních finančních institucí a občanské společnosti. Práce výboru se účastní i Komise. Zasedáním odvětvového monitorovacího výboru předsedá vyšší zástupce příjemce NPP II. V závislosti na oblasti politiky nebo programu může Komise zasedáním výboru spolupředsedat.
4. Každý odvětvový monitorovací výbor přijme svůj jednací řád.
5. Odvětvový monitorovací výbor zasedá alespoň dvakrát ročně. Svolávána mohou být rovněž ad hoc zasedání.
Článek 20
Další monitorovací činnosti
V případě potřeby mohou být zřízeny další platformy pro monitorování. O jejich činnostech je informován monitorovací výbor NPP.
KAPITOLA II
Hodnocení
Článek 21
Zásady
1. Podle čl. 30 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 podléhá pomoc z NPP II hodnocením, jejichž cílem je zlepšení jejího významu, její soudržnosti, kvality, účinnosti, účelnosti, přidané hodnoty Unie, ucelenosti a synergie s příslušným politickým dialogem.
2. Hodnocení se mohou provádět na politické, strategické, tematické, odvětvové, programové a provozní úrovni, jakož i na úrovni země či regionu.
3. Výsledky hodnocení jsou zohledňovány monitorovacím výborem NPP a odvětvovými monitorovacími výbory.
Článek 22
Hodnocení prováděná příjemcem NPP II v rámci nepřímého řízení
1. Příjemce NPP II, jenž byl v rámci pomoci z NPP pověřen úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, odpovídá za provádění hodnocení programů, které řídí.
2. Příjemce NPP II vypracuje plán hodnocení s hodnotícími činnostmi, které hodlá uskutečnit v různých fázích provádění.
KAPITOLA III
Podávání zpráv
Článek 23
Výroční zprávy příjemců NPP II o provádění pomoci z NPP II v rámci nepřímého řízení
1. Do 15. února následujícího rozpočtového roku předloží příjemce NPP II Komisi v souladu s čl. 60 odst. 5 prvním pododstavcem písm. a) až c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012:
a)
výroční zprávu o plnění svěřených úkolů;
b)
výroční finanční výkazy nebo účetní závěrky na akruální bázi, jak jsou stanoveny v dohodě o financování, vypracované pro výdaje vynaložené při plnění svěřených úkolů;
c)
výroční prohlášení řídicího subjektu podle čl. 9 odst. 4;
d)
souhrn zpráv o auditu a kontrolách provedených řídicí strukturou, které představují spolehlivý základ prohlášení řídicího subjektu. Tento souhrn obsahuje rozbor povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatá či plánovaná nápravná opatření, jakož i opatření přijatá v návaznosti na zprávy předložené auditním orgánem.
2. Do 15. března následujícího rozpočtového roku předloží příjemce NPP II Komisi výrok auditora v souladu s čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Na konci provádění jednotlivých programů předloží příjemce NPP II závěrečnou zprávu, která zahrnuje celé období provádění a může obsahovat poslední výroční zprávu.
4. V závislosti na opatření či programu, za něž odpovídá, může být od provozní struktury požadováno, aby vypracovala souhrnnou výroční zprávu, která by zahrnovala celý rozpočtový rok a kterou by národní koordinátor NPP po přezkoumání odpovědným odvětvovým monitorovacím výborem předložil Komisi.
HLAVA V
TRANSPARENTNOST A ZVIDITELNĚNÍ
Článek 24
Informace, zveřejňování a transparentnost
1. Každý aktér provádějící pomoc z NPP II podle čl. 58 odst. 1 písm. a) až c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 splňuje požadavky ohledně informací, zveřejňování a transparentnosti podle čl. 35 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a zajistí přiměřené zviditelnění akcí.
2. V případě nepřímého řízení příjemcem NPP II jsou za zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků Unie podle článků 21 a 22 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 odpovědné provozní struktury. Provozní struktury zajistí, aby byl příjemce informován, že bude uveden ve zveřejněném seznamu příjemců. Veškeré osobní údaje obsažené v tomto seznamu se zpracovávají podle požadavků nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Strategické dokumenty pro jednotlivé země nebo více zemí a veškeré jejich revize, jakož i programy, se pokud možno předkládají jako veřejné dokumenty přístupné široké veřejnosti a občanské společnosti.
Článek 25
Zviditelnění a komunikace
1. Komise a příjemce NPP II se dohodnou, že předloží důsledný plán komunikačních činností a že budou aktivně podporovat zveřejňování informací o pomoci z NPP II u příjemce NPP II.
2. Příjemce NPP II informuje o svých činnostech k zajištění zviditelnění a komunikace monitorovací výbor NPP a odvětvové monitorovací výbory.
HLAVA VI
PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 26
Definice
1. Pro účely této hlavy se rozumí:
a)
„operací“ projekt, smlouva, opatření nebo skupina projektů, které byly vybrány společným monitorovacím výborem nebo veřejným zadavatelem dotyčného programu nebo z jeho pověření a které přispívají k dosažení cílů prioritní osy nebo prioritních os, k níž/k nimž se vztahují, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a), nebo cílů tematické priority nebo tematických priorit, k níž/k nimž se vztahují, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) nebo c);
b)
„příjemcem“ veřejný nebo soukromý subjekt odpovědný za zahájení nebo za zahájení a provádění operací; v souvislosti s režimy státní podpory (jak je definováno v čl. 2 odst. 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (8)) se v případě programů přeshraniční spolupráce se zapojením členských států výrazem „příjemce“ rozumí subjekt, který dostává podporu.
2. Pojmy „výdaje z veřejných zdrojů“, „programování“, „dohoda o partnerství“ a „doklad“ se pro účely kapitol I a II této hlavy, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce s členskými státy, použijí v souladu s definicemi podle článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 27
Forma pomoci
Pomoc se poskytuje v jedné z následujících forem přeshraniční spolupráce:
a)
přeshraniční spolupráce mezi jedním nebo několika členskými státy a jedním nebo několika příjemci NPP II podle kapitoly II;
b)
přeshraniční spolupráce mezi dvěma nebo několika příjemci NPP II podle kapitoly III;
c)
přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II a zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství, podle kapitoly III.
Článek 28
Intenzita podpory a výše pomoci z NPP II
1. V rozhodnutí Komise o přijetí programu přeshraniční spolupráce se pro formy spolupráce uvedené v článku 27 stanoví míra spolufinancování a maximální výše pomoci z NPP II na základě:
a)
celkových způsobilých výdajů, včetně výdajů z veřejných a soukromých zdrojů; nebo
b)
způsobilých výdajů z veřejných zdrojů.
2. Pro programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a) nesmí být míra spolufinancování Unie na úrovni jednotlivých prioritních os programu přeshraniční spolupráce podle čl. 34 odst. 2 nižší než 20 % a nesmí překračovat 85 % způsobilých výdajů.
3. U programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) a c) nesmí být míra spolufinancování Unie na úrovni jednotlivých tematických priorit nižší než 20 % a nesmí překračovat 85 % způsobilých výdajů. Pokud jde o technickou pomoc, činí míra spolufinancování 100 %.
Článek 29
Tematické priority a soustředění pomoci z NPP II
1. Tematické priority pomoci z NPP II jsou priority definované v příloze III nařízení (EU) č. 231/2014.
2. Pro každý program přeshraniční spolupráce se vyberou nejvýše 4 tematické priority.
Článek 30
Zeměpisné pokrytí
Seznam způsobilých regionů je zahrnut do příslušného programu přeshraniční spolupráce; způsobilé tedy jsou:
a)
u programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a) regiony úrovně 3 klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) nebo, neexistuje-li klasifikace NUTS, srovnatelné oblasti podél pozemních hranic nebo podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny maximálně 150 kilometrů, aniž jsou dotčeny potenciální úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity přeshraničních programů zřízených na programové období 2007-2013;
b)
u programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) a c) se způsobilé regiony v případě potřeby stanoví v příslušných programech přeshraniční spolupráce.
Článek 31
Příprava, hodnocení, schvalování a úprava programů přeshraniční spolupráce
1. Tematické priority pro jednotlivé programy přeshraniční spolupráce určí zúčastněné země pro každou hranici nebo skupinu hranic na základě tematických priorit podle přílohy III nařízení (EU) č. 231/2014.
2. Komise zhodnotí soulad programů přeshraniční spolupráce s tímto nařízením, jejich skutečný přínos k vybraným tematickým prioritám podle přílohy III nařízení (EU) č. 231/2014 a také, pokud jde o zúčastněné členské státy, k příslušné dohodě o partnerství.
3. Komise vyjádří své připomínky do tří měsíců ode dne předložení programu přeshraniční spolupráce. Zúčastněné země poskytnou Komisi veškeré potřebné doplňující informace a případně návrh programu přeshraniční spolupráce přepracují.
4. Pokud Komise program přeshraniční spolupráce po jeho formálním předložení schválí, musí zajistit, aby byly všechny její připomínky přiměřeně zohledněny.
5. Žádosti o změnu programů přeshraniční spolupráce předložené zúčastněnými zeměmi musí být řádně odůvodněné a zejména v nich musí být uveden očekávaný dopad změn na dosahování cílů stanovených v programu. K těmto žádostem musí být přiložen revidovaný program. Na změny programů přeshraniční spolupráce se použijí odstavce 2 a 3.
Článek 32
Technická pomoc
1. U každého programu přeshraniční spolupráce se počítá se zvláštním rozpočtovým přídělem na operace technické pomoci, mimo jiné na přípravu, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikaci, vytváření sítí, řešení stížností, činnosti v oblasti kontroly a auditu v souvislosti s prováděním programu a činnosti k posílení správní kapacity pro provádění programu. Zúčastněné země mohou pomoc z NPP II využívat rovněž na podporu opatření ke snížení administrativní zátěže pro příjemce, a to i prostřednictvím systémů pro elektronickou výměnu dat, a opatření ke zvýšení způsobilosti orgánů zúčastněných zemí a příjemců spravovat a využívat pomoc z NPP II a k vzájemné výměně osvědčených postupů. Tato opatření se mohou týkat předchozích i následujících programových období.
2. Odchylně od čl. 15 odst. 1 mohou být výdaje na technickou pomoc na podporu přípravy programu přeshraniční spolupráce a při zřizování řídicích a kontrolních systémů způsobilé již přede dnem přijetí rozhodnutí Komise o schválení programu přeshraniční spolupráce, avšak nikoli před 1. lednem 2014.
KAPITOLA II
Přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a příjemci NPP II
Článek 33
Použitelná ustanovení
1. Pro členský stát, který se účastní programu přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly, zejména pokud je v tomto členském státě sídlo řídicího orgánu, platí pravidla použitelná v souladu s touto kapitolou pro cíl Evropská územní spolupráce podle nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (9). Pokud tato pravidla odkazují na evropské strukturální a investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, má se za to, že se pro účely této kapitoly vztahují i na pomoc z NPP II.
2. Aniž by byly dotčeny odůvodněné odchylky stanovené v příslušné dohodě o financování, použijí se pro příjemce NPP II, kteří se účastní programu přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly, pravidla použitelná pro Evropskou územní spolupráci v souladu s touto kapitolou.
Článek 34
Programování
1. Programy přeshraniční spolupráce se vypracovávají v souladu se zásadou o partnerství stanovenou v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s čl. 8 odst. 2 až 4, 7, 9 a 10 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Programy přeshraniční spolupráce sestávají z prioritních os. Aniž je dotčen článek 32, prioritní osy odpovídají tematickým prioritám uvedeným v článku 29. V rámci prioritní osy, tam, kde je to vhodné, a s cílem zvýšit její dopad a účinnost prostřednictvím jednotného integrovaného přístupu, mohou být doplněny prvky dalších tematických priorit.
3. V rámci programů přeshraniční spolupráce se mohou provádět opatření komunitně vedeného místního rozvoje ve smyslu článků 32 až 35 nařízení (EU) č. 1303/2013, společných akčních plánů ve smyslu článků 104 až 109 uvedeného nařízení a integrovaných územních investic ve smyslu článku 36 uvedeného nařízení, přičemž se zohlední základní zásady těchto nástrojů a články 9 až 11 nařízení (EU) č. 1299/2013. Komise a zúčastněné země dohodnou pro každý program přeshraniční spolupráce zvláštní pravidla a podmínky.
4. Programy přeshraniční spolupráce Komisi předkládá elektronicky členský stát, v němž má řídicí orgán programu sídlo.
5. Evropská investiční banka (EIB) se může na žádost zúčastněných zemí podílet na přípravách operací, jakož i na činnostech souvisejících s přípravou operací, zejména v případě velkých projektů.
Komise může před přijetím programů přeshraniční spolupráce EIB konzultovat.
Článek 35
Technická pomoc
Částka pomoci z NPP II, která má být přidělena na technickou pomoc, je omezena na 10 % celkové částky přidělené na program přeshraniční spolupráce, avšak není nižší než 1 500 000 EUR.
Článek 36
Způsob provádění a určení orgánů odpovědných za program
1. Programy přeshraniční spolupráce podle této kapitoly se provádějí v rámci sdíleného řízení. Z toho vyplývá, že za řízení a kontrolu programů odpovídají členské státy a Komise v souladu se svými příslušnými odpovědnostmi stanovenými zejména v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v tomto nařízení.
