PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1195/2014
ze dne 29. října 2014
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 15. února 2014 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka („dotčená země“) do Unie na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 („základní nařízení“). Dne 4. září 2014 byla v Úředním věstníku zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení (3).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých pstruhů duhových a o podstatné újmě, jež tímto subvencováním vznikla, které Komise považovala za dostatečné pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise před zahájením řízení oznámila vládě Turecka („turecká vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala tureckou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(4)
Turecká vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily. Během konzultací se nepodařilo dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody. Po konzultacích bylo od turecké vlády obdrženo podání. Komise příslušné připomínky náležitě zohlednila.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 15. února 2014 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) informovala rovněž o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecka do Unie.
(6)
Definice výrobního odvětví Unie, zástupci výrobců v Unii a období šetření byli titíž při analýze újmy provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření i při analýze újmy provedené v rámci souběžného antidumpingového šetření, a obě analýzy dospěly ke stejným závěrům, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení konzistentních zjištění. Z tohoto důvodu byly připomínky k aspektům týkajícím se újmy vznesené v rámci jednoho z těchto řízení brány v potaz v obou šetřeních.
3. Zúčastněné strany
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření zvláště informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Turecku a turecké orgány, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a vyzvala je k účasti v šetření.
(8)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
4. Výběr vzorku
(9)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran, zejména výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v Turecku.
4.1 Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení a vzhledem k velké roztříštěnosti výrobního odvětví Unie, jež zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, které jsou výrobci, vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé). Tento vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo na základě údajů uvedených v podnětu více než 12 % celkové výroby v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
4.2 Výběr vzorku dovozců
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
4.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.
(14)
Požadované informace poskytlo osmnáct skupin vyvážejících výrobců v Turecku a rovněž souhlasilo se zařazením do vzorku. Celkový deklarovaný objem vývozu příslušných pstruhů duhových do Unie uskutečněného v roce 2013 těmito společnostmi představuje veškerý vývoz z Turecka do Unie.
(15)
V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení. Na skupiny společností zařazené do vzorku, které se nacházejí ve dvou různých regionech, připadá téměř 64 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie.
(16)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že by měla být do vzorku rovněž zahrnuta. Argumentovala tím, že výhradně produkuje, zpracovává a prodává pstruhy (tj. že neprovozuje žádnou jinou činnost), a to již od roku 1971, což znamená, že je prvním výrobcem dotčeného výrobku v Turecku. Dále uvedla, že má značný podíl prodeje na domácím trhu, a konečně, že je největším výrobcem v regionu Marmara.
(17)
Komise připomíná, že v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení se výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k tomu, že navržený vzorek představuje 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie, je tento vzorek pro situaci tureckého průmyslu reprezentativní. Společnosti zařazené do vzorku se navíc nacházejí ve dvou různých regionech (ze tří zastoupených celkem), což se pro účely šetření považuje za dostačující. Komise proto trvá na tom, že společnosti zařazené do vzorku odpovídají největším reprezentativním objemům dovozu, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumány.
5. Individuální zjišťování
(18)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. V této fázi šetření Komise ohledně těchto žádostí o individuální zjišťování nepřijala žádné rozhodnutí. Komise se rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.
6. Odpovědi na dotazník
(19)
Komise turecké vládě, všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům a skupinám vyvážejících výrobců v Turecku zařazeným do vzorku zaslala dotazníky.
(20)
Tři společnosti v rámci jedné skupiny tureckých vyvážejících výrobců požádaly o zproštění povinnosti poskytnout odpověď na dotazník. První z těchto společností namítala, že její hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů a že produkuje pouze malý objem dotčeného výrobku. Druhá společnost provozuje malý supermarket a produkce dotčeného výrobku pro ni představuje pouze okrajovou aktivitu a třetí společnost byla dovozcem ve spojení a její prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl významný. Komise se rozhodla zprostit povinnosti vyplnit dotazník zmíněnou společnost provozující malý supermarket. Trvala však na svém stanovisku, že další zmíněná společnost, jejíž hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů, musí dotazník vyplnit, a rovněž tak zmíněný dovozce ve spojení, neboť vyprodukovaný objem (v případě vyvážejícího výrobce), respektive objem prodeje (v případě dovozce ve spojení) byl stále významný.
(21)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od turecké vlády a od všech ostatních skupin vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku a od společností žádajících o individuální zjišťování.
7. Inspekce na místě
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro předběžné stanovení existence subvencí, jimi způsobené újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francie
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španělsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itálie
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španělsko
b)
vyvážející výrobci v Turecku:
-
skupina společností ve spojení „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
skupina společností ve spojení „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina společností ve spojení „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
vláda Turecka:
-
Ministerstvo hospodářství, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby, Ankara, Turecko
d)
dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení s tureckými vývozci:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
výrobce v Unii (zpracovatel), který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Turecku (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polsko („TPL“)
8. Období šetření a posuzované období
(23)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 („období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(25)
Jak již bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, definice dotčeného výrobku byla předmětem opravy. Tato oprava byla čistě redakční a neměla vliv na rozsah definice.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku a/nebo vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(27)
Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(28)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Podle těchto stran u nich existují v porovnání s neuzenými pstruhy rozdíly ve výrobním postupu a ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech. Turecké orgány dále tvrdily, že struktura nákladů výrobců uzeného filé a struktura nákladů jiných výrobců se podstatně liší, což by nasvědčovalo tomu, že uzené a neuzené výrobky nejsou tímtéž výrobkem. Dotyčné strany se také odvolávaly na dvě předchozí antidumpingová šetření dokončená v roce 2004 (5), respektive 2005 (6), která se týkala podobných výrobků (velký duhový pstruh a losos) a při nichž uzené výrobky do definice výrobku nespadaly. Strany se odvolávaly zejména na 9. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 437/2004 (7), kde se konstatuje, že uzení by změnilo základní vlastnosti příslušného výrobku. Na tomto základě by uzení pstruzi měli být vyloučeni z definice výrobku v tomto šetření.
(29)
Šetření ukázalo, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ - na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Všichni pstruzi mají především stejné základní vlastnosti (chemické, výživové nebo jiné) a příslušné zpracování je těchto vlastností nezbavuje, nýbrž jeho výsledkem jsou pouze různé úpravy, které jsou pouze různými způsoby uchování ryb před dalším zpracováním, přípravou, tepelným zpracováním či konzumací. Proto byl učiněn závěr, že konzervace uzením nemění podstatným způsobem základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokud jde o odlišné výrobní postupy a odlišnou strukturu nákladů, dotyčné strany nevysvětlily, jak by toto mohlo ovlivnit závěr, že uzené a neuzené výrobky jsou týmž výrobkem. V každém případě nemají případné rozdíly ve výrobních postupech jako takové žádný dopad na definici výrobku. V tomto konkrétním případě se navíc výrobní postup a struktura nákladů u uzeného filé ve skutečnosti významně nelišily od výrobního postupu a struktury nákladů u jiných úprav pstruhů. U každé úpravy byly hlavní nákladovou položkou náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučka a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být odmítnuta.
(31)
V předchozích šetřeních, na která se zúčastněné strany odvolávají, nebyly na rozdíl od tohoto šetření uzené výrobky zahrnuty v podnětu, který vedl k zahájení těchto případů. Proto nespadaly do rámce těchto šetření, a nebyly tedy šetřeny. V 9. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 437/2004 se řeší tvrzení jedné ze zúčastněných stran, že zmrazené celé ryby a filé měly být z řízení vyloučeny. Uvedené šetření však neshledalo, ani specificky nekonstatovalo, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Na základě toho, že při současném šetření bylo zjištěno, že všechny úpravy pstruhů mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, by tento argument měl být odmítnut.
(32)
Z výše uvedených důvodů bylo tvrzení, že uzené produkty by měly být vyloučeny z rozsahu definice výrobku, v této fázi odmítnuto.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(33)
Žadatel tvrdil, že turecká vláda subvencuje tureckou akvakulturu. Podnět obsahoval důkazy prima facie o několika praktikách subvencování, jež jsou obsaženy jak v právních předpisech, tak i v řadě politických dokumentů, které tvoří základ pro poskytování státní podpory pro uvedené odvětví.
(34)
Komise provedla přezkoumání a rozbor dokumentů poskytnutých v podnětu, jakož i dalších dokumentů, které poskytli v průběhu šetření turecká vláda a vyvážející výrobci zařazení ve vzorku, a shledala, že ze všech těchto dokumentů plyne, že odvětví akvakultury je v Turecké republice zvýhodňované v mnoha směrech.
(35)
Rozhodnutí tureckých orgánů subvencovat specificky akvakulturu sahá zpět do roku 2003, a v jeho důsledku plynuly v posledních deseti letech tureckým producentům a vývozcům značné objemy veřejných peněz.
(36)
V rámci konzultací před zahájením šetření mezi tureckou vládou a Komisí zmíněných výše ve 3. a 4. bodě odůvodnění turecká vláda existenci žádného z šetřených režimů nezpochybnila.
2. Šetřené režimy
(37)
Komise zaslala turecké vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným ve vzorku dotazníky a vyžádala si informace týkající se následujících režimů, které údajně zahrnovaly poskytování subvencí odvětví akvakultury:
-
Státní podpora investic do akvakultury
-
osvobození od cla
-
osvobození od DPH
-
snížení daní
-
příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele)
-
příspěvky na úroky
-
přidělení pozemků
-
příspěvky na daň z příjmu
-
příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců)
-
Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
-
přímé dotace pro chovatele pstruhů
-
přímé dotace na ekologickou produkci pstruhů
-
zvláštní podpora na nedospělé jedince
-
Subvencované půjčky a pojištění pro producenty pstruhů
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované bankou Ziraat Bankasi
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy
-
Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
-
Dotace na poradenské služby
-
Dotace na rybářská plavidla
-
nákup pohonných hmot pro rybářské lodě (sleva na spotřební dani z lodních pohonných hmot)
-
vyřazování rybářských plavidel
-
Jiné subvence a jiné programy subvencí
3. Státní podpora investic do akvakultury
3.1 Úvod
(38)
Turecká vláda zavedla režim podpory pro podniky, které investují prostředky do určitých odvětví a určitých regionů, přičemž jedním z těchto odvětví je akvakultura. Účelem tohoto režimu je:
-
zvýšit výrobu a zaměstnanost,
-
podpořit rozsáhlé investice napomáhající mezinárodní konkurenceschopnosti,
-
podnítit přímé zahraniční investice,
-
podporovat investice do ochrany životního prostředí a činností v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s cíli vymezenými v různých tureckých rozvojových plánech a ročních programech, které jsou podrobněji popsány níže.
3.2 Právní základ
(39)
Ustanovení o státní podpoře investic do akvakultury obsahují následující právní předpisy: Nařízení Turecké republiky č. 2012/3305 o státní podpoře investic, zveřejněné dne 19. června 2012 v Úřední sbírce č. 28328, a sdělení č. 2012/1 o provádění nařízení o státní podpoře investic, zveřejněné dne 20. června 2012v Úřední sbírce č. 28329.
3.3 Zjištění v rámci šetření
(40)
Ačkoli pro období šetření je relevantním režimem podpory nařízení Turecké republiky č. 2012/3305, podobné předpisy existovaly od roku 2006 a i předtím. Tento údaj je důležitý, neboť subvence související s nákupem stálých aktiv, například investiční subvence, mohou být vztaženy k období šetření, přestože byly uděleny již před jeho začátkem.
(41)
Šetření potvrdilo existenci zmíněných režimů státní podpory. Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2/A nařízení č. 2012/3305 na seznamu odvětví, pro něž jsou určeny pobídky, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty („DPH“) osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, příspěvky na úroky, příspěvky na daň z příjmu a příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců). Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů určených nařízením č. 2012/3305 se intenzita podpory může lišit.
