PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Japonska pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/752/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že ústřední protistrany, které jsou usazeny a mají povolení v Japonsku, nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany usazené v Japonsku. Dne 27. ledna 2014 byl doručen dodatek k tomuto posudku. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že mezi právně závaznými požadavky, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, a právně závaznými požadavky pro ústřední protistrany podle nařízení (EU) č. 648/2012, existuje řada rozdílů. Toto rozhodnutí se však neopírá jen o srovnávací analýzu právně závazných požadavků, které se vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, ale také o posouzení účinku těchto požadavků z hlediska úrovně zmírňování rizika, které dosahují.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Japonska na clearingové organizace v něm povolené patří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (dále jen „zákon FIEA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing cenných papírů a finančních derivátů, a zákon Commodity Derivatives Act 2009 (dále jen „zákon CDA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing komodit. Toto rozhodnutí se vztahuje pouze na režim stanovený v zákoně FIEA.
(7)
V zákoně FIEA se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání clearingových činností se musí předseda vlády Japonska ubezpečit o tom, že clearingová organizace zavedla obchodní pravidla, tj. vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace, která jsou v souladu s platnými právními předpisy; že finanční situace clearingové organizace je postačující pro vykonávání clearingu finančních nástrojů; že předpokládaná příjmová a výdajová situace spojená s výkonem činnosti clearingové organizace je příznivá; že zaměstnanci clearingové organizace mají dostatečné znalosti a zkušenosti na to, aby mohli vykonávat clearing finančních nástrojů náležitým způsobem a s jistotou, a že struktura a systém clearingové organizace jsou dostatečně vyvinuté, aby mohlo vypořádání probíhat vhodným způsobem. Podle čl. 194-7 odst. 1 zákona FIEA předseda vlády přenese pravomoci, které mu byly svěřeny podle zákona FIEA, na komisaře Japonské agentury pro finanční služby (Financial Services Agency of Japan, JFSA). Komisař JFSA je tak odpovědný za udělování povolení k vykonávání clearingových činností.
(8)
Kromě toho JFSA v prosinci 2013 zveřejnila Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures (dále jen „pokyny“), které podrobně rozebírají rámec dohledu nad infrastrukturou finančních trhů, včetně clearingových organizací, a zejména způsob, jakým mají clearingové organizace dodržovat zákon FEIA. Tyto pokyny se provádějí do vnitřních pravidel a postupů clearingových organizací.
(9)
Právně závazné požadavky Japonska mají dvoustupňovou strukturu. Hlavní zásady pro clearingové organizace podle zákona FIEA („základní pravidla“) stanoví jednotné normy, které musí clearingové organizace dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Japonsku. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků Japonska. Aby clearingové organizace prokázala svůj soulad se základními pravidly, musí komisaři JFSA předložit svá vnitřní pravidla a postupy ke schválení. Tato vnitřní pravidla a postupy tvoří druhý stupeň právně závazných požadavků Japonska a v souladu s pokyny musí poskytovat podrobné informace o tom, jak bude clearingová organizace žádající o povolení dodržovat uvedené přísné normy. Kromě toho vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace obsahují další ustanovení, kterými se doplňují základní pravidla. Jakmile komisař JFSA tato vnitřní pravidla a postupy schválí, stanou se pro clearingové organizace právně závaznými. Tato pravidla jsou tak nedílnou součástí právních předpisů a předpisů o dohledu, které musí ústřední protistrany usazené v Japonsku dodržovat. V případě nedodržení základních pravidel nebo vnitřních pravidel a postupů clearingové organizace má komisař JFSA pravomoc podniknout vůči clearingové organizaci správní kroky, např. vydat příkaz nařizující zlepšení obchodních operací nebo odebrat clearingové organizaci povolení v plném či částečném rozsahu.
(10)
Základní pravidla pro clearingové organizace doplněná o vnitřní pravidla a postupy těchto organizací vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako pravidla stanovená v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkající počtu selhání, jež mají být kryty celkovými finančními zdroji, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby pokryly selhání nejméně dvou členů clearingového systému, vůči nimž mají největší expozice za mimořádných, ale reálných tržních podmínek (dále jen „zásada minimálního pokrytí“). Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný.