Na členský stát, v němž má sídlo řídicí orgán, se použijí články 73 a 74 nařízení (EU) č. 1303/2013 týkající se odpovědnosti členských států v rámci sdíleného řízení.
Pokud jde o pravomoci a odpovědnosti Komise v rámci sdíleného řízení, použije se článek 75 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Státy, které se účastní programu přeshraniční spolupráce, určí pro účely čl. 123 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 jediný řídicí orgán; pro účely čl. 123 odst. 2 uvedeného nařízení jediný certifikační orgán; a pro účely čl. 123 odst. 4 uvedeného nařízení jediný auditní orgán.
3. Řídicí orgán a auditní orgán mají sídlo ve stejném členském státě. Země účastnící se programu přeshraniční spolupráce mohou určit jediný řídicí orgán, který bude plnit úkoly certifikačního orgánu.
Postup pro určení řídicího orgánu a případně certifikačního orgánu stanovený v článku 124 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí členský stát, ve kterém se daný orgán nachází.
Určeními stanovenými v tomto článku není dotčeno rozdělení závazků v souvislosti s uplatňováním finančních oprav mezi zúčastněnými zeměmi tak, jak je uvedeno v programu přeshraniční spolupráce.
Článek 37
Funkce orgánů odpovědných za program
1. Pokud jde o funkce řídicího orgánu, použije se článek 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 23 odst. 1, 2, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Pokud jde o funkce certifikačního orgánu, použije se článek 126 nařízení (EU) č. 1303/2013 a článek 24 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Certifikační orgán obdrží platby uskutečněné Komisí a zpravidla poskytuje platby hlavnímu příjemci v souladu s článkem 132 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o funkce auditního orgánu, použije se článek 127 nařízení (EU) č. 1303/2013 a článek 25 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 38
Společný monitorovací výbor
1. Zúčastněné země zřídí společný monitorovací výbor (dále jen "výbor") do tří měsíců ode dne, kdy je členskému státu oznámeno rozhodnutí o schválení programu přeshraniční spolupráce.
2. Výbor se skládá ze zástupců Komise, národního koordinátora NPP a dalších příslušných vnitrostátních orgánů a subjektů příjemce NPP II, zúčastněného členského státu (zúčastněných členských států) a případně mezinárodních finančních institucí a dalších zúčastněných stran, včetně organizací občanské společnosti a soukromého sektoru.
3. Výboru předsedá zástupce jedné ze zúčastněných zemí nebo řídicího orgánu.
4. Komise se účastní práce výboru jako poradce.
5. Pokud na program přispívá EIB, může se účastnit práce výboru jako poradce.
6. Výbor posoudí celkovou účinnost, kvalitu a soudržnost provádění všech opatření přijatých za účelem plnění cílů stanovených v programu přeshraniční spolupráce, dohodách o financování a v příslušném strategickém dokumentu (příslušných strategických dokumentech). Kdykoli je třeba, může doporučit nápravná opatření.
Pokud jde o jeho funkce, použijí se články 49 a 110 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Výbor a řídicí orgán provádějí monitorování se zřetelem k ukazatelům stanoveným v příslušném programu přeshraniční spolupráce v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1299/2013.
7. Výbor přijme svůj jednací řád.
8. Výbor zasedá alespoň jednou ročně. Z iniciativy jedné ze zúčastněných zemí nebo Komise mohou být svolána další zasedání, zejména na tematickém základě.
Článek 39
Výběr operací
1. Operace v rámci programů přeshraniční spolupráce vybírá společný monitorovací výbor.
Výbor může pro výběr operací ustavit řídicí výbor jednající z jeho pověření.
2. Vybrané operace zahrnují příjemce nejméně ze dvou zúčastněných zemí, přičemž alespoň jeden je z členského státu. Operace může proběhnout v jediné zúčastněné zemi za předpokladu, že se prokáží přeshraniční dopady a přínosy.
3. Příjemci spolupracují na rozvoji a uskutečňování operací. Kromě toho spolupracují buď při zajišťování zaměstnanců, nebo při financování operací.
Článek 40
Příjemci
1. Existují-li v programu přeshraniční spolupráce pro jednu operaci dva nebo více příjemců, určí všichni příjemci jednoho ze svých řad hlavním příjemcem.
2. Hlavní příjemce vykonává tyto úkoly:
a)
stanoví ujednání s ostatními příjemci v dohodě, která obsahuje ustanovení, jež mimo jiné zaručují řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na operaci, včetně mechanismů pro navrácení neoprávněně vyplacených částek;
b)
přebírá odpovědnost za zajištění uskutečnění celé operace;
c)
zajistí, aby výdaje předkládané všemi příjemci vznikly při uskutečňování operace a odpovídaly činnostem dohodnutým mezi všemi příjemci a aby byly v souladu s dokumentem předloženým řídicím orgánem v souladu s odstavcem 6;
d)
zajistí, aby výdaje předkládané ostatními příjemci byly ověřeny kontrolorem (kontrolory), pokud toto ověření neprovádí řídicí orgán podle čl. 23 odst. 1 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Není-li v ujednáních podle odst. 2 písm. a) stanoveno jinak, hlavní příjemce zajistí, aby ostatní příjemci obdrželi celkovou částku podpory z veřejných zdrojů co nejrychleji a v plné výši. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by snížily tyto částky určené ostatním příjemcům.
4. Hlavní nebo jediný příjemce má sídlo v zúčastněné zemi.
5. Bez ohledu na čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení může evropské seskupení pro územní spolupráci zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (10) nebo jiný právní subjekt zřízený podle zákonů jedné ze zúčastněných zemí jako jediný příjemce požádat o operaci za předpokladu, že je tvořen orgány veřejné moci a subjekty alespoň ze dvou zúčastněných zemí.
6. Řídicí orgán poskytne hlavnímu nebo jedinému příjemci u každé operace dokument, který stanoví podmínky podpory operace, včetně zvláštních požadavků, jež se týkají produktů či služeb, které mají být v rámci operace dodány, finančního plánu a lhůty pro provedení.
Článek 41
Hodnocení
1. Hodnocení provádějí interní nebo externí odborníci, kteří jsou funkčně nezávislí na orgánech, které jsou odpovědné za provádění programu. Všechna hodnocení se zveřejňují.
2. Zúčastněné země provedou společně předběžné hodnocení v souladu s článkem 55 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o hodnocení během programového období, použije se článek 56 nařízení (EU) č. 1303/2013.
4. Pokud jde o následné hodnocení, použije se článek 57 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 42
Podávání zpráv, poskytování informací a komunikace
1. Pokud jde o zprávy o provádění, použije se článek 14 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Výroční jednání o přezkumu se koná v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Do 31. ledna, 31. července a 31. října každého roku předá řídicí orgán Komisi pro účely monitorování elektronicky tyto údaje za každý přeshraniční program a každou prioritní osu:
a)
celkové a způsobilé náklady z veřejných zdrojů na všechny operace a počet operací vybraných k poskytnutí podpory;
b)
celkovou výši způsobilých výdajů, jež příjemci vykázali řídicímu orgánu.
Kromě toho musí předání učiněné do 31. ledna obsahovat údaje uvedené v písm. a) a b) rozčleněné podle kategorií intervence. Toto předání se považuje za splnění požadavku na předložení finančních údajů podle čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Převody, které mají být provedeny do 31. ledna a 31. července, musí být doprovázeny odhadem částky, na kterou hodlá řídicí orgán podat žádosti o platby pro běžný rozpočtový rok a následující rozpočtový rok.
Datum uzávěrky pro údaje předkládané podle tohoto odstavce se stanoví na konec měsíce předcházejícího měsíci jejich předložení.
4. Řídicí orgán koordinuje úkoly spojené s požadavky na informace, zveřejňování a transparentnost podle čl. 24 odst. 1 a 3 tohoto nařízení.
Odchylně od článku 25 tohoto nařízení je za informační a komunikační činnost odpovědný řídicí orgán, jak je stanoveno v článcích 115 a 116 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 43
Způsobilost a trvání
1. Odchylně od čl. 15 odst. 1 tohoto nařízení jsou výdaje v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci způsobilé:
a)
jestliže vznikly příjemci z členského státu a byly uhrazeny v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2022; nebo
b)
jestliže vznikly příjemci od příjemce NPP II a byly uhrazeny po předložení programu přeshraniční spolupráce.
2. Kromě pravidel uvedených v čl. 15 odst. 2 tohoto nařízení se v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci nepodporují:
a)
úroky z dlužných částek;
b)
daň z přidané hodnoty (DPH), kromě případů, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů neodečitatelná;
c)
vyřazování jaderných elektráren z provozu a jejich výstavba;
d)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, na něž se vztahuje příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (11);
e)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
f)
podniky v nesnázích podle definice v pravidlech státní podpory Unie;
g)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Odchylně od čl. 15 odst. 2 tohoto nařízení jsou výdaje na nákup nezastavěných a zastavěných pozemků za částku až do výše 10 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci způsobilé pro financování v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci. Pro opuštěné plochy a plochy dříve využívané k průmyslovým účelům, které zahrnují budovy, se tento limit zvyšuje na 15 %. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze pro operace týkající se zachování životního prostředí tento limit zvýšit nad dříve uvedené procentní hodnoty.
3. Pro poskytnutí pomoci z NPP II nelze vybírat operace, pokud byly fyzicky dokončeny nebo plně provedeny dříve, než příjemce předloží řídicímu orgánu žádost o financování v rámci programu přeshraniční spolupráce, a to bez ohledu na to, zda příjemce provedl všechny související platby, či nikoli.
4. Pokud jde o granty, použije se článek 61, čl. 65 odst. 4 a 6 až 9 a 11, články 66 až 68, čl. 69 odst. 1 a 2 a článek 71 nařízení (EU) č. 1303/2013.
5. Jako doplněk k čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení stanoví dohody o financování pro programy přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly hierarchii pravidel způsobilosti platných pro příslušné programy přeshraniční spolupráce v souladu se zásadami stanovenými v článku 18 nařízení (EU) č. 1299/2013.
6. Pokud jde o náklady na zaměstnance, použije se rovněž článek 19 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 44
Způsobilost v závislosti na lokalitě
1. Operace, na které se vztahují výjimky uvedené v odstavcích 2 a 3, se provádějí v programové oblasti zahrnující část území zúčastněných zemí podle definice v příslušném programu přeshraniční spolupráce (dále jen „programová oblast“).
2. Řídicí orgán může souhlasit, že se celá operace nebo její část bude provádět mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
operace je ve prospěch programové oblasti;
b)
celková částka přidělená v rámci programu přeshraniční spolupráce na operace mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % podpory ze strany Unie na úrovni programu;
c)
povinnosti řídicího a auditního orgánu v souvislosti s řízením, kontrolou a auditem, které souvisejí s operací, plní orgány programu přeshraniční spolupráce nebo uzavřou dohody s orgány v členském státě nebo třetí zemi, v nichž je operace uskutečňována.
3. Výdaje v souvislosti s operacemi, které se týkají technické pomoci, propagačních činností a budování kapacit, mohou vzniknout mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny podmínky v odst. 2 písm. a) a c).
Článek 45
Zadávání veřejných zakázek
1. V případě zadávání zakázek na služby, dodávky nebo stavební práce ze strany příjemců se zadávací řízení řídí ustanoveními části druhé hlavy IV kapitoly 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a části druhé hlavy II kapitoly 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, která platí v celé programové oblasti, jak na území členského státu, tak na území příjemce/příjemců NPP II.
2. V případě zadávání zakázek na služby, dodávky nebo stavební práce ze strany řídicího orgánu v rámci zvláštního rozpočtového přídělu na operace technické pomoci může řídicí orgán použít buď zadávací řízení uvedené v odstavci 1 nebo příslušné postupy podle vnitrostátního práva.
Článek 46
Finanční řízení, zrušení závazku, kontrola a schvalování účetních závěrek, uzavírání a finanční opravy
1. Pokud jde o rozpočtové závazky, použije se článek 76 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pokud jde o platby, použijí se články 77 až 80, 82 až 83, 129 až 132, 134 až 135 a 142 nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud jde o platby na jediný účet, použije se dále čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) č. 1299/2013. Pokud jde o použití eura, použije se článek 28 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Pokud jde o předběžné financování, Komise, jakmile přijme rozhodnutí o přijetí programu přeshraniční spolupráce, vyplatí jedinou předběžnou platbu.
Předběžná platba činí 50 % částky prvních tří rozpočtových závazků v rámci programu.
Předběžná platba může být případně provedena ve dvou splátkách podle rozpočtových potřeb.
Celková částka převedená v rámci předběžného financování je vrácena Komisi, jestliže jí není do dvaceti čtyř měsíců ode dne, kdy vyplatila první splátku předběžného financování, zaslána žádost o platby v rámci programu přeshraniční spolupráce.
4. Pokud jde o zrušení závazku, použijí se články 86 až 88 a 136 nařízení (EU) č. 1303/2013.
5. Pokud jde o kontrolu a schválení účetní závěrky, jakož i o uzavírání, použijí se články 84 a 137 až 141 nařízení (EU) č. 1303/2013.