(42)
Přestože šetření potvrdilo existenci programů „regionálních investic“, žádná ze společností zařazených ve vzorku nevyužívala všech režimů. Několik těchto společností využívalo osvobození od DPH a osvobození od cla, která platí stejným způsobem pro všechny uvedené regiony v Turecku. Jelikož však společnosti zařazené do vzorku nakupovaly stroje a vybavení od společností v Unii v rámci celní unie EU-Turecko, clo nebylo vyměřeno. Kromě toho, jelikož Turecko aplikuje systém výběru DPH na vstupu a jejího vracení na výstupu, spočívaly výhody získané během období šetření pouze v tom, že společnosti získaly čas dva měsíce, než jim byla daňovými orgány DPH vrácena. Skutečnou výhodou by byl úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena. Tato výhoda je zanedbatelná, a nebyla dále analyzována.
(43)
Jedna společnost zařazená ve vzorku využila zvýhodněnou daňovou sazbu díky nákupu strojního zařízení, který se uskutečnil v rámci výše zmíněného nařízení o státní podpoře investic. Namísto obecně platné sazby daně z příjmů právnických osob ve výši 20 % zaplatila pouze 4 %.
(44)
Tatáž společnost zařazená ve vzorku rovněž využívala program příspěvků na platby sociálního zabezpečení. Jako držitel osvědčení o podpoře investic využívala nárok na příspěvky na platby sociálního zabezpečení jak pro příspěvek zaměstnavatele, tak pro příspěvek zaměstnanců. Poté, co uskutečnila svoji investici, byla společnost úřadem sociálního zabezpečení v případě nově vytvořených pracovních míst osvobozena od platby části příspěvků zaměstnavatele i zaměstnanců na sociální zabezpečení, jež odpovídala minimální mzdě. Tento režim financovalo ministerstvo hospodářství.
3.4 Závěr
(45)
Státní podpora investic se předběžně pokládá za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má státní podpora formu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.
(46)
Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na určitá hospodářská odvětví. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky působící v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch omezení, jež omezují buď na určitý typ podniku, nebo zcela vylučují některá odvětví.
(47)
Akvakultura je v příloze 2 A nařízení výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.
(48)
Podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se proto výše uvedené subvence pokládají za finanční příspěvek vlády, jenž poskytuje příjemcům výhodu.
3.5 Výpočet výše subvence
(49)
Jedna společnost využívala výhody v rámci výše uvedených režimů. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
4. Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
4.1 Úvod
(50)
Přímé dotace na vyprodukovaný 1 kg pstruha jsou hlavním subvenčním režimem, z nějž plynou výhody pro dotčený výrobek. Tyto subvence jsou každý rok revidovány v rámci každoročního přezkumu zemědělských dotací.
4.2 Právní základ
(51)
Ustanovení o přímých dotacích jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4463 o zemědělských dotacích v roce 2013 ze dne 7. března 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28612 dne 8. dubna 2013 (použitelné se zpětnou účinností od 1. ledna 2013).
4.3 Zjištění v rámci šetření
(52)
Šetření potvrdilo existenci přímých dotací na pstruhy. Bylo zjištěno, že pro období šetření byla výše dotací na 1 kg pstruha stanovena na 0,65 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun ročně. Pro vyprodukovaná množství v rozmezí 251-500 tun za rok byla poskytována polovina této částky (0,325 TRY/kg) a na vyprodukovaná množství nad 500 tun nebyly poskytovány žádné dotace. Dotace byly poskytovány výrobcům dotčeného výrobku, kteří mají licenci od Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.
(53)
Než může být provedena případná platba, musí být výrobci zaregistrováni v registračním systému pro akvakulturu Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby. Výrobci jsou podrobováni pravidelným a neohlášeným inspekcím.
(54)
Tři ze čtyř skupin společností zařazených ve vzorku využívaly v období šetření přímé dotace, jelikož samy pstruhy chovaly. Největší skupina, Ternaeben, však pstruhy nechová, nýbrž je nakupuje (převážně živé pstruhy a zmrazené celé ryby) od zemědělců, kteří nejsou ve spojení, a poté je zpracovává. Přímé dotace proto nedostávala. Nebylo tudíž zřejmé, zda výhod přímých dotací může využívat ve stejné míře skupina Ternaeben i ostatní tři skupiny společností zařazené ve vzorku, které pstruhy nejen samy chovaly, ale taktéž je nakupovaly od společností, s nimiž nejsou ve spojení, pro zpracování.
(55)
V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dotčený výrobek zahrnuje jak surovinu, na niž jsou poskytovány přímé dotace, tedy živé pstruhy, tak i výrobky z ní (čerstvé, zmrazené celé ryby, filé, uzené pstruhy). Vzhledem k tomu, že produkce živých pstruhů je dotována a prakticky všichni chovatelé pstruhů v Turecku tento režim využívají, plynou výhody z tohoto režimu přímých dotací všem výrobcům dotčeného výrobku (tj. živých pstruhů a výrobků z nich), bez ohledu na to, zda pstruhy sami chovají, nebo je nakupují pro další zpracování.
(56)
Výhody plynoucí výrobcům dotčeného výrobku lze v každém případě prokázat. V této souvislosti Komise provedla srovnání nákladů chovu zmíněných tří společností zařazených ve vzorku, které pstruhy samy chovají (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku), s cenou placenou za nákup živých nebo chlazených ryb od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Komise zjistila, že u všech tří společností byla cena za nákup živých nebo chlazených ryb nižší než průměrné náklady chovu.
(57)
Pokud jde o skupinu Ternaeben, Komise porovnala průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku) s jednotlivými průměrnými nákupními cenami, které skupina Ternaeben zaplatila za chlazené nebo živé ryby. Bylo zjištěno, že průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku byly vyšší než průměrná nákupní cena skupiny Ternaeben. Její průměrná nákupní cena podle zjištění odpovídala ostatním společnostem zařazeným ve vzorku.
(58)
Komise se proto domnívá, že společnostem zařazeným ve vzorku, a to i pokud nakupovaly pstruhy od společností, s nimiž nejsou ve spojení, plynuly z režimu přímých dotací výhody.
(59)
Žadatel tvrdil, že byla poskytnuta ještě zvláštní finanční podpora na ekologickou produkci pstruhů a na kusovou produkci nedospělých jedinců. Šetření potvrdilo existenci zvláštní finanční podpory na ekologickou produkci pstruhů. Bylo však zjištěno, že v Turecku existuje pouze jedna společnost provozující ekologickou produkci pstruhů, která však nedávno zkrachovala. V období šetření tudíž nebyly poskytnuty žádné dotace na ekologickou produkci pstruhů.
(60)
Komise navíc zjistila, že zvláštní podpora na produkci nedospělých jedinců existovala v roce 2012, avšak v roce 2013 byla zrušena, jelikož úroveň produkce mladých jedinců v Turecku již uspokojovala potřeby trhu.
4.4 Závěr
(61)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k předběžnému závěru, že výše uvedené veřejné příspěvky mají formu přímého daru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tudíž poskytují přímou výhodu tureckým producentům pstruhů podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Je poskytnuta „výhoda“, protože přímé financování (dotace) poskytují veřejné orgány bez úroku nebo licenčních poplatků. Takovéto volné finanční prostředky obvykle nejsou na trhu k dispozici.
(62)
Popsaný režim přímých dotací je specifický a napadnutelný ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož přístup k němu je omezen na určité podniky. Podniky působící v akvakultuře jsou výslovně jmenovány a pstruh je jasně uveden jako jeden z druhů, na něž je možné využívat tento subvenční režim. Tyto přímé dotace jsou specifické, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto dotacím na podniky působící v odvětví akvakultury.
4.5 Výpočet výše subvence
(63)
Celkovou výhodou každé společnosti byla průměrná výše přímých dotací obdržená v období šetření na vlastní chov živých ryb a průměrná výše dotací poskytnutých tureckou vládou na nákup živých ryb, vypočtená jako celkové poskytnuté dotace vydělené celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku.
(64)
V tabulce níže je uvedena předběžně stanovená výše výhody u těchto výše uvedených dotací, přičemž výhodou se rozumí částka, kterou dotčené společnosti obdržely v průběhu období šetření.
Přímé a nepřímé dotace
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované půjčky
5.1 Úvod
(65)
Některé veřejné a soukromé subjekty poskytovaly preferenční půjčky společnostem působícím v odvětví akvakultury. Hlavní dotčené subjekty jsou popsány níže.
(66)
Zemědělská úvěrová družstva jsou soukromoprávní subjekty zřizované zemědělskými producenty (tj. fyzickými nebo právnickými osobami, které se zabývají zemědělskou produkcí) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb při podnikání.
(67)
Zemědělská banka Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi nebo jen „Ziraat Bankasi“) je státem vlastněná banka a veřejnoprávní subjekt, jehož akcie zcela vlastní Podsekretariát Úřadu předsedy vlády pro státní pokladnu. V rámci vládního programu uvedeného níže v 70. bodě odůvodnění, jenž byl v platnosti i v období šetření, poskytuje Ziraat Bankasi preferenční půjčky subjektům z odvětví akvakultury za účelem podpory zemědělské produkce a podnikání v zemědělství. Rada ministrů každoročně stanovuje dobu trvání, postupy a zásady programu a státní pokladna převádí zbývající výši platby úroku v závislosti na příslušné snížené úrokové sazbě, bance Ziraat Bankasi. Má se tudíž za to, že banka Ziraat Bankasi je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
(68)
Organizace pro rozvoj malých a středních podniků (KOSGEB) je veřejnoprávní subjekt, jehož cílem je posílit zapojení malých a středních podniků do hospodářského a společenského rozvoje prostřednictvím poskytování kvalitních služeb a podpory při posilování konkurenceschopnosti malých a středních podniků a šíření kultury podnikání. KOSGEB spadá pod Ministerstvo vědy, průmyslu a technologií a je částečně nezávislé.
(69)
Türk Eximbank (dále jen „Eximbank“) založila turecká vláda dne 21. srpna 1987 nařízením č. 87/11914 podle zákona č. 3332 a jedná se o banku zcela vlastněnou státem, jež je veřejnoprávním subjektem, který je hlavním nástrojem vývozních pobídek turecké vlády v rámci turecké strategie udržitelného vývozu. Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří, za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
5.2 Právní základ
(70)
Ustanovení o subvencovaných půjčkách jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4271 ze dne 16. února o rozšíření investičních půjček s nízkou úrokovou sazbou a obchodních půjček poskytovaných Ziraat Bankasi a Zemědělskými úvěrovými družstvy v roce 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28561, nařízení Turecké republiky č. 2010/27612 o bezúročných půjčkách pro malé a střední podniky, zveřejněné v Úřední sbírce dne 15. června 2010 a zákon Turecké republiky č. 3332 o vývozních úvěrech poskytovaných Eximbank, tureckou státní bankou pro vývozní úvěry, zveřejněný dne 31. března 1987 v Úřední sbírce č.19417 (bis).
5.3 Zjištění v rámci šetření
(71)
Preferenční půjčky poskytované Eximbank a KOSGEB byly šetřeny na základě příslušných tvrzení v podnětu týkajících se subvencovaných půjček. Šetření potvrdilo existenci půjček s nízkou úrokovou sazbou. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku však dle zjištění nevyužil žádné půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy.
(72)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená ve vzorku získala během období šetření čtyři preferenční půjčky od Ziraat Bankasi na základě ustanovení nařízení č. 4271/2013. V rámci půjček na akvakulturu Ziraat Bankasi rozšířila investiční půjčky, pokud jde o nákup strojů a zařízení, a rovněž dále rozšířila provozní půjčky za účelem financování provozních nákladů.
(73)
Kromě preferenčních půjček od Ziraat Bankasi využila jedna společnost zařazená ve vzorku bezúročnou půjčku podle nařízení č. 2010/27612, na jehož základě KOSGEB provádí zmíněné programy podpory malých a středních podniků. Malé a střední podniky působící v odvětví akvakultury jsou rovněž oprávněny využívat tyto programy podpory.
(74)
Během šetření bylo navíc zjištěno, že dvě společnosti zařazené ve vzorku získaly dvě, respektive šest půjček s nízkou úrokovou sazbou od Eximbank. Zástupci Eximbank během inspekce na místě uskutečněné společně s tureckou vládou potvrdili, že Eximbank poskytuje tureckým vývozcům půjčky za lepších podmínek, než jaké jsou běžně dostupné na trhu.