(11)
Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkají rizika likvidity, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby uplatňovaly zásadu minimálního pokrytí. Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný. Nakonec, právně závazné požadavky na všechny clearingové organice, které se týkají zachování provozu, požadavků na kolaterál, investiční politiky, vypořádacího rizika, oddělování a přenositelnosti, výpočtu počátečních marží, řídících systémů, včetně organizačních požadavků, požadavků týkajících se vrcholového vedení, výboru pro rizika, vedení záznamů, kvalifikované účasti, informací předávaných příslušnému orgánu, střetu zájmů, externího zajišťování činností a provozování podnikatelské činnosti, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v nařízení (EU) č. 648/2012, a měly by být považovány za rovnocenné.
(12)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že clearingové organizace povolené v Japonsku splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(13)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(14)
JFSA je odpovědná za dohled nad infrastrukturou finančních trhů. JFSA průběžně sleduje, zda clearingové organizace dodržují požadavky na řízení rizik, prostřednictvím postupů dohledu a zkoumání na základě vyhodnocení rizik, včetně prověřování obezřetnostních požadavků. JFSA může clearingové organizace zejména požádat, aby mu poskytly informace, zprávy a další materiály týkající se jejich obchodování, a může provést kontrolu obchodních operací, záznamů a účetních knih clearingových organizací. Rovněž posuzuje, jak clearingové organizace dodržují své povinnosti. Na základě těchto kontrol vydává zprávu, která uvádí všechny zjištěné nedostatky. JFSA má na zajištění toho, aby clearingové organizace napravily zjištěné problémy náležitým způsobem, různé nástroje, například může od clearingových organizací požadovat, aby předložily písemný důkaz o včasné nápravě uvedených problémů. JFSA má i další prostředky k vymáhání dodržování předpisů, např. možnost vydat příkazy nařizující zlepšení obchodních operací a vymáhat plnění těchto příkazů. JFSA může rovněž clearingové organizaci odebrat povolení v plném či částečném rozsahu.
(15)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťují, že jsou ústřední protistrany předmětem průběžného účinného dohledu a vynucování.
(16)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(17)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou požádat o vydání povolení pro zahraniční ústřední protistrany, které jim umožňuje poskytovat v Japonsku stejné služby jako ty, k jejichž poskytování mají povolení v třetí zemi. Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení, jsou podobná kritériím, která se vztahují na udělování povolení pro japonské clearingové organizace. Ústřední protistrana z třetí země žádající o povolení by na základě právních předpisů a předpisů o dohledu, které se uplatňují v třetí zemi, měla mít zejména dostatečný finanční základ, dostatečně kvalifikované a zkušené zaměstnance, jakož i dostatečný systém a struktury, aby mohla clearingové činnosti vykonávat náležitým způsobem a s jistotou. Ústřední protistrany třetích zemí jsou navíc osvobozeny od určitých požadavků, které se vztahují na tuzemské ústřední protistrany povolené v Japonsku, pokud jim zahraniční orgány, se kterými JFSA uzavřela dohodu o spolupráci, udělily rovnocenné povolení.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro clearingové organizace splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj japonského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska, které se vztahují na clearingové organizace povolené v Japonsku a které tvoří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA) spolu s doplňující příručkou Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 30. oktobris)
par Japānas reglamentējošo noteikumu līdzvērtību attiecībā uz tām prasībām centrālajiem darījumu partneriem, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem
(2014/752/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (EK) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 25. panta 6. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantā izklāstītās centrālo darījumu partneru (“CCP”), kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, atzīšanas procedūra ļauj CCP, kas veic uzņēmējdarbību un ir saņēmuši atļauju trešās valstīs, kuru regulatīvie standarti ir līdzvērtīgi tiem, kuri noteikti minētajā regulā, sniegt tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem vai tirdzniecības vietām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Tādējādi tajā paredzētā atzīšanas procedūra un lēmums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 galveno mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku, paplašinot drošu un stabilu CCP izmantošanu, lai veiktu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti, tostarp arī tad, ja minētie CCP veic uzņēmējdarbību un ir saņēmuši atļauju trešā valstī.