6. Pokud jde o finanční opravy a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, použije se článek 85, čl. 122 odst. 2 a články 143 až 147 nařízení (EU) č. 1303/2013. Použije se rovněž čl. 27 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 47
Systémy řízení a kontroly a audit
1. Pokud jde o obecné zásady systémů řízení a kontroly, použije se článek 72 a čl. 122 odst. 1 a 3 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pokud jde o spolupráci Komise s auditními orgány, použije se článek 128 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o přiměřenou kontrolu programů přeshraniční spolupráce, použije se článek 148 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 48
Přerušení programů přeshraniční spolupráce
1. Pokud žádný ze zúčastněných příjemců NPP II do konce roku následujícího po roce přijetí programu neuzavřel dohodu o financování, Komise program přeshraniční spolupráce ukončí.
Již přidělené roční splátky z Evropského fondu pro regionální rozvoj budou i nadále k dispozici během své obvyklé doby platnosti, bude však možné je využít pouze na činnosti, které se budou provádět výhradně v příslušných členských státech a na které byly uzavřeny smlouvy před rozhodnutím Komise o ukončení programu. Řídicí orgán předloží do tří měsíců od uzavření smluv závěrečnou zprávu Komisi, která postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Pokud program přeshraniční spolupráce nemůže být proveden z důvodu problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnout o ukončení programu před předpokládaným koncem období jeho provádění.
Je-li program ukončen, řídicí orgán předloží do šesti měsíců po rozhodnutí Komise závěrečnou zprávu. Po vyúčtování předchozího předběžného financování vyplatí Komise konečný zůstatek, případně vydá konečný inkasní příkaz. Komise rovněž uvolní zbývající zůstatky příslušných závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částek přidělených na program podle rozsahu programu v souladu s čl. 31 odst. 5.
3. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se nepřidělená podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající ročním splátkám dosud nevyčleněným nebo ročním splátkám vyčleněným a zrušeným celkově nebo částečně ve stejném rozpočtovém roce, které nebyly opětovně přiděleny jinému programu stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na vnitřní programy přeshraniční spolupráce v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Pomoc z NPP II odpovídající ročním splátkám dosud nevyčleněným nebo ročním splátkám vyčleněným a zrušeným celkově nebo částečně ve stejném rozpočtovém roce se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých pro pomoc z NPP II.
KAPITOLA III
Přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II nebo příjemci NPP II a zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství
Článek 49
Programování
1. Programy přeshraniční spolupráce se vypracovávají podle vzorového programu Komise, zúčastněné země je připravují společně a předkládají je Komisi elektronicky.
2. Program přeshraniční spolupráce sestává z tematických priorit podle článku 29.
Článek 50
Technická pomoc
Částka pomoci z NPP II, která má být přidělena na technickou pomoc, je omezena na 10 % celkové částky přidělené na program přeshraniční spolupráce.
Článek 51
Způsoby provádění
1. Programy přeshraniční spolupráce uvedené v čl. 27 písm. b) a c) se provádějí v rámci přímého nebo nepřímého řízení.
2. Programy přeshraniční spolupráce jsou řízeny jedním veřejným zadavatelem, jenž je určen v prováděcím rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje příslušný program přeshraniční spolupráce.
Článek 52
Struktury a orgány
1. Na řízení programů přeshraniční spolupráce u příjemců NPP II se podílejí tyto struktury:
a)
národní koordinátoři NPP zemí, které se účastní programu přeshraniční spolupráce, jak je uvedeno v článku 4, a případně koordinátoři pro územní spolupráci;
b)
vnitrostátní schvalující osoba a řídicí struktura (jak je uvedeno v článku 7) zúčastněného příjemce NPP II, kde se veřejný zadavatel nachází v případě, že je přeshraniční program prováděn formou nepřímého řízení;
c)
provozní struktury ve všech zúčastněných zemích při tvorbě programů a při provádění příslušného programu přeshraniční spolupráce úzce spolupracují. V případě nepřímého řízení provozní struktury zahrnují veřejného zadavatele;
d)
auditní orgán uvedený v čl. 7 odst. 3, pokud je přeshraniční program prováděn formou nepřímého řízení. Pokud tento orgán není oprávněn vykonávat funkce uvedené v článku 12, napomáhá mu skupina auditorů složená ze zástupců každé země, která se účastní programu přeshraniční spolupráce.
2. Příjemci NPP II a země, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství a které se účastní programu přeshraniční spolupráce, zřídí společný monitorovací výbor, který plní rovněž úlohu odvětvového monitorovací výboru uvedeného v článku 19.
3. Zřídí se společný technický sekretariát, který podporuje Komisi, provozní struktury a společný monitorovací výbor.
4. Úkoly a povinnosti těchto struktur se stanoví v rámcové dohodě uvedené v článku 5.
5. V rámci nepřímého řízení uzavřou zúčastněné země dvoustrannou dohodu, v níž stanoví své konkrétní odpovědnosti při provádění příslušného programu přeshraniční spolupráce. Minimální požadavky pro tuto dvoustrannou dohodu se stanoví v rámcové dohodě uvedené v článku 5.
Článek 53
Výběr operací
1. Operace vybrané v rámci programu přeshraniční spolupráce musí mít jasné přeshraniční dopady a přínosy.
2. Operace v rámci programů přeshraniční spolupráce vybírá veřejný zadavatel na základě výzev k předkládání návrhů týkajících se celé způsobilé oblasti.
3. Zúčastněné země mohou rovněž určit operace mimo rámec výzev k předkládání návrhů. V takovém případě jsou operace výslovně zmíněny v programu přeshraniční spolupráce podle článku 49.
4. Operací vybraných pro přeshraniční spolupráci se účastní příjemci nejméně ze dvou zúčastněných zemí. Příjemci spolupracují na rozvoji a uskutečňování operací. Kromě toho spolupracují buď při zajišťování zaměstnanců nebo při financování operací, nebo při obojím.
5. Operace může proběhnout v jediné zúčastněné zemi za předpokladu, že se prokáží přeshraniční dopady a přínosy.
Článek 54
Příjemci
1. U programů přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. b) jsou příjemci usazeni na území příjemce NPP II. U programů přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. c) jsou příjemci usazeni na území příjemce NPP II nebo v zemi, na kterou se vztahuje evropský nástroj sousedství.
2. Všichni příjemci určí jednoho z příjemců účastnících se dané operace hlavním příjemcem.
3. Hlavní příjemce přebírá odpovědnost za zajištění finančního provádění celé operace, monitoruje, zda je operace prováděna v souladu s podmínkami stanovenými ve smlouvě, a stanoví ujednání s ostatními příjemci za účelem zaručení řádného finančního řízení prostředků přidělených na operaci, včetně mechanismů pro navrácení neoprávněně vyplacených částek.
HLAVA VII
Zemědělství a rozvoj venkova
Článek 55
Zvláštní ustanovení o programech rozvoje venkova
1. Jako součást oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“ se programy rozvoje venkova vypracovávají na celostátní úrovni, připravují je příslušné orgány určené příjemcem NPP II a po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami se předkládají Komisi.
2. Příjemci NPP II provádějí programy rozvoje venkova na základě nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a z těchto programů se financují vybrané typy opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (12).
3. Provozní struktura, která se zřídí podle článku 10, se v případě programů rozvoje venkova skládá z těchto samostatných, úzce spolupracujících orgánů:
a)
z řídicího orgánu, který je veřejným subjektem působícím na celostátní úrovni odpovědným za přípravu a provádění programů, včetně výběru opatření a zveřejňování, koordinace, hodnocení, monitorování a podávání zpráv o příslušném programu, a který je řízen vyšším úředníkem s výlučnými pravomocemi; a
b)
z agentury pro rozvoj venkova NPP s podobnými funkcemi jako má platební agentura v členských státech, která je odpovědná za zveřejňování, výběr projektů, jakož i schvalování, kontrolu a účtování závazků a plateb a provádění plateb.
4. Odchylně od čl. 15 odst. 1 mohou být výdaje na technickou pomoc na podporu přípravy programů rozvoje venkova a při zřizování řídicích a kontrolních systémů způsobilé již přede dnem přijetí rozhodnutí Komise o schválení programu rozvoje venkova, avšak nikoli před 1. lednem 2014.
5. Při určování výše veřejných výdajů jako procenta celkových způsobilých investičních nákladů se nezohledňuje vnitrostátní pomoc na podporu přístupu k úvěrům poskytnutým bez příspěvku Unie podle nařízení (EU) č. 231/2014.
6. Investiční projekty v rámci programů rozvoje venkova jsou i nadále způsobilé pro financování Unií, pokud v průběhu pěti let od provedení konečné platby provozní strukturou nezaznamenají výraznou změnu.
HLAVA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 56
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. května 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 447/2014
(2014. gada 2. maijs),
ar ko paredz īpašos noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 231/2014, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II), piemērošanu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 231/2014, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II) (1), un jo īpaši tās 12. pantu,
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2014 (2) paredz procedūras un noteikumus palīdzības īstenošanai, kas ir kopīgi visiem deviņiem ārējās darbības instrumentiem. Būtu jānosaka speciāli papildu noteikumi, kuri regulētu konkrētas situācijas, jo īpaši netiešo pārvaldību, pārrobežu sadarbības programmas, kuras finansē politikas jomā “reģionālā un teritoriālā sadarbība”, un lauku attīstības programmas, kuras finansē politikas jomā “lauksaimniecība un lauku attīstība”.
(2)
Lai nodrošinātu, ka pirmspievienošanās palīdzība attiecībā uz visiem saņēmējiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 231/2014 I pielikumā (turpmāk “IPA II saņēmēji”), tiek īstenota vienādi un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, Komisijai un IPA II saņēmējiem būtu jānoslēdz vienošanās tādu pamatnolīgumu un nozares nolīgumu veidā, kuros paredzēti principi par to sadarbību saskaņā ar šo regulu.
(3)
Komisijai būtu jāatbalsta IPA II saņēmēju centieni attīstīt savas spējas pārvaldīt Savienības līdzekļus saskaņā ar principiem un noteikumiem, kas paredzēti Savienības tiesību aktos. Šajā sakarā un attiecīgos gadījumos Komisijai budžeta izpildes uzdevumi būtu jāuztic IPA II saņēmējiem.
(4)
Par IPA II palīdzības plānošanu un īstenošanu galvenokārt ir atbildīgi IPA II saņēmēji, tādēļ tiem būtu jāizveido vajadzīgās struktūras un iestādes un jāiesniedz pieteikums Komisijai, lai tiem varētu uzticēt budžeta izpildes uzdevumus.
(5)
Tādēļ ir jānosaka īpaši noteikumi par budžeta izpildes uzdevumu uzticēšanu IPA II saņēmējiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (4).
(6)
Nosacījumiem, kas jāievēro valstij, kura pievienojas, ir jānodrošina publiskā sektora finanšu pārvaldības vispārēja kvalitāte.
(7)
Ir jāparedz finanšu korekciju noteikšanas īpašie noteikumi un procedūra, ko piemēro IPA II saņēmējiem, kuri izmanto Savienības līdzekļus saskaņā ar netiešo pārvaldību.
(8)
Lai nodrošinātu efektivitāti, lietderību, saskaņotību un koordināciju, īstenojot Savienības pirmspievienošanās finansiālo palīdzību, ko sniedz saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 231/2014 (turpmāk “IPA II palīdzība”), Regula (ES) Nr. 236/2014 būtu jāpapildina ar sīki izstrādātiem noteikumiem par uzraudzību un novērtēšanu.
(9)
Vajadzīgi īpaši noteikumi par ziņošanu, lai sīkāk precizētu ziņošanas prasības, kuras jāievēro IPA II saņēmējiem.
(10)
Būtu jāparedz īpaši nosacījumi par IPA II palīdzības pārredzamību un pamanāmību, lai efektīvi izpildītu prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (5), Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012.
(11)
IPA II palīdzība būtu jāizmanto, lai cita starpā veicinātu pārrobežu sadarbību starp IPA II saņēmējiem, kā arī starp IPA II saņēmējiem un dalībvalstīm vai valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību instruments, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 232/2014 (6). Iesaistīto dalībnieku lomas un pienākumi ir jānosaka, ņemot vērā dažādās situācijas, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību starp IPA II saņēmējiem un dalībvalstīm.
(12)
IPA II palīdzībai lauku attīstības programmu ietvaros politikas jomā “lauksaimniecības un lauku attīstība” būtu jāveicina pakāpeniska saskaņošana ar acquis par kopējo lauksaimniecības politiku. Ir vajadzīgi īpaši noteikumi, lai finansētu darbības, kas līdzīgas darbībām, kuras veic saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, izmantojot pārvaldības un kontroles sistēmas, kas līdzinās attiecīgajām dalībvalstu struktūrām ar līdzīgām funkcijām.