5.4 Závěr
(75)
Výše uvedené půjčky s nízkou úrokovou sazbou se předběžně považují za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(76)
Na základě zjištění v rámci šetření Komise konstatuje, že výhoda pro příjemce má formu snížených úrokových sazeb půjček poskytovaných pro produkci v oblasti akvakultury. Uvedený režim, tj. státem podporované půjčky, poskytuje příjemci výhodu, jelikož tyto půjčky jsou poskytovány za finančních podmínek, které neodpovídají tržním podmínkám pro půjčky se srovnatelnou dobou splatnosti. Tyto půjčky jsou poskytovány za nižší než tržní sazby.
(77)
Tyto režimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgány poskytující subvenci nebo právní předpisy, kterými se tyto orgány řídí, výslovně omezují přístup na určité podniky.
(78)
Všechny výše uvedené půjčky se proto považují za napadnutelné subvence, které poskytují výhodu, a jsou specifické ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
5.5 Výpočet výše subvence
(79)
Podle ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda u preferenčních půjček předběžně vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnosti mohly získat na trhu. Jako referenční hodnotu Komise použila vážený průměr úrokových sazeb půjček poskytnutých v Turecku v období šetření, zjištěný pomocí elektronické obchodní platformy Bloomberg (index WAIRCOMM).
(80)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(81)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku na základě této metodiky jsou tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
6.1 Úvod
(82)
Zákon o zemědělském pojištění a nařízení o prováděcích zásadách Zemědělského pojišťovacího poolu stanoví vládní cíl poskytovat pojistné krytí proti veškerému úbytku rybí populace a veškerým ztrátám z odlovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod apod.
(83)
Typy pojištění poskytovanými v rámci Zemědělského pojišťovacího poolu jsou i) pojištění úrody, ii) pojištění úrody ve sklenících, iii) pojištění velkých hospodářských zvířat, iv) pojištění malých hospodářských zvířat, v) pojištění drůbeže a vi) pojištění akvakultury.
6.2 Právní základ
(84)
Právní základ tohoto programu tvoří zákon o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení Turecké republiky č.2012/4138 týkající se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného, ze dne 23. ledna 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28537.
6.3 Zjištění v rámci šetření
(85)
Šetření potvrdilo existenci tohoto subvenčního režimu. Podle článků 12 a 13 zákona o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení č. 2012/4138 týkajícího se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného („nařízení č. 2012/4138“), mohou producenti produktů akvakultury využívat podporu, již vláda poskytuje na platbu pojistného, jak stanoví článek 1/6 nařízení č. 2012/4138.
(86)
Společnost, která chce podat žádost u Zemědělského pojišťovacího poolu, předloží návrh pojistky, o niž má zájem. Následně je společnost Zemědělským pojišťovacím poolem prošetřena za účelem posouzení rizika a je jí nabídnuta pojistka s uvedením splatné částky pojistného. Pokud společnost působící v odvětví zemědělství nabídku přijme, hradí vláda polovinu pojistného.
(87)
Komise zjistila, že zemědělci v Turecku obvykle své produkty nepojišťují. Pouze jedna ze společností zařazených do vzorku využívala během období šetření po dobu 3 měsíců program vládní podpory na platbu pojistného. Poté přešla k soukromému pojistiteli.
6.4 Závěr
(88)
V praxi má výhoda, již poskytuje tento režim, formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého daru, který poskytuje vláda producentům pstruhů, a „finanční příspěvek“ ve smyslu základního nařízení, protože příjemce subvence získává výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.
(89)
Tato subvence je specifická, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k této subvenci na podniky působící v zemědělství, a subvence je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.
6.5 Výpočet výše subvence
(90)
Jedna společnost využívala výhody v rámci tohoto režimu. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
6.6 Dotace na poradenské služby
(91)
Tento režim je zaměřen na poskytování nezbytných znalostí a know-how producentům v akvakultuře za účelem modernizace a zvýšení jejich produkce a zvýšení jejich efektivnosti. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tento režim v období šetření nevyužíval.
6.7 Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(92)
Tyto dotace jsou spojené s nákupem pohonných hmot pro rybářské lodě nebo s vyřazováním rybářských plavidel. Tyto dotace přinášejí výhody specificky pro činnosti v oblasti rybolovu. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tyto dotace v období šetření nevyužíval.
6.8 Závěr ohledně subvencování
(93)
Komise vypočetla výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro šetřené společnosti podle jednotlivých režimů a sečtením těchto údajů vypočetla celkovou výši subvence za období šetření pro každou skupinu.
(94)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(95)
Poté byla vypočtena výše subvence na dotčený výrobek v ekvivalentu celé ryby vyvezený do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí vypočtená jako procento hodnoty CIF téhož vývozu v ekvivalentu celé ryby.
(96)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise subvenční rozpětí vypočetla na základě váženého průměru. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku.
(97)
U všech ostatních vyvážejících výrobců Komise subvenční rozpětí v souladu s článkem 28 základního nařízení stanovila na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval více než 80 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení subvenčního rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností zařazených ve vzorku, jejíž subvenční rozpětí je nejvyšší.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
vážený průměr vzorku
8,2 %
celostátní subvenční rozpětí
9,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(99)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(100)
Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 170 milionů kg v ekvivalentu celé ryby („whole fish equivalents“, dále jen „WFE“), na základě údajů, které poskytla národní a evropská sdružení výrobců a jednotlivé společnosti. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno devět výrobců v Unii, kteří představují více než 12 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(101)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového odhadovaného objemu prodeje unijních výrobců na trhu Unie a celkového objemu dovozu na základě údajů Eurostatu.
(102)
Celkový objem prodeje unijních výrobců byl odhadnut postupem uvedeným ve 130. bodě odůvodnění.
(103)
Co se týče objemu dovozu, Eurostat vykazuje čistou hmotnost pro šest různých kódů KN, a sice živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené, ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Pro účely porovnávání byly čisté hmotnosti převedeny na WFE vydělením dovezeného množství zaznamenaného v Eurostatu podle níže uvedených přepočítacích koeficientů. Tyto přepočítací koeficienty byly poskytnuty v podnětu a jsou v daném odvětví běžně používány.
Tabulka 1
Přepočítací koeficienty
Úprava výrobku
Koeficient
živí
1,00
čerství/chlazení/zmrazení (vykuchaní)
0,85
filé: čerstvé/chlazené/zmrazené
0,47
filé: uzené
0,40
(104)
Příslušné kódy KN zahrnují rovněž jiné druhy ryb, na které se toto šetření nevztahuje, jako je například pstruh obecný (salmo trutta), pstruh žlutohrdlý (oncorhynchus clarki), pstruh aguabonita (oncorhynchus aguabonita) a pstruh gilský (oncorhynchus gilae). Na základě šetření však bylo zjištěno, že jiné druhy než dotčený výrobek nebyly v Turecku produkovány, nebo pouze v zanedbatelném množství. Toto zjištění vycházelo z údajů, které poskytlo turecké výrobní odvětví Svazu evropských producentů v akvakultuře (Federation of European Aquaculture Producers, „FEAP“), a dalších veřejných zdrojů informací (8), které byly pokud možno porovnávány s příslušnými tureckými úředními statistikami. Na tomto základě se dospělo k závěru, že statistiky Eurostatu poskytují dostatečně spolehlivé a úplné údaje o dovozu.
(105)
Spotřeba v Unii byla v období 2010-2011 dle zjištění konstantní, poté se v letech 2011-2012 snížila o 5 % a od roku 2012 a v období šetření zaznamenala další pokles o 7 %. Celkově se spotřeba během posuzovaného období snížila o 12 %.
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat
3. Dovoz z dotčené země
3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(106)
Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu, vyjádřených v kg WFE. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Turecka a celkové spotřeby v Unii.
(107)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v kg WFE) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Turecka (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Podíl na trhu
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat
(108)
Navzdory poklesu spotřeby se objem dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období soustavně zvyšoval, a celkem vzrostl o 72 %. To vedlo k nárůstu příslušného podílu na trhu z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření, tj. k nárůstu o 8 procentních bodů nebo o 95 % během posuzovaného období.
3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(109)
Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v kg WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku.
(110)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku se mezi rokem 2010 a 2012 zvýšila o 8 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesla o 3 %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.
(112)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: a) váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a b) odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight).
(113)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení činil 5 až 18 % dovozu z dotčené země na trh Unie.
(114)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku namítal, že Komise by měla náležitě zohlednit veškeré rozdíly v obchodní úrovni. Šetření však ukázalo, že v obchodní úrovni neexistují mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci v Turecku zařazenými do vzorku žádné rozdíly. Zmíněný argument je proto nutné odmítnout.
(115)
Egejské sdružení vývozců (zastupující turecké vývozce) a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje hlavně na ekologickou produkci pstruhů a na produkci růžových pstruhů, které mají v porovnání se pstruhy vyváženými z Turecka výrazně vyšší ceny. Proto tvrdili, že ceny nejsou srovnatelné. Jak je však vysvětleno výše ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli cenové rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku tedy byly náležitě zohledněny.
(116)
Egejské sdružení vývozců rovněž tvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá odlišné výrobní postupy, jejichž výsledkem jsou odlišné optické a organoleptické vlastnosti a odlišná doba skladovatelnosti. Tvrdili, že pstruzi, které produkuje výrobní odvětví Unie, mají rovněž odlišná hmotnostní rozpětí v porovnání se pstruhy produkovanými v Turecku. Všechny tyto aspekty měly mít dopad na srovnání cen, a měly by být proto vzaty v úvahu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými důkazy, a ani během šetření nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by je prokazovaly. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku byly tedy náležitě zohledněny.
(117)
Uvedená tvrzení týkající se srovnání cen by proto měla být odmítnuta.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Obecné poznámky
(118)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(119)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, FEAP a Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(121)
Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.
(122)
Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.2 Makroekonomické ukazatele
4.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Objem výroby výrobního odvětví Unie byly zjištěny od FEAP a od žadatele. Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Jelikož údaje FEAP se týkaly pouze části období šetření, byly doplněny na základě odhadů žadatele. Kromě toho, vzhledem k tomu, že se údaje FEAP shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na vylovené živé ryby, a za účelem zamezení dvojímu započtení byla k produkci živých ryb v EU připočtena část dovozu ze všech zdrojů určená k dalšímu zpracování (na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci zařazení ve vzorku v odpovědích na dotazník, přibližně 20 % celkového objemu dovozu, s výjimkou „uzených“).
(124)
Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobní kapacita (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Využití kapacity
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Eurostat
(125)
Výroba během posuzovaného období každoročně klesala. V období šetření se výroba snížila o 19 % v porovnání s rokem 2010. Tento pokles byl výraznější než pokles spotřeby v posuzovaném období.
(126)
Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(127)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila o 17 %. Ze zjištění v rámci šetření vyplývá, že řada výrobců v Unii během posuzovaného období uzavřela své výrobní závody, čímž se snížila celková výrobní kapacita Unie.
(128)
Míra využití kapacity u výrobců v Unii činila v posuzovaném období přibližně 75 %, a od roku 2010 do konce období šetření tedy klesla o 1 procentní bod.
4.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Podíl na trhu
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat
(130)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven na základě celkového objemu výroby, jak je popsán ve 123. bodě odůvodnění, odečtením prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz.
(131)
Objem prodeje na vývoz vychází z údajů Eurostatu převedených na kg WFE. Jiné druhy pstruhů, jež mohly být zahrnuty v dotčených kódech KN, byly považovány za zanedbatelné, neboť nebyly v Unii produkovány nebo byly produkovány pouze ve velmi malých množstvích. Mělo se tudíž za to, že Eurostat poskytl dostatečně spolehlivé údaje o vývozu pstruha duhového během posuzovaného období.
(132)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se tedy mezi rokem 2010 a obdobím šetření neustále snižoval, a v posuzovaném období klesl celkem o 20 %. Tento nepříznivý trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby za stejné období popsaný ve 105. bodě odůvodnění.