(2)
Lai trešās valsts tiesisko režīmu varētu uzskatīt par līdzvērtīgu Savienības tiesiskajam režīmam attiecībā uz CCP, piemērojamo juridisko un uzraudzības noteikumu sasniegtajam rezultātam pēc būtības vajadzētu būt līdzvērtīgam Savienības prasībām attiecībā uz regulatīvajiem mērķiem, ko ar to sasniedz. Tāpēc šīs līdzvērtības novērtēšanas mērķis ir pārliecināties, ka Japānas juridiskie un uzraudzības noteikumi nodrošina, ka CCP, kas veic uzņēmējdarbību un ir saņēmuši atļauju Japānā, nerada tīrvērtes dalībniekiem un tirdzniecības vietām, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, lielāku risku, nekā tiem radītu CCP, kas saņēmuši atļauju Savienībā, un līdz ar to nerada nepieļaujamus sistēmiskā riska līmeņus Savienībā.
(3)
Komisija 2013. gada 1. septembrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (“EVTI”) tehnisko konsultāciju par juridiskajiem un uzraudzības noteikumiem, ko piemēro CCP, kas veic uzņēmējdarbību Japānā. Papildinājums šai konsultācijai tika saņemts 2014. gada 27. janvārī. Tehniskajā konsultācijā tika konstatētas vairākas atšķirības starp juridiski saistošajām prasībām, kas tiek piemērotas jurisdikcijas līmenī CCP Japānā, un juridiski saistošajām prasībām, kuras piemēro CCP saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012. Tomēr šis lēmums pamatojas ne tikai uz to juridiski saistošo prasību salīdzinošu analīzi, kuras tiek piemērotas CCP Japānā, bet arī uz minēto prasību novērtējuma iznākumu, ņemot vērā riska mazināšanas līmeni, ko ar tām sasniedz.
(4)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktu ir jāizpilda trīs nosacījumi, lai noteiktu, vai trešās valsts juridiskie un uzraudzības noteikumi attiecībā uz CCP, kas saņēmuši atļauju tajā, ir līdzvērtīgi noteikumiem, kas paredzēti minētajā regulā.
(5)
Saskaņā ar pirmo nosacījumu trešā valstī atļauju saņēmušajiem CCP jāizpilda juridiski saistošās prasības, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā.
(6)
Japānas juridiski saistošās prasības attiecībā uz Japānā atļauju saņēmušajām tīrvērtes organizācijām (“CO”) ietver 2006. gada Likumu par finanšu instrumentiem un biržu (“FIEA”), ar ko izveido tādu organizāciju uzraudzības sistēmu, kas veic vērtspapīru un atvasināto finanšu instrumentu tīrvērti, un 2009. gada Preču atvasināto instrumentu likumu (“CDA”), kas nodrošina tādu organizāciju uzraudzības sistēmu, kas veic preču atvasināto instrumentu tīrvērti. Šis lēmums attiecas tikai uz režīmu, kurš paredzēts FIEA.
(7)
FIEA paredzēts, ka, pirms piešķirt licenci, lai varētu veikt tīrvērtes darbības, Japānas premjerministram jābūt pārliecinātam, ka CO ir darījumdarbības noteikumi - tīrvērtes organizācijas iekšējie noteikumi un procedūras, kas atbilst piemērojamajiem normatīvajiem aktiem; ka CO finansiālais stāvoklis ir pietiekami labs, lai veiktu finanšu instrumentu tīrvērti; ka prognozes par ienākumiem un izdevumiem, kas attiecas uz CO darījumdarbību, ir labvēlīgas; ka CO darbiniekiem ir pietiekamas zināšanas un pieredze, lai pienācīgi un droši veiktu finanšu instrumentu tīrvērti; un ka CO struktūra un sistēma ir pietiekami attīstīta, lai varētu pienācīgi veikt norēķinus. Saskaņā ar FIEA 194. panta 7. punkta 1. apakšpunktu premjerministrs deleģē Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūras (JFSA) komisāram pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar FIEA. Tādēļ JFSA komisāra pienākums ir piešķirt licenci tīrvērtes veikšanai.
(8)
Turklāt 2013. gada decembrī JFSA publicēja Visaptverošas pamatnostādnes par finanšu tirgus infrastruktūru uzraudzību (“pamatnostādnes”), kurās ir detalizēti izklāstīta uzraudzības sistēma attiecībā uz finanšu tirgus infrastruktūrām, tostarp CO, un jo īpaši tas, kādā veidā CO ir jāievēro FIEA. Pamatnostādnes tiek īstenotas CO iekšējos noteikumos un procedūrās.