(13)
Lai 2014. gada IPA II programmas varētu plānot un īstenot savlaicīgi, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(14)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar IPA II komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
PRIEKŠMETS UN IPA PALĪDZĪBAS ĪSTENOŠANAS VISPĀRĪGAIS REGULĒJUMS
I NODAĻA
Priekšmets un definīcijas
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā paredzēti īpaši un vienoti nosacījumi Regulas (ES) Nr. 231/2014 īstenošanai un precīzi noteikumi Regulas (ES) Nr. 236/2014 īstenošanai attiecībā uz īstenošanas metodēm, finanšu pārvaldību, uzraudzību, novērtēšanu un ziņošanu, IPA II palīdzības pārredzamību un pamanāmību, kā arī īpaši noteikumi par pārrobežu sadarbību politikas jomā “reģionālā un teritoriālā sadarbība” un par palīdzību lauku attīstības programmas ietvaros politikas jomā “lauksaimniecības un lauku attīstība”.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“IPA II saņēmējs” ir viens no saņēmējiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 231/2014 I pielikumā;
b)
“programma” ir rīcības programma, atsevišķi, īpaši vai atbalsta pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2014 2. un 3. pantu;
c)
“pamatnolīgums” ir līgums starp Komisiju un IPA II saņēmēju, ko piemēro visās IPA II politikas jomās un ar ko nosaka principus finanšu sadarbībai starp IPA II saņēmēju un Komisiju saskaņā ar šo regulu;
d)
“nozaru nolīgums” ir līgums starp Komisiju un IPA II saņēmēju par konkrētu IPA II politikas jomu vai programmu, kurā paredzēti pamatnolīgumā vai finansēšanas nolīgumos neietverti noteikumi un procedūras, kas jāievēro;
e)
“politikas joma(-as)” ir galvenās sadarbības jomas, kurās veic ar IPA II palīdzību finansētas darbības, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 231/2014 3. panta 1. punktā;
f)
“iestādes” ir IPA II saņēmēja vai dalībvalsts publiskā sektora organizācijas vai struktūras valsts, reģionālā vai vietējā līmenī;
g)
“liels projekts” ir projekts, kas ietver virkni būvdarbu, darbību vai pakalpojumu ar mērķi veikt vienotu un noteiktu ekonomisku vai tehnisku uzdevumu, kuram ir skaidri noteikti mērķi un attiecībā uz kuru kopējās izmaksas pārsniedz pamatnolīgumā noteiktās izmaksas;
h)
“iesaistītās valstis” ir IPA II saņēmēji atsevišķi vai IPA II saņēmēji kopā ar dalībvalsti(-īm) vai ar valstīm Eiropas kaimiņattiecību instrumenta ietvaros, kas piedalās daudzgadu programmā pārrobežu sadarbībai, kuru kopīgi izstrādājušas iesaistītās valstis;
i)
“finansēšanas nolīgums” ir gada vai daudzgadu nolīgums starp Komisiju un IPA II saņēmēju, ar ko īsteno Savienības finanšu palīdzību ar darbību, kura ietilpst šīs regulas piemērošanas jomā.
II NODAĻA
IPA II palīdzības īstenošanas vispārīgās pamatnostādnes
3. pants
Savienības finansējuma principi
1. Ar IPA II palīdzību atbalsta IPA II saņēmēju reformu centienu īstenošanu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 231/2014 1. pantā. Īpašām programmām un atsevišķiem projektiem var būt vajadzīgs gan IPA II saņēmēja, gan Savienības finansiālais ieguldījums.
2. Izdevumu postenī, ko finansē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 231/2014, nepiešķir nekādu citu finansējumu no Savienības budžeta.
4. pants
Atbildības princips
1. Atbildība par IPA II palīdzības plānošanu un īstenošanu galvenokārt ir IPA II saņēmējam.
2. IPA II saņēmējs norīko valsts IPA koordinatoru, kas vispārējā IPA II palīdzības stratēģiskās plānošanas, plānošanas koordinēšanas, īstenošanas uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas procesā ir galvenais Komisijas partneris.
Valsts IPA koordinators:
a)
nodrošina koordinēšanu ar IPA II saņēmēja pārvaldi un ar citiem līdzekļu devējiem, kā arī ciešu saikni starp IPA II palīdzības izmantošanu un pievienošanās procesu kopumā;
b)
koordinē IPA II saņēmēju dalību attiecīgajās sadarbības programmās, jo īpaši pārrobežu sadarbības programmās, kas minētas 27. panta a) līdz c) punktā, un vajadzības gadījumā transnacionālajās vai starpreģionu programmās, kas izveidotas vai tiek īstenotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1299/2013. Valsts IPA koordinators var uzticēt šo koordinācijas uzdevumu teritoriālās sadarbības koordinatoram vai funkcionālajai struktūrai;
c)
nodrošina, ka IPA II saņēmēju ierosināto darbību vai programmu mērķi ir saskanīgi ar valsts stratēģijas dokumentā noteiktajiem mērķiem un tajos ir pienācīgi ņemtas vērā makroreģionālās un jūras baseinu stratēģijas;
d)
cenšas panākt, ka IPA II saņēmēja pārvalde veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu saistīto programmu īstenošanu.
Valsts IPA koordinators ir attiecīgi pilnvarots IPA II saņēmēja valdības vai valsts pārvaldes augsta ranga pārstāvis.
3. Lai nodrošinātu pirmspievienošanās palīdzības un valsts līdzekļu pārvaldības pamatu nostiprināšanu, Komisija un IPA II saņēmējs uzsāk dialogu par valsts finanšu pārvaldību. Šajā sakarā Komisija novērtē arī IPA II saņēmēja pārvaldes atbilstību atklātas un sakārtotas valsts finanšu pārvaldības sistēmas principiem. Ja pārvalde atbilst minētajām prasībām tikai daļēji, IPA II saņēmējs un atbildīgais kredītrīkotājs vienojas par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai novērstu konstatētos trūkumus.
5. pants
Pamatnolīgumi un nozaru nolīgumi
1. Komisija un IPA II saņēmējs noslēdz pamatnolīgumu, kurā noteikti īpaši pārvaldības, kontroles, pārraudzības, uzraudzības, novērtēšanas, ziņošanas un revīzijas pasākumi, ko piemēro IPA II palīdzībai, un saskaņā ar kuru IPA II saņēmējs apņemas transponēt savā tiesību sistēmā Savienības tiesiskā regulējuma attiecīgās prasības. Pamatnolīgumu var papildināt ar nozaru nolīgumiem, kuros izklāstīti īpaši noteikumi par IPA II palīdzības pārvaldību un īstenošanu konkrētās politikas jomās vai programmās.
2. IPA palīdzību IPA II saņēmējam piešķir tikai pēc 1. punktā minētā pamatnolīguma stāšanās spēkā. Nozaru nolīgumu gadījumā IPA II palīdzību politikas jomā vai programmā piešķir tikai pēc tam, kad stājies spēkā gan pamatnolīgums, gan piemērojamais nozaru nolīgums.
3. Pamatnolīgumu piemēro visiem 6. pantā minētajiem finansēšanas nolīgumiem. Nozaru nolīgumu attiecīgos gadījumos piemēro visiem finansēšanas nolīgumiem, kas noslēgti par politikas jomu vai programmu, uz kuru attiecas minētais nozaru nolīgums.
4. Pamatnolīgumā un attiecīgos gadījumos nozaru nolīgumos jo īpaši paredz sīki izstrādātus noteikumus par:
a)
struktūrām un iestādēm, kas vajadzīgas IPA II palīdzības pārvaldībai, kontrolei, pārraudzībai, uzraudzībai, novērtēšanai, ziņošanai un revīzijai, kā arī par to funkcijām un pienākumiem;
b)
nosacījumiem un kontroles prasībām, kas attiecas uz:
i)
vajadzīgo struktūru un iestāžu izveidi, ko veic IPA II saņēmējs, lai būtu iespējams uzticēt IPA II palīdzības budžeta izpildes uzdevumus;
ii)
uzticēto budžeta izpildes uzdevumu uzraudzību, pārtraukšanu vai izbeigšanu;
c)
IPA II palīdzības plānošanu un īstenošanu un jo īpaši noteikumus par atbalsta intensitāti, Savienības ieguldījuma apmēru un par attiecināmību;
d)
iepirkuma, dotācijas un citām līgumu piešķiršanas procedūrām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2014 1. panta 3. punktu, 8. un 10. pantu;
e)
nodokļiem, muitas nodevām un citiem nodokļu maksājumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2014 5. pantu;
f)
prasībām attiecībā uz maksājumiem, pārskatu pārbaudi un apstiprināšanu, finanšu korekcijas procedūrām un neizmantoto līdzekļu atbrīvošanu;
g)
Savienības finanšu interešu aizsardzību, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 236/2014 7. pantā, un noteikumus ziņošanai par krāpšanu un citiem pārkāpumiem;
h)
pārredzamības, pamanāmības, informācijas un publicitātes prasībām.
6. pants
Finansēšanas lēmumi un finansēšanas nolīgumi
1. Komisijas lēmumi par programmu pieņemšanu atbilst prasībām, kuras nepieciešamas finansēšanas lēmumiem saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 84. panta 3. punktu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 94. pantu.
2. Ja ar šādiem lēmumiem pieņem daudzgadu rīcības programmas ar sadalījuma saistībām politikas jomās, kas minētas Regulas (ES) Nr. 231/2014 3. panta a) līdz c) punktā, programmās vajadzības gadījumā iekļauj nozīmīgo projektu indikatīvu sarakstu. Komisija pieņem lēmumu par finanšu ieguldījuma apstiprināšanu izvēlētajam nozīmīgajam projektam.
3. Finansēšanas nolīgumos cita starpā paredz nosacījumus par IPA II palīdzības pārvaldīšanu, tostarp piemērojamās īstenošanas metodes, atbalsta intensitāti, īstenošanas termiņus, kā arī noteikumus par izdevumu attiecināmību. Ja IPA II saņēmējs īsteno programmas saskaņā ar netiešo pārvaldību, finansēšanas nolīgumā iekļauj vajadzīgos noteikumus, kas paredzēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantā.
4. Finansēšanas nolīgumus par pārrobežu sadarbības programmām, kas minētas VI sadaļas II nodaļā, var parakstīt arī dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgās programmas vadošā iestāde. Vienotu finansēšanas nolīgumu par pārrobežu sadarbības programmām, kas minētas VI sadaļas III nodaļā, var parakstīt visas iesaistītās valstis, kuras piedalās konkrētajā programmā.
II SADAĻA
IPA II SAŅĒMĒJU ĪSTENOTA NETIEŠĀ PĀRVALDĪBA
I NODAĻA
Pārvaldības un kontroles sistēmas
7. pants
Struktūras un iestādes
1. IPA II saņēmējs izveido šādas struktūras un iestādes, kas vajadzīgas IPA II palīdzības pārvaldībai, kontrolei, pārraudzībai, uzraudzībai, novērtēšanai, ziņošanai un iekšējai revīzijai:
a)
valsts IPA koordinators;
b)
valsts kredītrīkotājs;
c)
funkcionālās struktūras.
2. Valsts kredītrīkotājs izveido pārvaldības struktūru, ko veido valsts fonds un valsts kredītrīkotāja atbalsta birojs.
3. IPA II saņēmējs nodrošina revīzijas iestādi.
4. IPA II saņēmējs nodrošina atbilstīgu 1.-3. punktā minēto struktūru un iestāžu savstarpējo un iekšējo pienākumu sadali.
8. pants
Valsts IPA koordinatora funkcijas un pienākumi
Papildus funkcijām, kas noteiktas 4. panta 2. punktā, valsts IPA koordinatora pienākums ir nodrošināt, ka darbību vai programmu mērķi, attiecībā uz kuriem ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi, tiek pienācīgi risināti IPA II palīdzības īstenošanas laikā.
9. pants
Valsts kredītrīkotāja funkcijas un pienākumi
1. Valsts kredītrīkotājs ir vispārēji atbildīgs par IPA II palīdzības finanšu pārvaldību IPA II saņēmējā un atbild par izdevumu likumības un pareizības nodrošināšanu.
2. Valsts kredītrīkotājs ir attiecīgi pilnvarots IPA II saņēmēja valdības vai valsts pārvaldes augsta ranga pārstāvis.
3. Valsts kredītrīkotājs jo īpaši ir atbildīgs par:
a)
IPA II uzskaites un finanšu darbību pārvaldību;
b)
IPA II palīdzības īstenošanas iekšējās kontroles sistēmu efektīvu darbību;
c)
efektīvu un samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu ieviešanu, ņemot vērā apzinātos riskus;
d)
14. pantā paredzētā procesa sākšanu.
4. Valsts kredītrīkotājs seko līdzi 12. pantā minētās revīzijas iestādes ziņojumiem un ik gadu iesniedz Komisijai pārvaldības deklarāciju. Gada pārvaldības deklarāciju sagatavo par katru programmu pamatnolīgumā noteiktajā veidā, pamatojoties uz iekšējās kontroles sistēmu faktisko pārraudzību, ko finanšu gada laikā veic valsts kredītrīkotājs.
Programmas īstenošanas beigās valsts kredītrīkotājs iesniedz galīgo izdevumu deklarāciju.
10. pants
Funkcionālo struktūru funkcijas un pienākumi
1. IPA II saņēmējs izveido funkcionālo struktūru (vai struktūras), lai īstenotu un pārvaldītu IPA II palīdzību.
2. Funkcionālā struktūra atbild par programmu īstenošanu, pamanāmību un informāciju, programmu uzraudzību un ziņošanu, kā arī, ja nepieciešams, par to novērtēšanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un par to izdevumu likumības un pareizības nodrošināšanu, kas radušies, īstenojot programmas, par kurām tā ir atbildīga.