(133)
V důsledku toho se tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období rovněž snižoval a celkově klesl ve stejném období o 8 procentních bodů. Zároveň se o 72 % zvýšil turecký dovoz a jeho odpovídající podíl na trhu vzrostl o 8 procentních bodů, jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše, což odpovídalo ztrátě podílu na trhu, již zaznamenalo výrobní odvětví Unie.
4.2.3 Růst
(134)
Spotřeba v Unii se od roku 2011 do konce období šetření snížila. Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz z Turecka téměř zdvojnásobil, a výsledkem byl nárůst podílu na trhu v posuzovaném období. Výrobní odvětví Unie tedy přišlo o část svého podílu na trhu, zatímco dotčenému dovozu se podařilo svůj podíl na klesajícím trhu Unie zvýšit. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více, než se zmenšil trh, zatímco objem tureckého dovozu se zvýšil v absolutním i v relativním měřítku.
4.2.4 Zaměstnanost a produktivita
(135)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg WFE na zaměstnance)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku
(136)
Zaměstnanost výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě celkového objemu výroby vyděleného produktivitou výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Vzhledem k poklesu objemu výroby (tabulka 5) se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období snížila o 22 %.
(137)
Jelikož se zaměstnanost snižovala rychleji než objem výroby, zvýšila se odhadovaná produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg WFE na zaměstnance, během posuzovaného období o 5 %.
4.2.5. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(138)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka považovat za zanedbatelný.
(139)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího subvencování nebo dumpingu.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
4.3.1 Ceny a činitele ovlivňující ceny
(140)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové náklady výroby v EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(141)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku se nejprve zvýšila z 2,76 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,91 EUR v roce 2011, poté v roce 2012 klesla na 2,89 EUR a v období šetření se znovu zvýšila na 2,95 EUR. Celkově se průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku za posuzované období zvýšila o 7 %. Toto zvýšení však nestačilo k vyrovnání současného nárůstu nákladů výroby o 9 % během téhož období. V důsledku toho klesla během období šetření průměrná čistá jednotková prodejní cena pod úroveň jednotkových nákladů výroby.
(142)
Výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly z 2,73 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,84 EUR v roce 2011. V roce 2012 byl zaznamenán mírný nárůst na 2,89 EUR. K většímu nárůstu na 2,98 EUR došlo v období šetření, kdy náklady výroby přesáhly průměrné jednotkové prodejní ceny, čímž se výroba v Unii stala celkově nerentabilní. Nejvýznamnějším prvkem nákladů výroby jsou náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk) společně s náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince, které se během posuzovaného období zvýšily, což se tedy odrazilo v nárůstu průměrných výrobních nákladů.
4.3.2 Náklady práce
(143)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(144)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 4 %. Tento celkový nárůst během posuzovaného období je relativně nízký a v každém případě nižší než obecný nárůst nákladů práce (7,5 %) (9) a míry inflace (9,6 %) (10) v Unii za stejné období.
4.3.3 Zásoby
(145)
Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. Jelikož výrobci v Unii zařazení ve vzorku si po výlovu pstruhů nevytvářejí zásoby a svoji produkci nezmrazují ve významné míře, nepovažuje se úroveň zásob v tomto šetření za významný ukazatel újmy.
4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peněžní tok (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investice (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnost investic
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V letech 2010 a 2011 se ziskovost mírně zvýšila, zůstávala však na nízké úrovni, jen mírně nad hranicí rentability. Situace se dále zhoršila v roce 2012, kdy se ziskovost dostala do záporných hodnot, a v období šetření, kdy se ztráty dále zvýšily. Byl to, jak je objasněno ve 142. bodě odůvodnění, důsledek trendu zvyšujících se výrobních nákladů, přičemž výrobní odvětví Unie nemohlo zároveň odpovídajícím způsobem zvýšit ceny. Během dotčeného období řada výrobců v Unii ukončila činnost.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok vykazoval od roku 2010 do roku 2011 rostoucí trend a poté klesal. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření prudce klesl, čímž se celkový kumulativní peněžní tok v dotčeném období dostal do záporných hodnot. Obecně lze říci, že nepříznivý vývoj peněžního toku odpovídá klesajícímu trendu ziskovosti, ačkoli záporný peněžní tok v roce 2010 a podstatný pokles mezi rokem 2012 a obdobím šetření byl rovněž výsledkem investic provedených v rámci úsilí o konsolidaci, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění.
(149)
Investice se v letech 2010 až 2012 zvýšily pouze mírně, zatímco v období šetření došlo k jejich výraznému nárůstu. Investice souvisely s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a/nebo s konsolidací společností ve spojení, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním dalšího a/nebo nového vybavení. Vrchol investičních aktivit zaznamenaný během období šetření tedy souvisel v prvé řadě s konsolidací. To potvrzuje skutečnost, že celková výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 17 %.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Návratnost investic vykazovala tentýž trend jako ziskovost, tj. od roku 2010 do roku 2011 se zvýšila, avšak zůstávala pouze mírně nad hranicí rentability. Návratnost investic se poté snížila a v roce 2012 se dostala do záporných hodnot. V období šetření dále klesla. Tento nepříznivý vývoj byl důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory vzestupnému trendu výrobních nákladů.
(151)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, snižující se schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku zhoršovala jejich finanční situaci tím, že vedla k poklesu jejich interně vytvářených prostředků. Pokud jde o finanční prostředky od bank, byly zaznamenány rostoucí obtíže s jejich získáváním. Šetřením bylo zjištěno, že celkově se schopnost opatřit si kapitál zhoršila.
5. Závěr ohledně újmy
(152)
Šetření v této fázi jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tato újma se projevila zejména jako ztráta podílu na trhu a pokles ziskovosti. Zároveň rostl podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu a bylo zjištěno, že při tomto dovozu dochází na trhu Unie k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(153)
Některé ukazatele újmy, například jednotkové prodejní ceny, průměrné náklady práce na zaměstnance, produktivita a investice zaznamenaly příznivý vývoj. Pokud jde o jednotkové prodejní ceny, jejich nárůst byl důsledkem nárůstu výrobních nákladů. Tento nárůst však nevyrovnal celkový nárůst jednotkových nákladů, a v důsledku toho se ziskovost v roce 2012 dostala do záporných hodnot. Jak je vysvětleno ve 144. bodě odůvodnění, nárůst průměrných nákladů práce na zaměstnance, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, byl nižší než obecný nárůst nákladů práce a míry inflace v Unii. Výrobní odvětví Unie muselo snížit počet svých zaměstnanců, což vedlo k nárůstu produktivity na zaměstnance. Nárůst investic souvisel hlavně s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a s konsolidací, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním nového vybavení.
(154)
Většina ukazatelů újmy vykázala nepříznivý vývoj. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Ziskovost a návratnost investic, které byly v letech 2010 a 2011 pouze mírně nad hranicí rentability, se v roce 2012 dostaly do záporných hodnot v období šetření dále klesaly. Pod tlakem subvencovaného dovozu se zároveň snížil objem výroby, výrobní kapacita, zaměstnanost a podíly na trhu.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Zmíněnými činiteli jsou:
a)
dovoz z jiných třetích zemí
b)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
c)
vývoj spotřeby
d)
konkurence jiných druhů ryb
e)
administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
f)
tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
g)
nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(157)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Turecka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a míru, do jaké tyto činitele mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(158)
Šetření ukázalo, že se subvencovaný dovoz z dotčené země v posuzovaném období téměř zdvojnásobil. To vedlo ke zvýšení jeho podílu na trhu o 8 procentních bodů, z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření. K tomuto zvýšení došlo navzdory klesajícímu trendu spotřeby. Výrobní odvětví Unie ve stejném období ztratilo 8 procentních bodů svého podílu na trhu.
(159)
Průměrné ceny subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily o 5 %. Tento nárůst byl způsoben celkovým nárůstem výrobních nákladů. Dovozní ceny však zůstaly na výrazně nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie. Subvencovaný dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, jehož průměrné rozpětí činilo během období šetření 9 %. Zároveň kvůli zvýšenému objemu subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, který na trhu Unie vytvářel značný cenový tlak, nemohlo výrobní odvětví Unie dostatečně zvýšit své prodejní ceny tak, aby pokrylo své zvýšené výrobní náklady, a v žádném případě nad ceny subvencovaného dovozu z Turecka.
(160)
Bylo zjištěno, že nárůst subvencovaného dovozu z Turecka a jeho podílu na trhu se jasně kryje se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu, poklesem jeho objemu výroby, výrobní kapacity a zaměstnanosti a klesajícím trendem ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Mělo se tudíž za to, že subvencovaný dovoz vytváří tlak na výrobní odvětví Unie, což následně přispělo k jeho neschopnosti zvýšit své prodejní ceny tak, aby odpovídaly nákladům, ke ztrátě podílu na trhu a ke zhoršení jeho celkové hospodářské a finanční situace.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie je třeba přičíst nárůstu dovozu z Turecka za subvencované ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl tento dovoz rozhodující úlohu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(162)
Objem dovozu z jiných třetích zemí (Chile, Norska, Bosny a Hercegoviny a dalších) se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země
Objem (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Podíl na trhu
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat
(163)
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí byl nízký a v posuzovaném období dokonce ještě mírně klesl. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, ale následně se opět snížil a v období šetření byl jeho objem mírně nižší než na začátku posuzovaného období, v roce 2010. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, avšak v roce 2012 a v období šetření se opět snížil. Celkem se jejich podíl na trhu v posuzovaném období mírně zvýšil, z 2,4 % na 2,7 %. Ve stejném období dosahoval dovoz z Turecka mnohem vyšší úrovně jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílů na trhu a vykazoval stálý rostoucí trend.
(164)
Průměrné dovozní ceny v posuzovaném období rostly. Celkem se průměrné dovozní ceny za posuzované období zvýšily o 12 %. Ceny dovozu z jiných třetích zemí byly nižší než průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených ve vzorku, avšak vyšší než turecké dovozní ceny, s výjimkou roku 2012, kdy byly o něco nižší.
(165)
S ohledem na nízký a stálý objem dovozu a nízké a poměrně stálé tržní podíly všech ostatních třetích zemí a jejich cenové hladiny, které odpovídaly celkovým cenovým hladinám v Unii, dospěla Komise v této fázi k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěl.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(166)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat
(167)
Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie je nicméně trh Unie, přičemž vývoz představoval v letech 2010-2011 pouze přibližně 3 % jeho výroby a v období šetření přibližně 5 %. Vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly přibližně o 30 % vyšší než jeho průměrná prodejní cena v Unii, a vytvářely tedy vyšší zisky než prodej na trhu Unie.
(168)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby
(169)
Spotřeba v Unii vykazovala od roku 2010 do roku 2011 stálé hodnoty, zatímco mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesla o 12 %, a celkově tedy klesla o 12 %. Navzdory klesající spotřebě se však subvencovanému dovozu z Turecka podařilo zvýšit podíl na trhu o 8 procentních bodů nebo 95 %, zatímco výrobní odvětví Unie z podílu na trhu ztratilo rovněž 8 procentních bodů. Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie a ztrátu jeho podílu na trhu proto nelze vysvětlit výhradně celkovým poklesem spotřeby. Stálý nárůst subvencovaného dovozu na zmenšujícím se trhu, při němž docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, tudíž způsobil újmu sám o sobě a, jak se konstatuje ve 160. bodě odůvodnění, měl rozhodující úlohu.
(170)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že ačkoli klesající spotřeba mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla sama o sobě tuto újmu vysvětlit, a tudíž nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.4 Konkurence jiných druhů ryb
(171)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, již utrpělo výrobní odvětví Unie, byla konkurence jiných druhů ryb, například pangase, velkého pstruha a lososa.
(172)
Pokud jde pangase, jeho dovoz klesl v posuzovaném období přibližně o 24 %. To je v kontrastu s nárůstem dovozu dotčeného výrobku v témže období.