(9)
Tādējādi Japānas juridiski saistošās prasības ietver divu līmeņu struktūru. Pamatprincipos, kas CO noteikti FIEA (“primārie noteikumi”), paredzēti augsta līmeņa standarti, kas CO jāievēro, lai saņemtu licenci tīrvērtes pakalpojumu sniegšanai Japānā. Minētie primārie noteikumi ietver juridiski saistošo prasību pirmo līmeni Japānā. Lai pierādītu, ka primārie noteikumi ir izpildīti, CO ir jāiesniedz JFSA komisāram iekšējie noteikumi un procedūras apstiprināšanai. Minētie iekšējie noteikumi un procedūras ietver Japānas juridiski saistošo prasību otro līmeni; tajā norāda obligāto informāciju par veidu, kā pieteikuma iesniedzēja CO izpilda minētos standartus saskaņā ar pamatnostādnēm. Turklāt CO iekšējos noteikumos un procedūrās ir iekļauti papildu noteikumi, kas papildina primāros noteikumus. Ja JFSA komisārs ir apstiprinājis minētos iekšējos noteikumus un procedūras, tie CO kļūst juridiski saistoši. Tāpēc minētie noteikumi veido to juridisko un uzraudzības noteikumu neatņemamu sastāvdaļu, kuri jāievēro CCP, kas veic uzņēmējdarbību Japānā. Ja netiek ievēroti primārie noteikumi vai CO iekšējie noteikumi un procedūras, JFSA komisārs ir pilnvarots veikt administratīvus pasākumus, kas vērsti pret CO, tostarp dot rīkojumus, lai uzlabotu darījumdarbības operācijas vai pilnībā vai daļēji atsauktu CO licenci.
(10)
Primārie noteikumi, kurus piemēro CO un kurus papildina CO iekšējie noteikumi un procedūras, nodrošina rezultātus, kas pēc būtības ir līdzvērtīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā iekļauto noteikumu ietekmei. Konkrēti juridiski saistošajās prasībās, ko piemēro CO, attiecībā uz saistību neizpildes gadījumu skaitu, kas jāsedz ar kopējiem finanšu resursiem, noteikts, ka CO ir jāveic tīrvērte vairāk nekā 95 % no apjoma, kam veikta tīrvērte Japānā, lai segtu vismaz to divu tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildi, ar kuriem tām ir vislielākie riska darījumi, ārkārtējos, taču iespējamos tirgus apstākļos (“sedz 2 princips”). Minētā prasība nodrošina līdzvērtīgu riska mazināšanas pakāpi, kādu nodrošina ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā iekļautajām prasībām, tādēļ tā būtu jāuzskata par līdzvērtīgu.
(11)
Juridiski saistošajās prasībās, ko piemēro CO, attiecībā uz likviditātes risku noteikts, ka CO ir jāveic tīrvērte vairāk nekā 95 % no apjoma, kam veikta tīrvērte Japānā, lai piemērotu “sedz 2 principu”. Minētā prasība nodrošina līdzvērtīgu riska mazināšanas pakāpi, kādu nodrošina ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā iekļautajām prasībām, tāpēc tā būtu jāuzskata par līdzvērtīgu. Visbeidzot, juridiski saistošās prasības, ko piemēro visām CO, attiecībā uz darbības nepārtrauktību, nodrošinājumu, ieguldījumu politiku, norēķinu risku, nodalīšanu un pārnesamību, sākotnējo maržu aprēķināšanu un pārvaldību, tostarp organizatoriskās prasības, prasības attiecībā uz augstākā līmeņa vadītājiem, riska komiteju, dokumentācijas glabāšanu, būtisku līdzdalību, kompetentajai iestādei nosūtīto informāciju, interešu konfliktiem, ārpakalpojumu izmantošanu un darījumdarbības veikšanu, nodrošina būtiskus rezultātus, kas ir līdzvērtīgi Regulā (ES) Nr. 648/2012 izklāstītajiem rezultātiem, tāpēc prasības būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.
(12)
Tādēļ Komisija secina, ka Japānas juridiskie un uzraudzības noteikumi nodrošina to, ka Japānā atļauju saņēmušās CO izpilda juridiski saistošās prasības, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļā.
(13)
Saskaņā ar otro nosacījumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktam Japānas juridiskajos un uzraudzības noteikumos attiecībā uz CCP, kas Japānā ir saņēmuši atļauju, ir jāparedz minēto CCP pastāvīga efektīva uzraudzība un prasību izpilde.