11. pants
Pārvaldības struktūras funkcijas un pienākumi
1. Valsts fonds ir struktūra, kas atrodas IPA II saņēmēja valsts nozīmes ministrijā, kurai ir galvenā budžeta kompetence. Tas palīdz valsts kredītrīkotājam pildīt tā uzdevumus, jo īpaši tos, kas minēti 9. panta 3. punkta a) apakšpunktā.
2. Valsts kredītrīkotāja atbalsta birojs palīdz valsts kredītrīkotājam pildīt tā uzdevumus, jo īpaši tos, kas minēti 9. panta 3. punkta b) apakšpunktā.
12. pants
Revīzijas iestādes funkcijas un pienākumi
1. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, 7. panta 1. punktā minētajās IPA II saņēmēja izveidotajās struktūrās un iestādēs un 7. panta 2. punktā minētajā pārvaldības struktūrā, ko izveidojis valsts kredītrīkotājs, veic neatkarīgu ārēju revīziju, kas uzticēta 7. panta 3. punktā minētajai revīzijas iestādei, kura ir neatkarīga no iepriekš minētajām struktūrām un iestādēm. IPA II saņēmējs pārliecinās, ka revīzijas iestādes vadītājam ir pienācīga kompetence, zināšanas un pieredze revīzijas jomā.
2. Revīzijas iestāde veic revīzijas par pārvaldības un kontroles sistēmu(-ām), darbībām, darījumiem un gada pārskatiem saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem un saskaņā ar revīzijas stratēģiju, ko sagatavo reizi trīs gados. Revīzijas stratēģiju atjaunina katru gadu.
3. Revīzijas iestāde ik gadu sagatavo revīzijas darbības ziņojumu un revīzijas atzinumu, kas sagatavots saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.
4. Programmas īstenošanas beigās revīzijas iestāde sagatavo galīgo revīzijas darbības ziņojumu un sniedz revīzijas atzinumu par galīgo izdevumu deklarāciju.
II NODAĻA
Īpaši noteikumi par budžeta izpildes uzdevumu uzticēšanu
13. pants
Nosacījumi par budžeta izpildes uzdevumu uzticēšanu IPA II saņēmējam
1. Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus IPA II saņēmējam, noslēdzot finansēšanas un deleģēšanas nolīgumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 1. un 2. punktu, 61. pantu un 184. panta 2. punkta b) apakšpunktu.
2. IPA II saņēmējs garantē Savienības finanšu interešu aizsardzību līmenī, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim, kā noteikts saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, un izveido vajadzīgās struktūras, nodrošinot iekšējās kontroles sistēmu efektīvu darbību.
3. IPA II saņēmējā izveidotās pārvaldības, kontroles, uzraudzības un revīzijas sistēmas nodrošina efektīvu iekšējās kontroles sistēmu, kas ietver vismaz šādas piecas jomas:
a)
kontroles vide;
b)
riska pārvaldība;
c)
kontroles pasākumi;
d)
informācija un komunikācija;
e)
uzraudzības pasākumi.
14. pants
Budžeta izpildes uzdevumu uzticēšana
1. Valsts kredītrīkotāja pienākums ir iesniegt Komisijai IPA II saņēmēja uzdevumā pieprasījumu par budžeta izpildes uzdevumu uzticēšanu saskaņā ar 13. pantu.
2. Pirms 1. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas valsts kredītrīkotājs nodrošina, ka pārvaldības struktūra un attiecīgā(-ās) funkcionālā(-ās) struktūra(-as) atbilst Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 2. punkta pirmās daļas a), b) un d) apakšpunkta un šīs regulas 13. panta 3. punkta prasībām.
3. Pirms Komisija uztic IPA II palīdzības budžeta izpildes uzdevumus, tā izskata 1. punktā minēto pieteikumu un novērtē izveidotās struktūras un iestādes, kas minētas 7. pantā, un ex ante novērtēšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta 1. punktu iegūst pierādījumus, ka ir izpildītas prasības, kuras paredzētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 2. punkta pirmās daļas a), b) un d) apakšpunktā un šīs regulas 13. panta 3. punktā.
IPA II palīdzības budžeta izpildes uzdevumu uzticēšanas vajadzībām Komisija var paļauties uz ex ante novērtējumu, kas veikts par iepriekšēju finansēšanas nolīgumu ar attiecīgo IPA II saņēmēju, vai ex ante novērtējumu, kas veikts saistībā ar pārvaldības pilnvaru piešķiršanu, par kuru pieņemts lēmums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (7). Komisija pieprasa papildu pierādījumus, ja minētie novērtējumi neaptver visus vajadzīgos nosacījumus.
4. Valsts kredītrīkotājs uzrauga, vai pārvaldības struktūra(-as) un funkcionālās struktūras pastāvīgi ievēro 2. punktā minētās prasības. Ja šīs prasības nav izpildītas, valsts kredītrīkotājs nekavējoties informē Komisiju un veic attiecīgus aizsargpasākumus attiecībā uz veiktajiem maksājumiem vai parakstītajiem līgumiem.
5. Komisija uzrauga atbilstību saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 2. un 3. punktu un var veikt attiecīgus korekcijas pasākumus, tostarp pārtraukt vai izbeigt finansēšanas nolīgumu jebkurā laikā, ja prasības vairs netiek ievērotas.
III SADAĻA
FINANŠU PĀRVALDĪBA
I NODAĻA
Savienības finansiālais ieguldījums
15. pants
Izdevumu attiecināmība
1. Kamēr nav noslēgts attiecīgais finansēšanas nolīgums saskaņā ar 13. pantu, parakstītie līgumi un papildinājumi, radušies izdevumi un maksājumi, ko veic IPA II saņēmējs, nav attiecināmi finansējuma saņemšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 231/2014.
2. Šādi izdevumi nav attiecināmi finansējuma saņemšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 231/2014:
a)
zemes un esošu ēku pirkšana, izņemot, ja to finansēšanas lēmumā pienācīgi pamato ar darbības veidu;
b)
citi izdevumi, kas var būt noteikti nozaru vai finansēšanas nolīgumos.
II NODAĻA
Noteikumi par IPA II saņēmēja īstenotu netiešu pārvaldību
16. pants
Ziņošana par iespējamu krāpšanu un citiem pārkāpumiem
IPA II saņēmējs nekavējoties ziņo Komisijai par iespējamu krāpšanu un citiem pārkāpumiem, par kuriem ir saņemta primārā administratīvā vai tiesas konstatācija, un to informē par administratīvo un tiesas procesu gaitu. Ziņošanu veic elektroniski, izmantojot moduli, ko Komisija nodrošinājusi šim nolūkam.
17. pants
Finanšu korekcijas
1. Lai nodrošinātu, ka IPA II līdzekļi ir izmantoti saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, Komisija piemēro finanšu korekcijas mehānismus.
2. Finanšu korekcijas piemērošanas pamatā var būt:
a)
konkrētas kļūdas, pārkāpuma vai krāpšanas konstatējums;
b)
vai arī tas, ka tiek identificēts trūkums vai nepilnība IPA II saņēmēja pārvaldības un kontroles sistēmās.
3. Komisija finanšu korekcijas veic, pamatojoties uz konstatētajām nepamatoti izlietotajām summām un pamatojoties uz finanšu ietekmi uz budžetu. Ja šādas summas nevar precīzi noteikt, lai piemērotu korekciju, Komisija var piemērot vienotas likmes korekciju vai korekciju, kuras pamatā ir konstatēto faktu ekstrapolācija.
4. Finanšu korekcijas veic, attiecīgi izmantojot kompensāciju.
5. Pieņemot lēmumu par korekcijas apmēru, Komisija ņem vērā konkrētās kļūdas vai pārkāpuma veidu un nopietnību un/vai attiecīgās programmas pārvaldības un kontroles sistēmā konstatēto trūkumu vai nepilnību apmēru un finanšu ietekmi.
IV SADAĻA
UZRAUDZĪBA, NOVĒRTĒŠANA UN ZIŅOŠANA
I NODAĻA
Uzraudzība
18. pants
IPA uzraudzības komiteja
1. Komisija un IPA II saņēmējs ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pirmā finansēšanas nolīguma stāšanās spēkā izveido IPA uzraudzības komiteju.
2. IPA uzraudzības komiteja pārskata visu darbību īstenošanas vispārējo efektivitāti, lietderību, kvalitāti, saskaņotību, koordināciju un atbilstību attiecībā uz minēto darbību mērķu sasniegšanu. Šajā nolūkā tā attiecīgos gadījumos izmanto informāciju, ko sniedz nozaru uzraudzības komitejas. Tā var sniegt ieteikumus par korekcijas pasākumiem, kad vien rodas šāda vajadzība.
3. IPA uzraudzības komiteju veido Komisijas, valsts IPA koordinatora un citu saistītu IPA II saņēmēja valsts iestāžu un struktūru pārstāvji un attiecīgos gadījumos starptautiskās organizācijas, tostarp starptautisko finanšu iestāžu un citu ieinteresēto personu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora struktūru, pārstāvji.
4. IPA uzraudzības komitejas sanāksmes kopīgi vada Komisijas pārstāvis un valsts IPA koordinatora pārstāvis.
5. IPA uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu.
6. IPA uzraudzības komiteja sanāk vismaz reizi gadā. Pēc Komisijas vai IPA II saņēmēja iniciatīvas var sasaukt arī ad hoc sanāksmes, jo īpaši par konkrētām tēmām.
19. pants
Nozaru uzraudzības komitejas
1. Ja IPA II saņēmējs īsteno netiešo pārvaldību, IPA II saņēmējs ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pirmā finansēšanas nolīguma stāšanās spēkā izveido nozaru uzraudzības komitejas, kas saistītas ar attiecīgo politikas jomu vai programmu. Attiecīgā gadījumā nozaru uzraudzības komitejas var izveidot ad hoc atbilstīgi citām īstenošanas metodēm.
2. Katra nozaru uzraudzības komiteja novērtē politikas jomas vai programmas darbību efektivitāti, lietderību, kvalitāti, saskaņotību, koordināciju un atbilstību attiecīgajām nozaru stratēģijām. Tā novērtē progresu saistībā ar darbību mērķu un to gaidāmo iznākumu, rezultātu un ietekmes sasniegšanu, izmantojot rādītājus, kas saistīti ar bāzes situāciju, kā arī finanšu izpildes progresu. Nozaru uzraudzības komitejas ziņo IPA uzraudzības komitejai un var izteikt priekšlikumus par korekcijas pasākumiem, lai panāktu darbību mērķu sasniegšanu un uzlabotu sniegtās palīdzības efektivitāti, lietderību, ietekmi un ilgtspēju.
3. Nozaru uzraudzības komitejas veido attiecīgo valsts iestāžu un struktūru, citu ieinteresēto personu, piemēram, ekonomikas, sociālo un vides partneru, kā arī attiecīgos gadījumos starptautisko organizāciju, tostarp starptautisko finanšu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, pārstāvji. Komisija piedalās komitejas darbā. Nozaru uzraudzības komitejas sanāksmes vada IPA II saņēmēja augsta līmeņa pārstāvis. Atkarībā no politikas jomas vai programmas Komisija var būt komitejas sanāksmju līdzpriekšsēdētāja.
4. Katra nozaru uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu.
5. Nozaru uzraudzības komitejas sanāk vismaz divreiz gadā. Var sasaukt arī ad hoc sanāksmes.
20. pants
Citas uzraudzības darbības
Vajadzības gadījumā var izveidot citas uzraudzības platformas. Par to darbībām ziņo IPA uzraudzības komitejai.
II NODAĻA
Novērtēšana
21. pants
Principi
1. IPA II palīdzībai veic novērtējumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30. panta 4. punktu nolūkā uzlabot tās nozīmīgumu, saskaņotību, kvalitāti, lietderību, efektivitāti, Savienības pievienoto vērtību, konsekvenci un sinerģiju ar attiecīgo politisko dialogu.
2. Novērtējumus var veikt politikas, stratēģijas, tēmas, nozares, programmas un darbības līmenī, kā arī valsts vai reģionālā līmenī.
3. IPA uzraudzības komiteja un nozaru uzraudzības komitejas ņem vērā novērtējumu rezultātus.
22. pants
IPA II saņēmēja veiktie novērtējumi netiešas pārvaldības ietvaros
1. IPA II saņēmēja, kuram uzticēti IPA II palīdzības budžeta izpildes uzdevumi, pienākums ir pēc vajadzības veikt novērtējumu par to pārvaldītajām programmām.
2. IPA II saņēmējs izstrādā novērtēšanas plānu, norādot novērtēšanas darbības, ko tas plāno veikt dažādos īstenošanas posmos.