(173)
Pokud jde o jiné druhy ryb, je třeba poznamenat, že podle dostupných informací, konkrétně podle veřejně dostupné studie ústavu Fødevareøkonomisk Institut Kodaňské univerzity (11), jsou velký pstruh a losos vzájemně nahraditelní a konkurují si ve stejném segmentu trhu. Naproti tomu pstruh, který je předmětem současného šetření, se prodává v rámci jiných segmentů trhu a neexistuje žádný přímý vzájemný vztah mezi cenou velkých pstruhů nebo lososů a cenou pstruha, který je předmětem současného šetření.
(174)
Proto by tato tvrzení měla být odmítnuta.
(175)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že konkurence jiných druhů ryb k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěla.
2.5 Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(176)
Egejské sdružení vývozců dále tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla administrativní a regulační zátěž a rovněž omezené možnosti využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury.
(177)
Údajná souvislost mezi zmíněnými administrativními a regulačními požadavky a újmou nebyla doložena. Zejména nebylo prokázáno, že by se správní a regulační rámec včetně zeměpisných omezení týkajících se oblastí, které jsou k dispozici pro účely akvakultury, v průběhu posuzovaného období změnil takovým způsobem, že by to mohlo způsobit popsanou újmu. Tyto prvky ve skutečnosti pouze charakterizují celkové hospodářské a regulační prostředí odvětví akvakultury v Unii, a nemohou vysvětlit zhoršení situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Toto tvrzení by proto mělo být odmítnuto.
(178)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajná administrativní a regulační zátěž a zeměpisná omezení neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.6 Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(179)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce zařazený ve vzorku tvrdili, že velcí maloobchodníci v Unii mají silnou vyjednávací pozici, a že příčinou újmy, již utrpěli výrobci v Unii, byl tlak na ceny, který vyvinuli tito maloobchodníci, a nikoli dovoz z Turecka.
(180)
Žádný z velkých maloobchodníků se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření. V každém případě ceny tureckého dovozu byly subvencovány a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Během období šetření byla rozpětí cenového podbízení v rozmezí 5 až 18 %. Za těchto okolností nemohl údajný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků vysvětlit celkové zhoršení hospodářské a finanční situace, a zejména ztrátu podílu na trhu, nýbrž mohl k utrpěné újmě přispět pouze okrajově, pokud vůbec.
(181)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že jakýkoli případný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.7 Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(182)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že přinejmenším u některých výrobců v Unii byla klesající výkonnost způsobena nadměrnými investicemi, a nikoli dovozem z Turecka. Tatáž strana dále tvrdila, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie zčásti zapříčinily zvýšené finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a náklady vzniklé v důsledku soudních sporů.
(183)
Tvrzení týkající se údajných nadměrných investic a nákladů vzniklých v důsledku soudních sporů nebyla doložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli podstatný dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(184)
Tvrzení týkající se zvýšených finančních výdajů a kolísání směnných kurzů nebyla upřesněna ani nijak podložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(185)
Na tato tvrzení by proto neměl být brán zřetel.
(186)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajné nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory nepřispěly ke vzniklé újmě, a tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(187)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu. Nárůst tohoto dovozu za ceny, které představovaly podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz z Turecka měl na podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující podíl.
(188)
Analyzovány byly i další činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence jiných druhů ryb, administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení, nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů ani mimořádné ztráty související se soudními spory k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěly. Další činitele, jako například vývoj spotřeby v Unii a tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky, mohly ke způsobené újmě přispět, nemohly však narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
(189)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie byl subvencovaný dovoz z dotčené země a že žádné další činitele tuto příčinnou souvislost neruší. Zmíněná újma spočívá zejména v poklesu výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti, přičemž zisk a návratnost investic se během posuzovaného období dostaly do záporných hodnot.
F. ZÁJEM UNIE
(190)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(191)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Turecka.
(192)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Sestupný trend ukazatelů finanční výkonnosti, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, je důsledkem obtížné soutěže se subvencovaným dovozem z dotčené země. Uložení vyrovnávacích cel by proto výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ceny tak, aby pokrývaly náklady výroby, a tudíž zvýšit podíl na trhu, zaměstnanost a výrobu a zlepšit ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.
(193)
Pokud by opatření uložena nebyla, cenový tlak tureckého dovozu by pravděpodobně pokračoval a měl by další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tento další pokles výkonnosti by v konečném důsledku vedl k dalšímu snižování výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(194)
Na tomto základě Komise v této fázi dospěla k závěru, že vyrovnávací opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(195)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala dovozce a sdružení zastupující dovozce, aby se přihlásili. Jak je uvedeno výše ve 12. bodě odůvodnění, přihlásily se tři společnosti, a to tak, že vyplnily formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Následně byly všem těmto třem společnostem, které se přihlásily, zaslány dotazníky, ale odpověděla pouze jedna z nich. Z odpovědi vyšlo najevo, že ačkoli tato strana v období šetření dovezla velmi malé množství pstruhů, obvykle nedováží pstruhy, nýbrž jiné rybí produkty. Množství pstruhů, které tato společnost dovezla, není dostačující na to, aby mohlo být považováno za celkově reprezentativní.
(196)
V pozdější fázi se přihlásil další dovozce, aniž by však odpověděl na dotazník. Tento dovozce tvrdil, že uložení cel na pstruhy z Turecka by vedlo k přerušení jeho dovozní činnosti, aniž by však toto tvrzení podrobněji rozvedl či poskytl jakékoli informace relevantní pro posouzení případných dopadů na jeho obchodní činnost, například údaje o ziskovosti, dovozních cenách a cenách dalšího prodeje.
(197)
Přestože nelze vyloučit, že dovozců, kteří nejsou ve spojení, se uložení vyrovnávacích cel dotkne, je cílem těchto cel obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Existují i jiné zdroje dodávek a dovozci v Unii by měli být schopni přejít v reakci na uložení cel k jiným dodavatelům. Celkově šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro dovozce/obchodníky v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(198)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje od dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení, celkový významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(199)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala uživatele a sdružení zastupující uživatele a organizace zastupující spotřebitele, aby se přihlásili. Kromě toho Komise kontaktovala všechny známé relevantní strany. Žádná z těchto stran se však nepřihlásila.
(200)
Po uplynutí lhůty uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásily dvě strany, které tvrdily, že jsou dodavateli strojního zařízení pro turecké producenty/zpracovatelé pstruhů.
(201)
Jedna strana uvedla, že uložení cel povede ke zvýšení cen pro konečné spotřebitele. Tato strana však toto tvrzení nedoložila. Šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro konečné spotřebitele. Jak je uvedeno výše, spotřebitelské organizace nespolupracovaly a neposkytly žádné informace, na jejichž základě by bylo možné dopady opatření podrobně posoudit. Každopádně přestože vyrovnávací cla mohou mít vliv na dovozní ceny, takové případné zvýšení cen by mohlo být alespoň částečně absorbováno distribučním řetězcem, takže případný nárůst ceny pro konečného spotřebitele nemusí být významný.
(202)
Kromě toho cílem vyrovnávacích cel je obnovit rovné podmínky na trhu Unie, avšak neomezit přitom dovoz do Unie za přiměřené ceny.
(203)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k nespolupráci uživatelů a spotřebitelských organizací při šetření a zejména k úrovni opatření dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro uživatele, spotřebitele nebo dodavatele celkový významný nepříznivý účinek.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(204)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka v této fázi šetření není v zájmu Unie.
G. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(205)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(206)
Za účelem stanovení úrovně opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(207)
Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady a dosahovat takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Objem dovozu z Turecka se začal významně zvyšovat hlavně v roce 2008, tedy před začátkem posuzovaného období. Ziskovost výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období v roce 2010 se proto nepovažovala za reprezentativní. Jelikož před rokem 2008 nebyl tlak dovozu z Turecka na trhu Unie podstatný, mělo se za to, že přiměřená by mohla být zisková rozpětí dosahovaná před tímto obdobím. Podle podnětu ziskové rozpětí dánského odvětví produkce pstruhů v letech 2006 a 2007 v průměru dosahovalo nebo přesahovalo úroveň 12 %. Na tomto základě se tedy v této fázi usuzovalo, že ziskové rozpětí ve výši 12 % z obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v případě absence poškozujícího subvencování.
(209)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že cílový zisk by měl být nižší než 12 % z důvodu, že i) při předchozích šetřeních (lososi; velcí duhoví pstruzi) byl použit nižší cílový zisk, ii) skutečné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období bylo rovněž nižší a iii) ziskové rozpětí ve výši 12 % odpovídá pouze dánskému odvětví produkce pstruhů, a nikoli výrobnímu odvětví Unie jako celku, a proto není reprezentativní. A zmíněný vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by mělo být použito ziskové rozpětí ve výši 3 %, jelikož takový zisk odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí potravinářského průmyslu jako celku.
(210)
Za prvé, pokud jde o srovnání s šetřeními týkajícími se velkého pstruha a lososa, je třeba poznamenat, že každé šetření musí dospět k vlastním závěrům, na základě vlastní skutkové podstaty. V tomto konkrétním případě byly k dispozici údaje obsažené ve vyšetřovacím spise současného šetření, které byly shledány jako přiměřené, a byly proto použity.
(211)
Za druhé, cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Vzhledem k tomu, že v posuzovaném období a dokonce ještě předtím docházelo k subvencovanému dovozu podstatných množství výrobku, nelze přijmout tvrzení, že podmínky hospodářské soutěže byly standardní. Úrovně zisku ve výši 12 % bylo dosahováno, dokud nedocházelo k podstatnému dovozu z Turecka na trh Unie, a tento cílový zisk se tudíž v kontextu tohoto případu považuje v této fázi za přiměřený.
(212)
Za třetí, dánské odvětví produkce pstruhů bylo považováno za dostatečně reprezentativní pro trh Unie, neboť Dánsko je jedním z hlavních producentů pstruhů v Unii. Vzhledem k tomu, že v této fázi nebyly k dispozici žádné další informace, bylo Dánsko použito pro účely stanovení cílové úrovně zisku.
(213)
Konečně tvrzení, že obecné ziskové rozpětí potravinářského průmyslu je mnohem nižší, nebylo doloženo. Komise se domnívala, že ziskové rozpětí, jehož dosahovalo dánské odvětví produkce pstruhů, by mělo v každém případě lépe zohledňovat specifika tohoto odvětví, a bude proto přiměřenější. Potravinářský průmysl totiž tvoří různá odvětví, kterým odpovídají různé segmenty trhu, v nichž panují různé tržní podmínky, které nemusí platit pro odvětví produkce pstruhů.
(214)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise v této fázi k závěru, že je odůvodněné použít cílové ziskové rozpětí ve výši 12 % obratu.
(215)
Na tomto základě Komise vypočetla pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla ziskové rozpětí dosahované během období šetření a nahradila ho ziskovým rozpětím ve výši 12 %.
(216)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(217)
Úroveň pro odstranění újmy pro „společnosti v příloze I“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako subvenční rozpětí pro tyto společnosti (viz 96. a 97. bod odůvodnění).
2. Prozatímní opatření
(218)
Na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss), živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených ve formě celých ryb nebo bez hlavy nebo ve formě filé pocházejících z Turecka by mělo být uloženo prozatímní vyrovnávací clo, a to v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.
(219)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Jiné spolupracující společnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(221)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.
(223)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Taková žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(224)
Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze II. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(225)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(226)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(227)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Společnosti uvedené v příloze I
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
B999
3. Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušné platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k používání tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1195/2014
(2014. gada 29. oktobris),
ar ko konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 12. pantu,
pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 (“pamatregula”) 10. pantu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. februārī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes varavīksnes foreļu importu Savienībā. Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. septembrī tika publicēts paziņojuma par procedūras sākšanu labojums (3).
(2)
Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 3. janvārī Dānijas Akvakultūras apvienība (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības konkrēto varavīksnes foreļu kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par konkrētu varavīksnes foreļu subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un Komisija tos atzinusi par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
(3)
Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Turcijas valdībai (“TV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais Turcijas izcelsmes konkrētu varavīksnes foreļu imports nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija aicināja TV apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēju vienošanos par risinājumu.