(14)
JFSA ir atbildīga par finanšu tirgus infrastruktūru uzraudzību. Izmantojot uzraudzības un uz riska analīzi balstītas pārbaudes procedūras, tostarp prudenciālo prasību testēšanu, JFSA pastāvīgi pārrauga, kā CO ievēro riska pārvaldības prasības. Konkrēti JFSA var pieprasīt CO sniegt informāciju, ziņojumus un citus materiālus par to darījumdarbību un pārbaudīt CO darījumdarbību, dokumentāciju un grāmatvedību. Tā novērtē arī, kā CO izpilda pienākumus. Minēto pārbaužu rezultātā top ziņojums, kurā tiek iekļauta informācija par visiem trūkumiem. JFSA rīcībā ir dažādi pasākumi, lai nodrošinātu, ka CO pienācīgi risina visas konstatētās problēmas, tostarp pieprasot, lai CO rakstiski pierādītu, ka šādas problēmas ir savlaicīgi novērstas. JFSA rīcībā ir papildu instrumenti, lai nodrošinātu atbilstību, tostarp iespēja dot rīkojumus, lai uzlabotu darījumdarbību, un panākt šo rīkojumu izpildi. JFSA var arī pilnībā vai daļēji atsaukt CO licenci.
(15)
Tāpēc Komisija secina, ka Japānas juridiskajos un uzraudzības noteikumos attiecībā uz CCP, kas saņēmuši atļauju Japānā, paredzēta CCP pastāvīga efektīva uzraudzība un prasību izpilde.
(16)
Saskaņā ar trešo nosacījumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktam Japānas juridiskajos un uzraudzības noteikumos ir jābūt iekļautai efektīvai līdzvērtīgai sistēmai tādu CCP atzīšanai, kuri saņēmuši atļauju saskaņā ar trešo valstu tiesiskajiem režīmiem (“trešās valsts CCP”).
(17)
Trešās valsts CCP var pieteikties uz “ārvalsts CCP” licenci, kas ļauj tiem sniegt tādus pašus pakalpojumus Japānā kā tie, kurus tiem atļauts sniegt trešā valstī. Kritēriji, kurus piemēro trešās valsts CCP, kas iesniedz licences pieteikumu, ir līdzīgi kritērijiem, kurus piemēro, lai licencētu Japānas tīrvērtes organizācijas. Konkrēti pieteikuma iesniedzējam trešās valsts CCP, pamatojoties uz piemērojamiem juridiskajiem un uzraudzības noteikumiem trešā valstī, vajadzētu būt pietiekamiem finanšu resursiem, pietiekamām zināšanām un pieredzējušiem darbiniekiem, kā arī pietiekamai sistēmai un struktūrai, lai pienācīgi un droši veiktu tīrvērtes darbības. Turklāt trešās valsts CCP ir atbrīvoti no dažām prasībām, kuras piemēro vietējiem CCP, kas saņēmuši atļauju Japānā, ja tādas ārvalstu iestādes tiem ir piešķīrušas līdzvērtīgu licenci, ar kurām JFSA ir noslēgusi sadarbības nolīgumus.
(18)
Tāpēc būtu jāuzskata, ka Japānas juridiskie un uzraudzības noteikumi nodrošina efektīvu līdzvērtīgu sistēmu, kas paredzēta trešās valsts CCP atzīšanai.
(19)
Tādējādi var uzskatīt, ka Japānas juridiskajos un uzraudzības noteikumos attiecībā uz CO ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punktā paredzētie nosacījumi, un minētie juridiskie un uzraudzības noteikumi būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktajām prasībām. Komisijai, kuru informē EVTI, būtu jāturpina uzraudzīt, kā mainās Japānas juridiskie un uzraudzības noteikumi attiecībā uz CCP un kā tiek izpildīti nosacījumi, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums.
(20)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 6. punkta vajadzībām Japānas juridiskie un uzraudzības noteikumi, kurus veido 2006. gada Likums par finanšu instrumentiem un biržu, ko papildina Visaptverošās pamatnostādnes par finanšu tirgus infrastruktūru uzraudzību, un kurus piemēro tīrvērtes organizācijām (“CO”), kas ir saņēmušas atļauju Japānā, tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktajām prasībām.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 30. oktobrī