III NODAĻA
Ziņošana
23. pants
Gada ziņojumi par IPA II palīdzības īstenošanu, ko iesniedz IPA II saņēmēji netiešas pārvaldības ietvaros
1. Līdz nākamā finanšu gada 15. februārim IPA II saņēmējs saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktu iesniedz Komisijai:
a)
gada ziņojumu par uzticēto uzdevumu izpildi;
b)
gada finanšu pārskatus vai deklarācijas, kas sagatavotas pēc uzkrāšanas principa, kā norādīts finansēšanas nolīgumā, par izdevumiem, kas radušies saistībā ar uzticēto uzdevumu izpildi;
c)
gada pārvaldības deklarāciju, kā paredzēts 9. panta 4. punktā;
d)
kopsavilkumu par revīzijas iestādes revīzijas ziņojumiem un par pārvaldības struktūras veikto kontroli, kurš pienācīgi pamato pārvaldības deklarāciju. Šādā kopsavilkumā iekļauj analīzi par sistēmās konstatēto kļūdu un trūkumu raksturu un apjomu, par veikto vai plānoto korekcijas pasākumu, kā arī informāciju par pēckontroles pasākumiem pēc revīzijas iestādes pieņemtajiem ziņojumiem.
2. Līdz nākamā finanšu gada 15. martam valsts IPA II saņēmējs iesniedz Komisijai revīzijas atzinumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktu.
3. Katras programmas īstenošanas beigās valsts IPA II saņēmējs iesniedz galīgo ziņojumu, kas aptver visu īstenošanas periodu un var ietvert pēdējo gada ziņojumu.
4. Atkarībā no darbības vai programmas, par kuru tā ir atbildīga, funkcionālajai struktūrai var pieprasīt sagatavot vispusīgu gada ziņojumu par visu finanšu gadu, kuru pēc tam valsts IPA koordinators iesniedz Komisijai pēc tam, kad to ir pārbaudījusi atbildīgā nozaru uzraudzības komiteja.
V SADAĻA
PĀRREDZAMĪBA UN PAMANĀMĪBA
24. pants
Informācija, publicitāte un pārredzamība
1. Ikviens IPA II palīdzības īstenošanas dalībnieks, kā definēts saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktu, ievēro prasības par informāciju, publicitāti un pārredzamību saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 35. panta 2. punktu un nodrošina savu darbību pienācīgu pamanāmību.
2. IPA II saņēmēja veiktas netiešas pārvaldības gadījumā funkcionālo struktūru pienākums ir publicēt informāciju par Savienības finansējuma saņēmējiem, kā minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 21. un 22. pantā. Funkcionālās struktūras nodrošina, ka saņēmēju informē par iekļaušanu publicētajā saņēmēju sarakstā. Visus personas datus, kas iekļauti minētajā sarakstā, apstrādā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
3. Valsts/daudzvalstu stratēģijas dokumenti un to pārskatītās versijas, kā arī programmas, attiecīgajā gadījumā, ir publiski dokumenti, un tos dara pieejamus vispārējai sabiedrībai un pilsoniskajai sabiedrībai.
25. pants
Pamanāmība un komunikācija
1. Komisija un IPA II saņēmējs vienojas par saskaņotu komunikācijas pasākumu plānu, lai IPA II saņēmējā padarītu pieejamu un aktīvi izplatītu informāciju par IPA II palīdzību.
2. IPA II saņēmējs ziņo IPA uzraudzības komitejai un nozaru uzraudzības komitejām par saviem pamanāmības un komunikācijas pasākumiem.
VI SADAĻA
PĀRROBEŽU SADARBĪBA
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
26. pants
Definīcijas
1. Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:
a)
“darbības” ir projekts, līgums, darbība vai projektu grupa, ko izraudzījusi attiecīgās programmas kopīgā uzraudzības komiteja vai līgumslēdzēja iestāde vai kas izraudzīta tās atbildībā un kas palīdz sasniegt attiecīgos mērķus saistībā ar darbības pamatā esošo prioritāro virzienu vai virzieniem, ja programmas ir 27. panta a) punktā minētās pārrobežu sadarbības programmas, vai saistībā ar darbības pamatā esošo tematisko prioritāti vai prioritātēm, ja programmas ir 27. panta b) vai c) punktā minētās pārrobežu sadarbības programmas;
b)
“saņēmējs” ir publiska vai privāta struktūra, kas atbild par darbību sākšanu vai sākšanu un īstenošanu; saistībā ar valsts atbalsta shēmām (atbilstīgi definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (8) 2. panta 13. punktā), ciktāl tas attiecas uz pārrobežu sadarbības programmām, kurās iesaistītas dalībvalstis, jēdziens “saņēmējs” nozīmē struktūru, kas saņem palīdzību.
2. Šīs sadaļas I un II nodaļas nolūkiem, ciktāl tas attiecas uz pārrobežu sadarbības programmām, kurās iesaistītas dalībvalstis, jēdzienus “publiskie izdevumi”, “plānošana”, “partnerības nolīgums” un “dokuments” izmanto saskaņā ar definīcijām, kas sniegtas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. pantā.
27. pants
Palīdzības veids
Palīdzību sniedz vienam no šādiem pārrobežu sadarbības veidiem:
a)
pārrobežu sadarbība starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākiem IPA II saņēmējiem, kā paredzēts II nodaļā;
b)
pārrobežu sadarbība starp diviem vai vairākiem IPA II saņēmējiem, kā paredzēts III nodaļā;
c)
pārrobežu sadarbība starp IPA II saņēmēju un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta valstīm, kā paredzēts III nodaļā.
28. pants
Atbalsta intensitāte un IPA II palīdzības likme
1. Komisijas lēmumā, ar ko pieņem pārrobežu sadarbības programmu 27. pantā minētajiem sadarbības veidiem, nosaka līdzfinansējuma likmi un IPA II palīdzības maksimālo apjomu, pamatojoties vai nu uz:
a)
kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, tostarp valsts un privātajiem izdevumiem; vai
b)
attiecināmajiem publiskā sektora izdevumiem.
2. Pārrobežu sadarbības programmām, kas minētas 27. panta a) punktā, Savienības līdzfinansējuma likme pārrobežu sadarbības programmas katram prioritārajam virzienam, kā tas definēts 34. panta 2. punktā, nav mazāka par 20 % un nepārsniedz 85 % no attiecināmajiem izdevumiem.
3. Pārrobežu sadarbības programmām, kas minētas 27. panta b) un c) punktā, Savienības līdzfinansējuma likme katrai tematiskajai prioritātei nav mazāka par 20 % un nepārsniedz 85 % no attiecināmajiem izdevumiem. Tehniskās palīdzības līdzfinansējuma likme ir 100 %.
29. pants
Tematiskās prioritātes un IPA II palīdzības koncentrācija
1. IPA II palīdzības tematiskās prioritātes ir definētas Regulas (ES) Nr. 231/2014 III pielikumā.
2. Katrai pārrobežu sadarbības programmai izvēlas maksimāli četras tematiskās prioritātes.
30. pants
Ģeogrāfiskais aptvērums
Attiecīgajā pārrobežu sadarbības programmā iekļauj atbilstīgo reģionu sarakstu, kas ir šādi:
a)
regulas 27. panta a) punktā minētajām pārrobežu sadarbības programmām: kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) 3. līmeņa reģioni vai, ja nav izmantota NUTS klasifikācija, līdzvērtīgi apgabali gar sauszemes vai jūras robežām, kurus šķir ne vairāk kā 150 km attālums, neskarot iespējamus pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu saskaņotību un nepārtrauktību pārrobežu programmām, kuras izveidotas 2007.-2013. gada plānošanas periodam;
b)
regulas 27. panta b) un c) punktā minētajām pārrobežu sadarbības programmām: atbilstīgos reģionus pēc vajadzības nosaka attiecīgajā pārrobežu sadarbības programmā.
31. pants
Pārrobežu sadarbības programmu sagatavošana, novērtēšana, apstiprināšana un grozīšana
1. Par katras pārrobežu sadarbības programmas tematiskajām prioritātēm vienojas iesaistītās valstis attiecībā uz katru robežu vai robežu grupu, pamatojoties uz tematiskajām prioritātēm, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 231/2014 III pielikumā.
2. Komisija novērtē pārrobežu sadarbības programmu atbilstību šai regulai, to faktisko ieguldījumu izraudzītajās tematiskajās prioritātēs, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 231/2014 III pielikumā, kā arī, ciktāl tas attiecas uz iesaistītajām dalībvalstīm, attiecīgo partnerības nolīgumu.
3. Komisija sagatavo komentārus trīs mēnešu laikā pēc pārrobežu sadarbības programmas iesniegšanas datuma. Iesaistītās valstis iesniedz Komisijai visu vajadzīgo papildinformāciju un vajadzības gadījumā pārskata ierosināto pārrobežu sadarbības programmu.
4. Apstiprinot katru pārrobežu sadarbības programmu pēc tās oficiālās iesniegšanas, Komisijai jāpārliecinās, ka pienācīgi ņemti vērā visi tās komentāri.
5. Pārrobežu sadarbības programmu grozījumu pieprasījumus, ko iesniegušas iesaistītās valstis, pienācīgi pamato, un tajos jo īpaši norāda pārrobežu sadarbības programmas izmaiņu paredzamo ietekmi uz mērķu sasniegšanu. Šiem pieprasījumiem pievieno pārskatīto programmu. Šā panta 2. un 3. punktu piemēro arī pārrobežo sadarbības programmu grozījumiem.
32. pants
Tehniskā palīdzība
1. Katrā pārrobežu sadarbības programmā iekļauj īpašu budžeta piešķīrumu tehniskās palīdzības darbībām, tostarp sagatavošanas, pārvaldības, uzraudzības, novērtēšanas, informēšanas, komunikācijas, tīklu veidošanas, sūdzību izskatīšanas, kontroles un revīzijas darbībām, kas saistītas ar programmas īstenošanu, un darbībām, kuras paredzētas administratīvās spējas stiprināšanai saistībā ar programmas īstenošanu. Iesaistītās valstis IPA II palīdzību var izmantot arī, lai atbalstītu darbības, kuru mērķis ir samazināt saņēmēju administratīvo slogu, tostarp lai atbalstītu elektroniskās datu apmaiņas sistēmas, un darbības, kuru mērķis ir stiprināt iesaistīto valstu iestāžu un saņēmēju spēju pārvaldīt un izmantot IPA II palīdzību, kā arī to savstarpējo paraugprakses apmaiņu. Šīs darbības var attiekties uz iepriekšējiem un turpmākiem plānošanas periodiem.
2. Atkāpjoties no 15. panta 1. punkta, izdevumi par tehnisko palīdzību pārrobežu sadarbības programmas sagatavošanas un pārvaldības un kontroles sistēmu izveides atbalstam var būt attiecināmi izdevumi, ja tie radušies, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu apstiprināt attiecīgo pārrobežu sadarbības programmu, bet ne agrāk par 2014. gada 1. janvāri.
II NODAĻA
Pārrobežu sadarbība starp dalībvalstīm un IPA II saņēmējiem
33. pants
Piemērojamie noteikumi
1. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalsti(-īm), kas piedalās pārrobežu sadarbības programmā saskaņā ar šo nodaļu, jo īpaši attiecībā uz dalībvalsti, kurā atrodas vadošā iestāde, piemēro noteikumus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1299/2013 (9) un kas piemērojami Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim, kā paredzēts šajā nodaļā. Ja šādos noteikumos minēti Eiropas strukturālie un investīciju fondi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 1. pantā, šajā nodaļā uzskatāms, ka tas attiecas arī uz IPA II palīdzību.
2. Ciktāl tas attiecas uz IPA II saņēmējiem, kas piedalās pārrobežu sadarbības programmā saskaņā ar šo nodaļu, piemēro noteikumus, kuri piemērojami Eiropas teritoriālajai sadarbībai, kā paredzēts šajā nodaļā, neskarot pamatotas atkāpes, kas noteiktas attiecīgajā finansēšanas nolīgumā.
34. pants
Plānošana
1. Pārrobežu sadarbības programmas sagatavo saskaņā ar partnerības principu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. panta 1. un 2. punktā, un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2.-4. punktu, 7., 9. un 10. punktu.
2. Pārrobežu sadarbības programmas veido prioritārie virzieni. Neskarot 32. pantu, prioritārais virziens atbilst 29. pantā minētajai tematiskajai prioritātei. Prioritārā virziena ietvaros, ja vajadzīgs un nolūkā palielināt tās ietekmi un efektivitāti ar saskaņotu un integrētu pieeju, var pievienot citu tematisko prioritāšu elementus.
3. Pārrobežu sadarbības programmas var veikt uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības darbības atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 32.-35. pantam, kopīgu rīcības plānu darbības atbilstīgi minētās regulas 104.-109. pantam un integrēta teritoriālā ieguldījuma darbības atbilstīgi minētās regulas 36. pantam, ņemot vērā šo instrumentu pamatā esošos principus un Regulas (ES) Nr. 1299/2013 9.-11. pantu. Par katras pārrobežu sadarbības programmas konkrētajiem noteikumiem un nosacījumiem vienojas Komisija un iesaistītās valstis.
4. Pārrobežu sadarbības programmas Komisijai iesniedz elektroniski dalībvalsts, kurā atrodas programmas vadošā iestāde.
5. Eiropas Investīciju banka (EIB) pēc iesaistīto valstu lūguma var piedalīties darbību sagatavošanā, kā arī pasākumos, kas saistīti ar darbību sagatavošanu, jo īpaši lielos projektos.
Komisija pirms pārrobežu sadarbības programmu pieņemšanas var apspriesties ar EIB.