(4)
TV piekrita apspriedēm, un tās pēc tam arī notika. Apspriežu laikā neizdevās panākt savstarpēju vienošanos par risinājumu. Pēc apspriedēm TV iesniedza attiecīgus dokumentus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā piezīmes.
2. Paralēlā antidempinga procedūra
(5)
Turklāt Komisija, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. februārī publicējot paziņojumu, informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz tā paša Turcijas izcelsmes ražojuma importu Savienībā (4).
(6)
Kaitējuma analīzei, kas veikta pašreizējā antisubsidēšanas un paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, pamatā ir tā pati Savienības ražošanas nozares definīcija, tie paši reprezentatīvie Savienības ražotāji un tas pats izmeklēšanas periods un tajā, ja vien nav norādīts citādi, tika izdarīti identiski secinājumi. Tas tika atzīts par lietderīgu, lai varētu iekļaut kaitējuma analīzi un nodrošināt saskaņotus konstatējumus. Tāpēc piezīmes par kaitējuma aspektiem, kas izteiktas kādā no minētajām procedūrām, tika ņemtas vērā abās procedūrās.
3. Ieinteresētās personas
(7)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija konkrēti informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus Turcijā un Turcijas iestādes, kā arī zināmās iesaistītās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.
(8)
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Piezīmes netika sniegtas.
4. Atlase
(9)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu varētu atlasīt ieinteresētās personas, jo īpaši Savienības ražotājus, nesaistītos importētājus un Turcijas ražotājus eksportētājus.
4.1. Savienības ražotāju atlase
(10)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu un ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota - tajā darbojas vairāk nekā 700 ražotāju, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) -, Komisija izveidoja atlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko izplatību un pietiekami aptverot dažādus ražošanas posmus un veidus (dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošana). Šajā atlasē bija iekļauti deviņi Savienības ražotāji. Pamatojoties uz sūdzībā norādītajiem datiem, atlasē iekļauto Savienības ražotāju saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 12 % no Savienībā kopējās produkcijas. Komisija uzaicināja ieinteresētās puses izteikt piezīmes par pagaidu atlasi. Piezīmes netika saņemtas noteiktajā termiņā, un tādējādi tika apstiprināta pagaidu atlase. Atlase reprezentē Savienības ražošanas nozari.
4.2. Importētāju atlase
(11)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veidotu atlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem atsaukties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(12)
Trīs nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai atlasē. Ņemot vērā nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.
4.3. Ražotāju eksportētāju atlase
(13)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veidotu atlasi, Komisija lūdza visiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem atsaukties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Turcijas Republikas Pastāvīgajai pārstāvniecībai Eiropas Savienībā identificēt citus izmeklēšanas dalībā ieinteresētus ražotājus eksportētājus, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.
(14)
Kopumā astoņpadsmit grupas nesaistītu Turcijas ražotāju eksportētāju sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj atlasē. Kopējais šo uzņēmumu uzrādītais konkrētu varavīksnes foreļu eksporta apjoms uz Savienību 2013. gadā atbilst visam eksportam no Turcijas uz Savienību.
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja atlasi no četrām ražotāju eksportētāju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību apjomu, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko sadalījumu. Atlasē iekļautās uzņēmumu grupas veido gandrīz 64 % no uzrādītā eksporta uz Savienību pārdošanas apjoma un atrodas divos dažādos reģionos.
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Turcijas iestādēm. Viens uzņēmums apstrīdēja atlasē iekļauto uzņēmumu izvēli un apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj atlasē. Tas norādīja, ka tikai ražo, pārstrādā un pārdod foreles (proti, tas neveic nekādas citas darbības), un to ir darījis kopš 1971. gada, tādējādi kļūstot par pirmo attiecīgā ražojuma ražotāju Turcijā. Turklāt tas apgalvoja, ka tam vietējā tirgū ir ievērojams pārdošanas apjoms un, visbeidzot, ka tas ir lielākais ražotājs Marmaras reģionā.
(17)
Komisija atgādina, ka atlasē iekļautos uzņēmumus izvēlējās, pamatojoties uz lielākajiem apjomiem atbilstīgi pamatregulas 27. panta 1. punktam, izskatot tādu ražotāju skaitu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Tā kā ierosinātā atlase veido 64 % no attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību, šāda atlase ir reprezentatīva attiecībā uz Turcijas ražošanas nozares stāvokli. Turklāt atlasītie uzņēmumi atrodas divos dažādos (no trim pārstāvētajiem) reģionos, kas ir uzskatāms par pietiekamu izmeklēšanas vajadzībām. Tāpēc Komisija uzskata, ka atlasītie uzņēmumi atbilst lielākajam reprezentatīvajam importa apjomam, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt.
5. Atsevišķa pārbaude
(18)
Vienpadsmit uzņēmumi vai uzņēmumu grupas pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Šajā izmeklēšanas posmā Komisija nav pieņēmusi nekādu lēmumu par pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi. Komisija lēmumu par to, vai piešķirt atsevišķu pārbaudi, pieņems izmeklēšanas galīgajā posmā.
6. Atbildes uz anketas jautājumiem
(19)
Komisija nosūtīja anketas TV, visiem atlasītajiem Savienības uzņēmumiem, trim importētājiem un atlasītajām ražotāju eksportētāju grupām Turcijā.
(20)
Trīs uzņēmumi no Turcijas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja atbrīvojumu no pienākuma sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Viens no uzņēmumiem apgalvoja, ka tas ir galvenokārt nodarbojies ar jūrasasaru un jūraskarūsu ražošanu un ka tas tikai nelielā apjomā ražo attiecīgo ražojumu. Viens uzņēmums vada mazu universālveikalu un ir tikai nedaudz saistīts ar attiecīgo ražojumu, un viens uzņēmums ir saistītais importētājs, kura attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā nebija nozīmīgs. Komisija uzņēmumu, kas vada mazo lielveikalu, nolēma atbrīvot no pienākuma atbildēt uz anketas jautājumiem. Tomēr tā saglabā savu nostāju, ka uzņēmumam, kas galvenokārt nodarbojas ar jūrasasaru un jūraskarūsu ražošanu, un saistītajam importētājam būtu jāaizpilda anketa, jo ražošanas apjoms (ražotāja eksportētāja gadījumā) vai pārdošanas apjoms (saistītā importētāja gadījumā) joprojām bija nozīmīgs.
(21)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no TV un no visām citām atlasītajām ražotāju eksportētāju grupām Turcijā un uzņēmumiem, kas lūdza veikt atsevišķu pārbaudi.
7. Pārbaudes apmeklējumi
(22)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu subsīdijas, to radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 26. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās.
a)
Ražotāji Savienībā:
-
Aqualande SAS, Rokfora, Francija,
-
Danaqua, Grindsted, Dānija,
-
Danforel A/S, Grindsted, Dānija,
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dānija,
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Vācija,
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Vācija,
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polija,
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spānija,
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itālija,
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spānija.
b)
Ražotāji eksportētāji Turcijā:
-
saistīto uzņēmumu grupa GMS, Bodrum, Turcija:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști,
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ,
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști,
-
Hakan Komandit Șirketi,
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști,
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști,
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști,
-
saistīto uzņēmumu grupa Kilic, Bodrum, Turcija:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
saistīto uzņēmumu grupa Özpekler, Denizli, Turcija:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Kayseri, Turcija.
c)
Turcijas valdība:
-
Ekonomikas ministrija, Ankara, Turcija,
-
Pārtikas, lauksaimniecības un lopkopības ministrija, Ankara, Turcija.
d)
Importētāji Savienībā, kas saistīti ar Turcijas eksportētājiem:
-
Spador S.R.L. (Spador),
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG).
e)
Savienības ražotājs (pārstrādātājs), kas saistīts ar Turcijas ražotāju eksportētāju (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polija (TPL).
8. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(23)
Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(24)
Attiecīgais ražojums ir varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):
-
dzīvas ar svaru 1,2 kg vai mazāk gabalā, vai
-
svaigas, atdzesētas, sasaldētas un/vai kūpinātas:
-
veselas zivis (ar galvām) ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, sver 1,2 kg vai mazāk gabalā, vai
-
bez galvām, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, sver 1 kg vai mazāk gabalā, vai
-
filejas, sver 400 g vai mazāk gabalā,
kuru izcelsmes valsts ir Turcija un kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (“attiecīgais ražojums”).
(25)
Kā jau minēts 1. apsvērumā, attiecīgā ražojuma definīcija tika labota. Labojums bija tikai redakcionāls, un definīcijas darbības joma netika ietekmēta.
2. Līdzīgais ražojums
(26)
Izmeklēšanā konstatēja, ka ražojumam, ko ražo un pārdod Turcijas iekšzemes tirgū un/vai eksportē uz Savienību, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.
(27)
Tādēļ Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.
3. Apgalvojumi par ražojuma klāstu
(28)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kūpinātas foreles būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka ražošanas process esot atšķirīgs un ka fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības esot atšķirīgas salīdzinājumā ar forelēm, kas nav kūpinātas. Turklāt Turcijas iestādes apgalvoja, ka kūpinātu fileju ražotāju izmaksu struktūra būtiski atšķiroties no citu ražotāju izmaksu struktūras, kas norādot uz to, ka kūpināti un nekūpināti ražojumi nav viens ražojums. Visbeidzot, šīs personas atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām, kuras attiecās uz līdzīgiem ražojumiem (lielās varavīksnes foreles un laši) un tika pabeigtas attiecīgi 2004. (5) un 2005. gadā (6), un kurās tika konstatēts, ka kūpināti ražojumi ir ārpus ražojuma klāsta. Personas jo īpaši atsaucās uz Padomes Regulas (EK) Nr. 437/2004 9. apsvērumu (7), kurā tika atzīts, ka kūpināšana maina attiecīgā ražojuma pamatīpašības. Pamatojoties uz to, kūpinātas foreles esot jāizslēdz no ražojumu klāsta pašreizējā izmeklēšanā.
(29)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma definīcijā ietvertajiem dažādajiem veidiem - “dzīvas”, “atdzesētas”, “saldētas” vai “kūpinātas” - ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Jo īpaši, visu veidu forelēm ir tās pašas raksturīgās īpašības (ķīmiskās, uztura vai citas), un pārstrādes rezultātā zivis nav zaudējušas šīs īpašības, bet gan vienīgi ieguvušas dažādus zivju uzglabāšanas veidus pirms turpmākas pārstrādes, sagatavošanas, pagatavošanas vai patēriņa. Tādēļ tika secināts, ka kūpināšana kā saglabāšanas paņēmiens būtiski nemaina ražojuma fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības.
(30)
Attiecībā uz dažādiem ražošanas procesiem un atšķirīgām izmaksu struktūrām puses nav paskaidrojušas, kādā veidā tas varētu būt ietekmējis secinājumu, ka kūpināti un nekūpināti ražojumi ir viens ražojums. Jebkurā gadījumā visas iespējamās atšķirības ražošanas procesos pašas par sevi neietekmē ražojuma klāsta definīciju. Turklāt šajā konkrētajā gadījumā kūpinātu fileju ražošanas process un izmaksu struktūra faktiski nebija būtiski atšķirīga no citu foreļu produkcijas veidu ražošanas procesa un izmaksu struktūras. Katra produkcijas veida galvenais izmaksu elements ir audzēšanas izmaksas, kas sastāv galvenokārt no barības (zivju milti un zivju eļļa), enerģijas un olu vai mazuļu izmaksām. Tāpēc šajā saistībā minētie apgalvojumi būtu jānoraida.
(31)
Atšķirībā no pašreizējās izmeklēšanas iepriekšējās izmeklēšanās, uz ko atsaucās minētās ieinteresētās personas, tajā sūdzībā, kuras ietekmē tika sāktas šīs lietas, nebija iekļauti kūpināti ražojumi. Tāpēc tie neietilpa minēto izmeklēšanu darbības jomā un līdz ar to netika izmeklēti. Regulas (EK) Nr. 437/2004 9. apsvērums pievēršas kādas ieinteresētās personas prasībai saldētas veselas zivis un filejas izslēgt no procedūras. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēts vai īpaši secināts, ka kūpināti ražojumi būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Pamatojoties uz to, ka pašreizējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem foreļu produkcijas veidiem ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, šis arguments būtu jānoraida.
(32)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ prasība, ka kūpināti produkti būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta, šajā posmā tika noraidīta.
C. SUBSIDĒŠANA
1. Ievads
(33)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka TV subsidē akvakultūras nozari. Sūdzībā ietverti pirmšķietami pierādījumi par vairākiem subsidēšanas prakses veidiem tiesību aktos un vairākos politikas un plānošanas dokumentos, kas ir pamatā valsts atbalstam attiecīgajā nozarē.
(34)
Komisija izskatīja un analizēja sūdzībā norādītos dokumentus, kā arī citus dokumentus, ko izmeklēšanas gaitā iesniedza TV un atlasītie ražotāji eksportētāji, un secināja, ka visi no minētajiem dokumentiem liecina, ka akvakultūras nozarei Turcijas Republikā daudzās jomās tiek piemērots preferenciāls režīms.
(35)
Turcijas iestādes 2003. gadā pieņēma lēmumu subsidēt tieši akvakultūras nozari, un tā rezultātā pēdējo desmit gadu laikā Turcijas ražotājiem un eksportētājiem ir pārskaitīts daudz publisko finanšu līdzekļu.
(36)
Kā minēts iepriekš 3. un 4. apsvērumā, laikā, kad pirms izmeklēšanas sākšanas notika apspriešanās starp TV un Komisiju, TV neapstrīdēja nevienas izmeklētās shēmas pastāvēšanu.
2. Izmeklētās shēmas
(37)
Komisija nosūtīja anketas TV un atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, lūdzot informāciju par šādām shēmām, saskaņā ar kurām, kā tika apgalvots, piešķir subsīdijas akvakultūras nozarei.
-
Valsts atbalsts ieguldījumiem, kas veikti akvakultūras nozarē
-
Atbrīvojums no muitas nodokļa
-
Atbrīvojums no PVN
-
Nodokļu samazinājums
-
Sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsts (darba devēju iemaksas)
-
Atbalsts procentu maksājumu segšanai
-
Zemes piešķiršana
-
Ienākuma nodokļa atbalsts
-
Sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsts (darba ņēmēju iemaksas)
-
Tiešās subsīdijas foreļu ražotājiem
-
Tiešās subsīdijas foreļu audzētājiem
-
Tiešās subsīdijas foreļu bioloģiskai ražošanai
-
Īpašs atbalsts mazuļiem
-
Subsidēti aizdevumi un apdrošināšana foreļu ražotājiem
-
Ziraat Bankasi izsniegti zemu procentu ieguldījumu aizdevumi un aizdevumi uzņēmumiem
-
Lauksaimniecības kredītbanku izsniegti zemu procentu ieguldījumu aizdevumi un aizdevumi uzņēmumiem
-
Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds un prēmiju atbalsta likmes
-
Konsultāciju subsīdijas
-
Subsīdijas zvejas kuģiem
-
Zvejas laivu degvielas iegāde (patēriņa nodokļa atlaide kuģu degvielai)
-
Atbrīvošanās no zvejas kuģiem
-
Citas subsīdijas un citas subsīdiju programmas
3. Valsts atbalsts ieguldījumiem akvakultūras nozarē
3.1. Ievads
(38)
TV ieviesa atbalsta shēmu uzņēmumiem, kas iegulda līdzekļus konkrētās nozarēs un konkrētos reģionos, tostarp akvakultūras nozarē. Šīs shēmas mērķis ir:
-
palielināt ražošanu un nodarbinātību,
-
mudināt lielos ieguldījumus, kas veicina starptautisko konkurētspēju,
-
stimulēt tiešus ārvalstu ieguldījumus,
-
atbalstīt ieguldījumus vides aizsardzībā un pētniecības un izstrādes darbībās saskaņā ar turpmāk minētajos Turcijas attīstības plānos un gada programmās izklāstītajiem mērķiem.
3.2. Juridiskais pamats
(39)
Valsts atbalsts ieguldījumiem akvakultūras nozarē paredzēts šādos tiesību aktos: Turcijas 2012. gada 19. jūnijaDekrēts Nr. 2012/3305 par valsts atbalstu ieguldījumiem un 2012. gada 20. jūnijaPaziņojums Nr. 2012/1 saistībā ar dekrēta par valsts atbalstu ieguldījumiem īstenošanu, publicēti attiecīgi Oficiālajā Vēstnesī Nr. 28328 un Nr. 28329.
3.3. Izmeklēšanas konstatējumi
(40)
Lai gan Turcijas Dekrēts Nr. 2012/3305 ir attiecīgā atbalsta shēma izmeklēšanas periodā, līdzīgi noteikumi tikuši piemēroti kopš 2006. gada un pat pirms tam. Šis apstāklis ir svarīgs, jo subsīdijas, kas saistītas ar pamatlīdzekļu iegādi, piemēram, ieguldījumu subsīdijas, var attiecināt uz izmeklēšanas periodu pat tad, ja tās ir piešķirtas pirms izmeklēšanas perioda.
(41)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv dažādas valsts atbalsta shēmas. Akvakultūras ražošana ir skaidri minēta Dekrēta Nr. 2012/3305 2/A pielikumā kā nozare, kura var gūt ieguvumu no tādiem stimuliem kā atbrīvojums no pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”), atbrīvojums no muitas nodokļa, nodokļu samazinājums, atbalsts ieguldījumiem, sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsts (darba devēju iemaksas, zemes iedalīšana, procentu likmju atbalsts, ienākuma nodokļa atbalsts un sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsts (darba ņēmēju iemaksas). Pamatojoties uz ekonomikas attīstības līmeni sešos Dekrētā Nr. 2012/3305 noteiktajos reģionos, atbalsta intensitāte var atšķirties.
(42)
Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv “Reģionālo ieguldījumu” programmas, neviens no atlasē iekļautajiem uzņēmumiem neguva ieguvumu no visām shēmām. Daži no tiem guva ieguvumu no PVN un muitas nodokļu atbrīvojumiem, kas vienādi attiecas uz visiem sešiem Turcijas reģioniem. Tomēr, tā kā atlasē iekļautie uzņēmumi mašīnas un iekārtas iegādājās no Savienības uzņēmumiem, kas ietilpst ES un Turcijas muitas savienībā, muitas nodokļi nebija jāmaksā. Turklāt, tā kā Turcija piemēro PVN sistēmu ar priekšnodokli, izmeklēšanas periodā gūtais ieguvums bija tikai divu mēnešu laika ieguvums līdz brīdim, kad nodokļu iestādes uzņēmumiem atmaksāja PVN. Faktiskais ieguvums būtu procentu, kas maksājami komercbankai par laikposmu līdz brīdim, kad PVN tiek atmaksāts. Šis ieguvums ir nenozīmīgs un netika sīkāk analizēts.
(43)
Viens atlasītais uzņēmums guva ieguvumu no nodokļu samazinājuma mašīnu iegādei, kas piešķirts saskaņā ar minēto regulu par valsts atbalstu ieguldījumiem. Uzņēmums vispārēji piemērojamas 20 % uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes vietā maksāja tikai 4 %.
(44)
Tas pats atlasītais uzņēmums guva ieguvumu arī no sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsta programmas. Tā kā minētajam uzņēmumam bija ieguldījumu veicināšanas sertifikāts, tas guva ieguvumu no sociālās apdrošināšanas prēmiju atbalsta darba devēju un darba ņēmēju iemaksām. Pēc tam, kad uzņēmums bija pabeidzis ieguldījumus, Sociālā nodrošinājuma iestāde attiecībā uz jaunizveidotām darba vietām atbrīvoja uzņēmumu no sociālās apdrošināšanas prēmijas darba devēju un darba ņēmēju iemaksu daļas, kas atbilst minimālajai darba algai. Ekonomikas ministrija finansēja šo shēmu.
3.4. Secinājums
(45)
Valsts atbalstu ieguldījumiem provizoriski uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, ja valsts atbalsts ir nodokļu atvieglojuma veidā, t. i., ja valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami.
(46)
Šī subsīdija ir īpaša un kompensējama, jo ieguvums, ko tā sniedz, ir paredzēts tikai noteiktām tautsaimniecības nozarēm. Subsīdijas pieejamība ir ierobežota attiecībā uz noteiktiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs. Turklāt subsīdija neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nespecifiskuma prasībām, ņemot vērā konkrētām nozarēm piemēroto ierobežojumu skaitu un kvalitāti, jo īpaši to ierobežojumu, kas attiecas vai nu uz konkrētiem uzņēmumu veidiem vai pilnībā izslēdz konkrētas nozares.
(47)
Akvakultūra Dekrēta 2A pielikumā ir tieši noteikta kā viena no darbībām, kas var gūt ieguvumu no šāda veida nodokļu atbrīvojumiem. Dekrēta 4. pielikumā uzskaitītas nozares, kas nevar gūt ieguvumu no jebkādiem šīs shēmas stimuliem.
(48)
Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu iepriekš minētās subsīdijas tiek uzskatītas par valdības finansiālu ieguldījumu, kas piešķir ieguvumu to saņēmējiem.
3.5. Subsīdijas summas aprēķināšana
(49)
Viens uzņēmums guva ieguvumu no minētās shēmas. Tomēr uzņēmuma gūtais ieguvums tika atzīts par nenozīmīgu.
4. Tiešās subsīdijas foreļu ražotājiem
4.1. Ievads
(50)
Tiešās subsīdijas par saražoto kilogramu foreļu ir galvenā subsīdiju shēma, no kā attiecīgais ražojums gūst ieguvumu. Katru gadu minētās subsīdijas tiek pārskatītas lauksaimniecības subsīdiju gada pārskata ietvaros.
4.2. Juridiskais pamats
(51)
Tiešas subsīdijas paredzētas šādos tiesību aktos: Turcijas 2013. gada 7. marta Dekrēts Nr. 2013/4463 par lauksaimniecības subsīdijām 2013. gadā, kas 2013. gada 8. aprīlī publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 28612 (stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 2013. gada 1. janvārī).
4.3. Izmeklēšanas konstatējumi
(52)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv tiešas subsīdijas forelēm. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā subsīdijas apjoms uz kilogramu foreļu tika noteikts 0,65 TL/kg apmērā, ja tika saražotas ne vairāk kā 250 tonnas gadā. Puse no šīs summas (0,325 TL/kg) tika piešķirta ražotājiem, kuru saražotais daudzums bija 251-500 tonnas/gadā, bet tiem ražotājiem, kuru saražotais daudzums pārsniedza 500 tonnas, subsīdijas netika piešķirtas. Subsīdija tika piešķirta attiecīgā ražojuma ražotājiem, kuriem bija Pārtikas, lauksaimniecības un lopkopības ministrijas izsniegta licence.
(53)
Pirms jebkāda maksājuma izdarīšanas ražotājiem ir jāreģistrējas Pārtikas, lauksaimniecības un lopkopības ministrijas akvakultūras reģistrācijas sistēmā. Uzņēmumos veic regulārus un iepriekš nepieteiktus pārbaudes apmeklējumus.
(54)
Trīs no četriem atlasītajām uzņēmumu grupām izmeklēšanas periodā guva ieguvumu no tiešām subsīdijām, jo tās pašas audzēja foreles. Tomēr lielākā grupa, Ternaeben, foreles neaudzēja, bet gan iepirka (galvenokārt dzīvas foreles un saldētas veselas zivis) no nesaistītiem zivjaudzētājiem un tās apstrādāja. Tādēļ tā nav saņēmusi tiešas subsīdijas. Tā rezultātā radās jautājums, vai tiešo subsīdiju ieguvums piemērojams Ternaeben kā arī pārējām trim atlasīto uzņēmumu grupām, kas ne tikai audzēja, bet arī no nesaistītiem uzņēmumiem iepirka foreles pārstrādei.