35. pants
Tehniskā palīdzība
IPA II palīdzības summa, ko piešķir tehniskajai palīdzībai, nepārsniedz 10 % no kopējās summas, kas piešķirta attiecīgajai pārrobežu sadarbības programmai, bet nav mazāka par EUR 1 500 000.
36. pants
Īstenošanas veids un programmas iestāžu iecelšana
1. Šajā nodaļā aprakstītās pārrobežu sadarbības programmas īsteno dalītas pārvaldības veidā. Līdz ar to dalībvalstis un Komisija atbild par programmu pārvaldību un kontroli saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem, kas noteikti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 un šajā regulā.
Dalībvalstij, kurā atrodas vadošā iestāde, piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 73. un 74. pantu par dalībvalstu pienākumiem, īstenojot dalītu pārvaldību.
Piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 75. pantu par Komisijas pilnvarām un pienākumiem, īstenojot dalītu pārvaldību.
2. Pārrobežu sadarbības programmā iesaistītās valstis Regulas (ES) Nr. 1303/2013 123. panta 1. punkta vajadzībām izraugās vienu vadošo iestādi; 123. panta 2. punkta vajadzībām - vienu sertifikācijas iestādi; un 123. panta 4. punkta vajadzībām - vienu revīzijas iestādi;
3. Vadošā iestāde un revīzijas iestāde atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī. Pārrobežu sadarbības programmā iesaistītās valstis var uzticēt vienotajai vadošajai iestādei sertifikācijas iestādes funkciju izpildi.
Vadošās iestādes un attiecīgā gadījumā sertifikācijas iestādes izraudzīšanās procedūru, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 124. pantā, veic dalībvalsts, kurā attiecīgā iestāde atrodas.
Šajā pantā paredzēto iecelšanu veic, neskarot iesaistīto valstu atbildības sadalījumu attiecībā uz finanšu korekciju piemērošanu, kā paredzēts attiecīgajā pārrobežu sadarbības programmā.
37. pants
Programmas iestāžu funkcijas
1. Attiecībā uz vadošās iestādes darbību piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 125. pantu un Regulas (ES) Nr. 1299/2013 23. panta 1., 2., 4. un 5. punktu.
2. Attiecībā uz sertifikācijas iestādes darbību piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 126. pantu un Regulas (ES) Nr. 1299/2013 24. pantu.
Sertifikācijas iestāde saņem Komisijas veiktos maksājumus un parasti veic maksājumus galvenajam saņēmējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 132. pantu.
3. Attiecībā uz revīzijas iestādes darbību piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 127. pantu un Regulas (ES) Nr. 1299/2013 25. pantu.
38. pants
Kopīgā uzraudzības komiteja
1. Trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalsts informēta par lēmumu, ar ko apstiprina pārrobežu sadarbības programmu, iesaistītās valstis izveido kopīgu uzraudzības komiteju (turpmāk “KUK”).
2. KUK veido Komisijas, valsts IPA koordinatora un citu saistītu IPA II saņēmēja valsts iestāžu un struktūru, iesaistītās(-o) dalībvalsts(-u) pārstāvji un attiecīgos gadījumos arī starptautisko finanšu iestāžu un citu ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora struktūru, pārstāvji.
3. KUK priekšsēdētājs ir kādas iesaistītās valsts vai vadošās iestādes pārstāvis.
4. Komisija piedalās KUK darbā kā padomdevēja.
5. Ja programmā ieguldījumu sniedz EIB, tā var piedalīties KUK darbā kā padomdevēja.
6. KUK novērtē visu darbību īstenošanas vispārējo efektivitāti, kvalitāti un saskaņotību attiecībā uz pārrobežu programmā, finansēšanas nolīgumos un stratēģijas dokumentos noteikto mērķu sasniegšanu. Tā var sniegt ieteikumus par korekcijas pasākumiem, kad vien rodas šāda vajadzība.
Tās darbībai piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 49. un 110. pantu.
KUK un vadošā iestāde veic uzraudzību, izmantojot rādītājus, kas noteikti attiecīgajā pārrobežu sadarbības programmā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1299/2013 16. pantu.
7. KUK pieņem savu reglamentu.
8. KUK sanāk vismaz reizi gadā. Pēc iesaistītas valsts vai Komisijas iniciatīvas var sasaukt arī papildu sanāksmes, jo īpaši par konkrētām tēmām.
39. pants
Darbību atlase
1. Pārrobežu sadarbības programmu darbību atlasi veic KUK.
KUK darbību atlases vajadzībām var izveidot koordinācijas komiteju, kura darbojas tās atbildībā.
2. Atlasītās darbības ietver saņēmējus no vismaz divām iesaistītajām valstīm, no kuriem vismaz viens saņēmējs ir no dalībvalsts. Darbību var īstenot vienā iesaistītajā valstī, ja ir apzināta pārrobežu ietekme un ieguvumi.
3. Saņēmēji sadarbojas darbību izstrādē un īstenošanā. Tie sadarbojas arī darbību personāla vai darbību finansējuma nodrošināšanā.
40. pants
Saņēmēji
1. Ja pārrobežu sadarbības programmas darbībā ir divi vai vairāki saņēmēji, visi saņēmēji vienu no tiem ieceļ par galveno saņēmēju.
2. Galvenais saņēmējs veic šādus uzdevumus:
a)
sadarbībā ar pārējiem saņēmējiem izstrādā kārtību, kurā iekļauti noteikumi, kas cita starpā nodrošina darbībai piešķirto līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību, tostarp noteikumi par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu;
b)
uzņemas atbildību, lai nodrošinātu visas darbības īstenošanu;
c)
pārliecinās, ka visu saņēmēju uzrādītie izdevumi ir radušies, īstenojot darbību, un atbilst pasākumiem, par kuriem vienojušies visi saņēmēji, kā arī dokumentam, ko iesniegusi vadošā iestāde, kā noteikts 6. punktā;
d)
pārliecinās, ka pārējo saņēmēju uzrādītos izdevumus ir pārbaudījis(-uši) kontrolieris(-i), ja šo pārbaudi neveic vadošā iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1299/2013 23. panta 1. punktu.
3. Ja 2. punkta a) apakšpunktā minētajos noteikumos nav paredzēts citādi, galvenais saņēmējs nodrošina, ka pārējie saņēmēji saņem publiskā sektora atbalsta kopējo summu pēc iespējas ātrāk un pilnā apmērā. Neatskaita un neietur nekādas summas un nenosaka nekādu īpašu maksu vai citus līdzīgus maksājumus, kas pārējiem saņēmējiem samazinātu minētās summas apjomu.
4. Galvenais vai vienīgais saņēmējs atrodas iesaistītā valstī.
5. Neatkarīgi no šīs regulas 39. panta 2. punkta Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (10), vai cita juridiska struktūra, kas izveidota saskaņā ar iesaistītas valsts tiesību aktiem, var pieteikties kā darbības vienīgā saņēmēja, ja to ir izveidojušas valsts iestādes un struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm.
6. Vadošā iestāde par katru darbību iesniedz galvenajam vai vienīgajam saņēmējam dokumentu, kurā izklāstīti nosacījumi par atbalsta piešķiršanu darbībai, tostarp īpašās prasības darbības ietvaros piegādājamiem produktiem vai sniedzamajiem pakalpojumiem, finanšu plāns un izpildes termiņš.
41. pants
Novērtēšana
1. Novērtēšanu veic iekšēji vai ārēji eksperti, kas ir funkcionāli neatkarīgi no iestādēm, kuras ir atbildīgas par programmas īstenošanu. Visus novērtējumus dara publiski pieejamus.
2. Iesaistītās valstis kopīgi veic ex ante novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 55. pantu.
3. Plānošanas periodā novērtējumu veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 56. pantu.
4. Ex post novērtējumu veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 57. pantu.
42. pants
Ziņošana, informācija un komunikācija
1. Īstenošanas ziņojumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1299/2013 14. pantu.
2. Ikgadējo izvērtēšanas sanāksmi organizē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1299/2013 15. pantu.
3. Līdz katra gada 31. janvārim, 31. jūlijam un 31. oktobrim vadošā iestāde uzraudzības nolūkos elektroniski nosūta Komisijai datus par katru pārrobežu programmu un pa prioritārajiem virzieniem:
a)
kopējās un publiskā sektora attiecināmās izmaksas par darbībām un atbalstam atlasīto darbību skaits;
b)
kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji deklarējuši vadošajai iestādei.
Turklāt datu sūtījumā, ko nosūta līdz 31. janvārim, ietver a) un b) apakšpunktā minētos datus, kas iedalīti pa intervences kategorijām. Šo sūtījumu uzskata par atbilstīgu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 2. punktā minētajai finanšu datu iesniegšanas prasībai.
Datu sūtījumiem, kas jāveic līdz 31. janvārim un 31. jūlijam, pievieno prognozi par summu, par kādu vadošā iestāde paredz iesniegt maksājumu pieteikumus par kārtējo finanšu gadu un nākamo finanšu gadu.
Robeždatums attiecībā uz datiem, kas iesniegti saskaņā ar šo punktu, ir tā mēneša pēdējā diena, kas ir pirms iesniegšanas mēneša.
4. Vadošā iestāde koordinē uzdevumus, kas saistīti ar prasībām par informāciju, publicitāti un pārredzamību saskaņā ar šīs regulas 24. panta 1. un 3. punktu.
Atkāpjoties no šīs regulas 25. panta, vadošā iestāde ir atbildīga par informācijas un komunikācijas pasākumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 115. un 116. pantā.
43. pants
Attiecināmība un ilgums
1. Atkāpjoties no šīs regulas 15. panta 1. punkta, izdevumi ir attiecināmi finansējuma saņemšanai IPA II pārrobežu sadarbības palīdzības ietvaros:
a)
ja tie ir radušies saņēmējam no dalībvalsts un samaksāti laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim; vai
b)
ja tie ir radušies saņēmējam no IPA saņēmēja un samaksāti pēc pārrobežu sadarbības programmas iesniegšanas.
2. Papildus šīs regulas 15. panta 2. punkta noteikumiem IPA II pārrobežu sadarbības palīdzību nesniedz:
a)
parāda procentu maksāšanai;
b)
pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atgūšanai, izņemot gadījumus, ja saskaņā ar valsts PVN tiesību aktiem to nevar atgūt;
c)
kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai un būvniecībai;
d)
investīcijām, kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas rodas darbībās, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK I pielikums (11);
e)
tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanai, pārstrādei un reklāmai;
f)
grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kā tie definēti Savienības valsts atbalsta noteikumos;
g)
investīcijām lidostu infrastruktūrā, ja vien tās nav saistītas ar vides aizsardzību vai papildinātas ar investīcijām, kas vajadzīgas, lai mazinātu vai novērstu infrastruktūras negatīvo ietekmi uz vidi.
Atkāpjoties no 15. panta 2. punkta, neapbūvētas zemes un apbūvētas zemes pirkuma, ja summa nepārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, izdevumi ir attiecināmi finansējuma saņemšanai IPA II pārrobežu sadarbības palīdzības ietvaros. Attiecībā uz pamestām teritorijām un bijušajām rūpniecības teritorijām, kurās ir ēkas, šo ierobežojumu palielina līdz 15 %. Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos šo robežu var palielināt, pārsniedzot attiecīgās iepriekšējās procentuālās vērtības darbībām, kas saistītas ar vides saglabāšanu.
3. IPA II palīdzībai neatlasa darbības, kas ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms saņēmējs vadošajai iestādei iesniedzis pieteikumu par finansējumu pārrobežu sadarbības programmā, neatkarīgi no tā, vai saņēmējs ir veicis visus attiecīgos maksājumus.
4. Attiecībā uz dotācijām piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 61. pantu, 65. panta 4. punktu, 6. līdz 9. punktu, 11. punktu, 66. līdz 68. pantu, 69. panta 1. un 2. punktu, 71. pantu.
5. Papildus šīs regulas 6. panta 2. punktā noteiktajam finansēšanas nolīgumos par šajā nodaļā aprakstītajām pārrobežu sadarbības programmām nosaka to attiecināmības noteikumu hierarhiju, kuri piemērojami attiecīgajai pārrobežu sadarbības programmai saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1299/2013 18. pantā.
6. Attiecībā uz personāla izmaksām piemēro arī Regulas (ES) Nr. 1299/2013 19. pantu.
44. pants
Darbību attiecināmība atkarībā no norises vietas
1. Darbības, kurām piemēro 2. un 3. punktā minētās atkāpes, veic programmas teritorijā, ko veido iesaistīto valstu teritorijas daļa, kā noteikts attiecīgajā pārrobežu sadarbības programmā (“programmas teritorija”).
2. Vadošā iestāde var atļaut to, ka visa darbība vai tās daļa tiek īstenota ārpus programmas teritorijas, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:
a)
darbība nodrošina labumu programmas teritorijai;
b)
pārrobežu sadarbības programmā kopējā summa, kas piešķirta darbībām ārpus programmas teritorijas, nepārsniedz 20 % no Savienības atbalsta programmas līmenī;
c)
pārvaldības un revīzijas iestāžu pienākumus, kas attiecas uz darbības pārvaldību, kontroli un revīziju, pilda pārrobežu sadarbības programmas iestādes, vai tās noslēdz vienošanās ar iestādēm dalībvalstī vai trešā valstī, kurā darbību īsteno.
3. Attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar tehnisko palīdzību, veicināšanas pasākumiem un spēju veidošanu, izdevumi var būt radušies ārpus programmas teritorijas, ja ir izpildīti 2. punkta a) un c) apakšpunkta nosacījumi.
45. pants
Iepirkums
1. Attiecībā uz pakalpojumu, piegādes un darba līgumu piešķiršanu, ko veic saņēmēji, iepirkuma procedūras atbilst Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 otrās daļas IV sadaļas 3. nodaļas un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 otrās daļas II sadaļas 3. nodaļas noteikumiem, kas piemērojami visai programmas teritorijai gan dalībvalstī, gan IPA II saņēmēja(-u) teritorijā.
2. Attiecībā uz pakalpojumu, piegādes un darbu līgumu piešķiršanu, ko veic vadošā iestāde, izmantojot īpašu budžeta piešķīrumu tehniskās palīdzības darbībām, vadošā iestāde var piemērot 1. punktā minētās iepirkuma procedūras vai attiecīgās valsts tiesību aktos paredzētās iepirkuma procedūras.
46. pants
Finanšu pārvaldība, saistību atcelšana, pārskatu pārbaude un apstiprināšana, slēgšana un finanšu korekcijas
1. Attiecībā uz budžeta saistībām piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 76. pantu.
2. Attiecībā uz maksājumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 77.-80. pantu, 82. un 83. pantu, 129.-132. pantu, 134., 135. un 142. pantu. Papildus piemēro arī Regulas (ES) Nr. 1299/2013 27. panta 1. punktu par maksājumiem vienā kontā. Attiecībā uz euro lietošanu piemēro Regulas (ES) Nr. 1299/2013 28. pantu.
3. Ja izmanto priekšfinansējumu, pēc Komisijas lēmuma, ar kuru pieņem pārrobežu sadarbības programmu, Komisija izmaksā vienreizēju priekšfinansējuma summu.
Priekšfinansējuma summa ir 50 % no pirmajām trim budžeta saistībām programmai.
Priekšfinansējuma summu, ja vajadzīgs, var izmaksāt divās daļas atbilstoši budžeta vajadzībām.
Ja 24 mēnešu laikā pēc dienas, kad Komisija izmaksā pirmo priekšfinansējuma summas daļu, nav iesniegts neviens maksājumu pieprasījums saistībā ar pārrobežu sadarbības programmu, izmaksātā priekšfinansējuma kopsummu atmaksā Komisijai.
4. Attiecībā uz saistību atcelšanu piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 86.-88. pantu un 136. pantu.
5. Attiecībā uz pārskatu pārbaudi un apstiprināšanu, kā arī slēgšanu piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 84. un 137.-141. pantu.
6. Attiecībā uz finanšu korekcijām un līdzekļu atgūšanu piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 85. pantu, 122. panta 2. punktu un 143.-147. pantu. Piemēro arī Regulas (ES) Nr. 1299/2013 27. panta 2. un 3. punktu.
47. pants
Pārvaldības un kontroles sistēmas un revīzija
1. Attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu pamatprincipiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 72. pantu un 122. panta 1. un 3. punktu.
2. Attiecībā uz Komisijas un revīzijas iestāžu sadarbību piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 128. pantu.
3. Attiecībā uz pārrobežu sadarbības programmu samērīgu kontroli piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 148. pantu.
48. pants
Pārrobežu sadarbības programmu pārtraukšana
1. Ja neviens no iesaistītajiem IPA II saņēmējiem nav noslēdzis finansēšanas nolīgumu līdz nākamā gada beigām pēc programmas pieņemšanas, Komisija pārtrauc attiecīgo pārrobežu sadarbības programmu.
Eiropas Reģionālās attīstības fonda gada maksājumi, kas jau ir atvēlēti, paliek pieejami tiem paredzētajā parastajā laikposmā, taču tos var izmantot tikai darbībām, kas notiek tikai attiecīgajās dalībvalstīs un par ko noslēgts līgums, pirms Komisija pieņēmusi pārtraukšanas lēmumu. Vadošā iestāde trīs mēnešu laikā pēc līgumu izbeigšanas nosūta galīgo ziņojumu Komisijai, kas rīkojas saskaņā ar 2. un 3. punktu.
2. Ja pārrobežu sadarbības programmu nevar īstenot iesaistīto valstu attiecībās radušos problēmu dēļ un citos pienācīgi pamatotos gadījumos, Komisija var pieņemt lēmumu pārtraukt programmu pirms izpildes termiņa beigām pēc KUK pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas, vispirms apspriedusies ar KUK.
Ja programma tiek pārtraukta, vadošā iestāde nosūta galīgo ziņojumu sešu mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas. Pēc iepriekšējā priekšfinansējuma dzēšanas Komisija veic galīgo maksājumu vai attiecīgā gadījumā izdod līdzekļu atgūšanas rīkojumu. Komisija atceļ atlikušās saistības.
Izmantojot alternatīvu iespēju, var nolemt samazināt programmas piešķīrumu programmas apjomam saskaņā ar 31. panta 5. punktu.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētajos gadījumos Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstu, par ko nav uzņemtas saistības un kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības, vai gada maksājumiem, par kuriem ir uzņemtas saistības un par kuriem saistības tā paša budžeta gada laikā ir pilnībā vai daļēji atceltas, un kas vēl nav piešķirts citai tās pašas ārējās sadarbības programmu kategorijas programmai, piešķir iekšējās pārrobežu sadarbības programmām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1299/2013 4. pantu.
IPA II palīdzību, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības, vai gada maksājumiem, par kuriem ir uzņemtas saistības un par kuriem saistības tā paša budžeta gada laikā ir pilnībā vai daļēji atceltas, izmanto, lai finansētu citas programmas vai projektus, attiecībā uz kuriem ir tiesības saņemt IPA II palīdzību.
III NODAĻA
Pārrobežu sadarbība starp IPA II saņēmējiem vai starp IPA II saņēmējiem un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta valstīm
49. pants
Plānošana
1. Pārrobežu sadarbības programmas sagatavo saskaņā ar Komisijas izstrādāto paraugprogrammu, un iesaistītās valstis tās sagatavo kopīgi un iesniedz Komisijai, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus.
2. Pārrobežu sadarbības programmu veido tematiskās prioritātes saskaņā ar 29. pantu.
50. pants
Tehniskā palīdzība
IPA II palīdzības summa, ko piešķir tehniskajai palīdzībai, nepārsniedz 10 % no kopējās summas, kas piešķirta attiecīgajai pārrobežu sadarbības programmai.
51. pants
Īstenošanas veidi
1. Pārrobežu sadarbības programmas, kas minētas 27. panta b) un c) punktā, īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā.
2. Pārrobežu sadarbības programmas pārvalda viena līgumslēdzēja iestāde, ko nosaka Komisijas īstenošanas lēmumā, ar kuru apstiprina attiecīgo pārrobežu sadarbības programmu.
52. pants
Struktūras un iestādes
1. IPA II saņēmējos pārrobežu sadarbības programmu pārvaldībā ir iesaistītas šādas struktūras:
a)
pārrobežu sadarbības programmā iesaistīto valstu IPA koordinatori, kas minēti 4. pantā, un vajadzības gadījumā teritoriālās sadarbības koordinatori;
b)
iesaistītā IPA II saņēmēja, kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde, valsts kredītrīkotājs un 7. pantā minētā pārvaldības struktūra, ja pārrobežu sadarbības programmu īsteno ar netiešo pārvaldību;
c)
iesaistīto valstu funkcionālās struktūras, kuras cieši sadarbojas attiecīgās pārrobežu sadarbības programmas plānošanā un īstenošanā. Netiešās pārvaldības gadījumā funkcionālā struktūra ietver līgumslēdzēju iestādi;
d)
revīzijas iestāde, kas minēta 7. panta 3. punktā, ja pārrobežu sadarbības programmu īsteno ar netiešo pārvaldību. Ja tā nav pilnvarota veikt 12. pantā minētās funkcijas, tai palīdz revidentu grupa, kuru veido pārstāvji no katras valsts, kas iesaistījusies pārrobežu sadarbības programmā.
2. IPA II saņēmēji un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta valstis, kas iesaistījušās pārrobežu sadarbības programmā, izveido KUK, kura izpilda arī 19. pantā minētās nozaru uzraudzības komitejas uzdevumus.
3. Tiek izveidots kopīgais tehniskais sekretariāts, kas palīdz Komisijai, funkcionālajām struktūrām un KUK.
4. Šo struktūru funkcijas un pienākumus nosaka 5. pantā minētajā pamatnolīgumā.
5. Īstenojot netiešo pārvaldību, iesaistītās valstis noslēdz divpusēju nolīgumu, kurā nosaka attiecīgās atbildības jomas konkrētās pārrobežu sadarbības programmas īstenošanā. Šāda divpusējā nolīguma obligātās prasības nosaka 5. pantā minētajā pamatnolīgumā.
53. pants
Darbību atlase
1. Pārrobežu sadarbības programmā atlasītās darbības rada skaidru pārrobežu ietekmi un ieguvumus.
2. Pārrobežu sadarbības programmu darbības atlasa līgumslēdzēja iestāde, izmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un aptverot visu atbilstīgo teritoriju.
3. Iesaistītās valstis var identificēt darbības arī ārpus uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Šādā gadījumā minētās darbības īpaši norāda 49. pantā minētajā pārrobežu sadarbības programmā.
4. Pārrobežu sadarbībai atlasītajās darbībās piedalās saņēmēji no vismaz divām iesaistītajām valstīm. Saņēmēji sadarbojas darbību izstrādē un īstenošanā. Tie sadarbojas arī darbību personāla vai darbību finansējuma nodrošināšanā vai abās jomās.
5. Darbību var īstenot vienā iesaistītajā valstī, ja ir apzināta pārrobežu ietekme un ieguvumi.
54. pants
Saņēmēji
1. Pārrobežu sadarbības programmām, kas minētas 27. panta b) punktā, saņēmējus nosaka IPA II saņēmējā. Pārrobežu sadarbības programmām, kas minētas 27. panta c) punktā, saņēmēju nosaka IPA II saņēmējā vai Eiropas kaimiņattiecību instrumenta valstī.
2. Vienu no saņēmējiem, kas piedalās konkrētā darbībā, visi saņēmēji ieceļ par galveno saņēmēju.
3. Galvenais saņēmējs uzņemas atbildību par visas darbības finansiālās īstenošanas nodrošināšanu un uzraudzību, lai nodrošinātu darbības īstenošanu atbilstoši līguma nosacījumiem, un kopā ar pārējiem saņēmējiem paredz kārtību, ar ko nodrošina darbībai piešķirto līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību, tostarp noteikumus par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu.
VII SADAĻA
LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA
55. pants
Īpaši noteikumi par lauku attīstības programmām
1. Kā daļu no politikas jomas “lauksaimniecība un lauku attīstība” lauku attīstības programmas izstrādā valsts līmenī, tās sagatavo IPA II saņēmēja ieceltās attiecīgās iestādes un iesniedz Komisijai pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.
2. Lauku attīstības programmas īsteno IPA II saņēmēji, izmantojot netiešu pārvaldību saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punktu, un tās finansē atlasītus darbību veidus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1305/2013 (12).
3. Lauku attīstības programmu gadījumā funkcionālo struktūru, kas jāizveido saskaņā ar 10. pantu, veido šādas atsevišķas iestādes, kuras cieši sadarbojas:
a)
vadošā iestāde - valsts līmeņa publiskā sektora struktūra, kas atbild par programmu sagatavošanu un īstenošanu, tostarp pasākumu atlasi un publicitāti, koordināciju, novērtēšanu, uzraudzību un ziņošanu un ko vada augsta ranga amatpersona ar ekskluzīviem pienākumiem; un
b)
IPA Lauku attīstības aģentūra, kuras funkcijas ir līdzīgas maksājumu aģentūrām dalībvalstīs un kura atbild par publicitāti, projektu atlasi, kā arī saistību un maksājumu autorizāciju, kontroli un uzskaiti un maksājumu izpildi.
4. Atkāpjoties no 15. panta 1. punkta, izdevumi par tehnisko palīdzību lauku attīstības programmu sagatavošanas atbalstam un pārvaldības un kontroles sistēmu izveides atbalstam var būt attiecināmi izdevumi, ja tie radušies, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu apstiprināt attiecīgo lauku attīstības programmu, bet ne agrāk par 2014. gada 1. janvāri.
5. Nosakot publisko izdevumu daļu procentos no kopējām attiecināmajām investīciju izmaksām, neņem vērā valsts atbalstu, ar ko paredzēts atvieglot pieeju aizņēmumiem, kurus piešķir bez Savienības ieguldījuma, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 231/2014.
6. Lauku attīstības programmu investīciju projekti joprojām var pretendēt uz Savienības finansējumu, ja piecu gadu laikā pēc tam, kad funkcionālā struktūra veikusi galīgo maksājumu, tie netiek būtiski grozīti.
VIII SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
56. pants
Spēkā stāšanās un piemērošana
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 2. maijā