(55)
Šajā sakarā Komisija uzsver, ka attiecīgais ražojums ietver gan tieši subsidētu izejvielu, proti, dzīvas foreles, gan pakārtotos ražojumus (svaigas foreles, saldētas veselas zivs, filejas, kūpinātas foreles). Tā kā dzīvu foreļu ražošana tiek subsidēta un praktiski visi foreļu audzētāji Turcijā gūst ieguvumu no šīs shēmas, visi attiecīgā ražojuma (proti, dzīvu foreļu un pakārtoto ražojumu) ražotāji gūst ieguvumu no šīs tiešo subsīdiju shēmas neatkarīgi no tā, vai viņi paši audzē foreles, vai iegādājas tās turpmākai pārstrādei.
(56)
Attiecīgā ražojuma ražotāju gūto ieguvumu jebkurā gadījumā var pierādīt. Šajā sakarā Komisija salīdzināja to trīs atlasīto uzņēmumu audzēšanas izmaksas, kuri paši audzē foreles (tostarp samērīgu un nelielu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu summu un peļņu), ar cenu, kas samaksāta par dzīvu vai atdzesinātu zivju iegādi no nesaistītiem piegādātājiem. Komisija konstatēja, ka visu trīs uzņēmumu gadījumā dzīvu vai atdzesētu zivju iegādes cena bija mazāka par vidējām audzēšanas izmaksām.
(57)
Ternaeben grupas gadījumā Komisija salīdzināja trīs pārējo atlasīto uzņēmumu vidējās ražošanas izmaksas (samērīgu un nelielu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu summu un peļņu) ar atsevišķu vidējo iegādes cenu, ko Ternaeben samaksājusi par atdzesētām vai dzīvām zivīm. Tika konstatēts, ka vidējās audzēšanas izmaksas pārējiem trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija augstākas par Ternaeben vidējo iegādes cenu. Tika konstatēts, ka vidējā iegādes cena atbilst pārējo atlasīto uzņēmumu iegādes cenai.
(58)
Tāpēc Komisija uzskata, ka atlasītie uzņēmumi - arī attiecībā uz foreļu iepirkšanu no nesaistītiem uzņēmumiem - guva ieguvumu no tiešo subsīdiju shēmas.
(59)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka papildu atbalsta maksājums tika veikts par foreļu bioloģisko ražošanu un par zivju mazuļu ražošanu gabalā. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv papildu atbalsta maksājums par foreļu bioloģisko ražošanu. Tomēr tika konstatēts, ka Turcijā ir tikai viens uzņēmums, kas nodarbojas ar foreļu bioloģisko ražošanu, taču šis uzņēmums ir nesen bankrotējis. Līdz ar to subsīdijas par foreļu bioloģisko ražošanu izmeklēšanas periodā netika piešķirtas.
(60)
Turklāt Komisija konstatēja, ka īpašais atbalsts mazuļu ražošanai pastāvēja 2012. gadā, bet ar 2013. gadu tika pārtraukts, jo mazuļu ražošanas līmenis Turcijā jau atbilda tirgus vajadzībām.
4.4. Secinājums
(61)
Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija provizoriski secina, ka iepriekš minētais valsts ieguldījums ir bijis tiešas dotācijas veidā pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, un tādējādi Turcijas foreļu ražotājiem tiek piešķirts tiešs ieguvums saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu. “Ieguvums” tiek piešķirts, jo publiskās iestādes sniedz tiešu finansējumu (dotāciju) bez procentu likmēm vai honorāra. Šādi brīvie līdzekļi parasti nav pieejami tirgū.
(62)
Tiešo subsīdiju shēma ir īpaša un kompensējama pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tā ir pieejama vien konkrētiem uzņēmumiem. Akvakultūrā iesaistītie uzņēmumi ir skaidri minēti, un foreles ir skaidri norādītas kā viena no sugām, kuras gūst ieguvumu no šīs subsīdiju shēmas. Šī tiešā dotācija ir īpaša, jo piešķīrēja iestāde un tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrēja iestāde darbojas, skaidri ierobežo piekļuvi šai dotācijai līdz uzņēmumiem, kas darbojas akvakultūras nozarē.
4.5. Subsīdijas summas aprēķināšana
(63)
Kopējais ieguvums uz vienu uzņēmumu bija tiešo subsīdiju vidējā summa, kas saņemta izmeklēšanas periodā par pašu saimniecībā audzētām dzīvām zivīm, un TV piešķirtās subsīdijas vidējā summa, kas aprēķināta, pamatojoties uz piešķirto subsīdiju kopsummu, un dalīta ar foreļu produkcijas kopējo apmēru Turcijā attiecībā uz iegādātajām dzīvajām zivīm.
(64)
Tabulā sniegti provizoriski noteiktā summa iepriekš minētajām dotācijām, kur ieguvums ir attiecīgo uzņēmumu izmeklēšanas periodā saņemtā summa.
Tiešās un netiešās subsīdijas
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subsidēti aizdevumi
5.1. Ievads
(65)
Dažas valsts un privātās struktūras sniedza preferenciālus aizdevumus uzņēmumiem, kas darbojas akvakultūras nozarē. Galvenās attiecīgās struktūras ir aprakstītas turpmāk.
(66)
Lauksaimniecības kredītbankas (LK) ir privāto tiesību subjekti, ko nodibinājuši lauksaimniecības produktu ražotāji (t. i., fiziskas vai juridiskas personas, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu) Turcijā, lai atbalstītu savas finansiālās vajadzības to darījumdarbībā.
(67)
Turcijas Republikas Lauksaimniecības banka (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi jeb Ziraat Bankasi) ir valstij piederoša banka un publiska iestāde, kuras akcijas pilnībā pieder Valsts kases sekretariātam. Saskaņā ar valsts programmu, kā norādīts turpmāk 70. apsvērumā, kas attiecas arī uz izmeklēšanas periodu, Ziraat Bankasi sniedz preferenciālus aizdevumus akvakultūras nozarei, lai veicinātu lauksaimniecisko ražošanu un agrāro darījumdarbību. Šajā sakarā Ministru padome katru gadu nosaka programmas ilgumu, procedūras un principus, un valsts kase pārskaita Ziraat Bankasi atlikušo procentu maksājuma summu, kas atbilst diskontētai procentu likmei. Tāpēc tiek uzskatīts, ka Ziraat Bankasi ir piešķirtas valdības pilnvaras un tādējādi tā ir uzskatāma par publisku iestādi.
(68)
Mazo un vidējo uzņēmumu attīstības organizācija (KOSGEB) ir valsts iestāde, kuras mērķis ir palielināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā, piedāvājot kvalitatīvus pakalpojumus un atbalstu, saistībā ar MVU konkurētspējas attīstību un uzņēmējdarbības kultūras izplatīšanu. KOSGEB ir Zinātnes, rūpniecības un tehnoloģiju ministrijas kompetencē un ir daļēji neatkarīga.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) privilēģijas tika piešķirtas ar Turcijas valdības 1987. gada 21. augustaDekrētu Nr. No.87/11914, ievērojot Likumu Nr. 3332, un tā ir pilnībā valstij piederoša banka un publiska iestāde, kas darbojas kā Turcijas valdības galvenais eksporta veicināšanas instruments Turcijas ilgtspējīga eksporta stratēģijā. Valdība Eximbank ir pilnvarojusi atbalstīt tirdzniecību ar ārvalstīm un Turcijas līgumslēdzējus/ieguldītājus, kas darbojas ārvalstīs, lai palielinātu eksportu no Turcijas uzņēmumiem un stiprinātu to starptautisko konkurētspēju. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka Eximbank ir piešķirtas valdības pilnvaras un tādējādi tā ir uzskatāma par publisku iestādi.
5.2. Juridiskais pamats
(70)
Subsidēti aizdevumi paredzēti šādos tiesību aktos: Turcijas Dekrēts Nr. 2013/4271 par Ziraati Bankasi un LK zemu procentu likmju ieguldījumu aizdevumu un darījumdarbības aizdevumu izsniegšanu 2013. gadā, publicēts Oficiālajā Vēstnesī (Official Gazette) Nr. 285612013. gada 16. februārī; Turcijas Dekrēts Nr. 2010/27612 par nulles procentu likmes aizdevumiem MVU, publicēts Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 15. jūnijā, un Turcijas Likums Nr. 3332 par Eximbank, Turcijas eksporta kredītbankas, eksporta kredītiem, publicēts 1987. gada 31. martāOficiālajā Vēstnesī Nr. 19417 (bis).
5.3. Izmeklēšanas konstatējumi
(71)
Preferenciālie aizdevumi no Eximbank un KOSGEB tika izmeklēti, pamatojoties uz attiecīgajiem apgalvojumiem sūdzībā par subsidētajiem aizdevumiem. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv aizdevumi ar zemu procentu likmi. Tomēr netika konstatēts, ka kāds no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ir guvis ieguvumu no LK piešķirtajiem aizdevumiem.
(72)
Komisija konstatēja, ka viens atlasītais uzņēmums saskaņā ar Dekrētu Nr. 4271/2013 izmeklēšanas periodā ir saņēmis četrus preferenciālus aizdevumus no Ziraat Bankasi. Akvakultūras aizdevumu ietvaros Ziraat Bankasi izsniedza ieguldījumu aizdevumus mašīnu un iekārtu iegādei, un turklāt banka izsniedza operacionālos aizdevumus, lai finansētu operacionālos izdevumus.
(73)
Papildus preferenciāliem aizdevumiem no Ziraat Bankasi viens atlasītais uzņēmums saskaņā ar Dekrētu Nr. 2010/27612, uz ko pamatojoties KOSGEB piemēro dažādas MVU atbalsta programmas, guva ieguvumu no aizdevuma ar nulles procentu likmi. MVU, kas darbojas akvakultūras nozarē, var gūt ieguvumu arī no šīm atbalsta programmām.
(74)
Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka divi atlasītie uzņēmumi no Eximbank saņēma attiecīgi divus un sešus aizdevumus ar zemu procentu likmi. Eximbank pārstāvji ar TV veiktā pārbaudes apmeklējuma laikā apstiprināja, ka Eximbank Turcijas eksportētājiem piešķir aizdevumus ar labākiem nosacījumiem, nekā vispārēji pieejams tirgū.
5.4. Secinājums
(75)
Iepriekš minētie aizdevumi ar zemām procentu likmēm provizoriski tiek uzskatīti par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē.
(76)
Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija secina, ka saņēmējam piešķirtais ieguvums ir akvakultūras ražošanai izsniegtu aizņēmumu procentu likmju diskonts. Shēma - aizdevumi ar valsts atbalstu - piešķir ieguvumu aizdevumu saņēmējam, jo šādi aizdevumi tiek piešķirti ar finansēšanas noteikumiem, kas neatspoguļo tirgus nosacījumus aizdevumiem ar līdzīgu termiņu. Tie piešķirti ar likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.
(77)
Šīs shēmas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo piešķīrējas iestādes vai tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrējas iestādes darbojas, skaidri nosaka ierobežotu pieejamību vien noteiktiem uzņēmumiem.
(78)
Tādēļ visi iepriekš minētie aizdevumi uzskatāmi par kompensējamām subsīdijām, kas piešķir ieguvumu un ir īpašas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.
5.5. Subsīdijas summas aprēķināšana
(79)
Pamatregulas 6. panta b) punktā ir noteikts, ka ieguvumu no šādiem preferenciāliem aizdevumiem provizoriski aprēķina kā starpību starp samaksāto procentu likmes summu un summu, ko uzņēmumi maksātu par līdzīgu komercaizdevumu, ko tie varētu iegūt tirgū. Komisija kā standartu piemēroja vidējo svērto procentu likmi par Turcijas aizdevumiem izmeklēšanas periodā, izmantojot elektronisko tirdzniecības platformu Bloomberg (WAIRACOMM indekss).
(80)
Ieguvumu izmeklēšanas periodā aprēķināja kā starpību starp faktiski samaksātiem procentiem izmeklēšanas periodā un procentiem, kas būtu jāmaksā, izmantojot standartu.
(81)
Subsīdiju starpības, ko, balstoties uz šo metodiku, aprēķināja atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, ir šādas:
Preferenciālie aizdevumi
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds un prēmiju atbalsta likmes
6.1. Ievads
(82)
Lauksaimniecības apdrošināšanas tiesību aktos un Regulā par Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonda īstenošanas principiem noteikts valdības mērķis nodrošināt apdrošināšanas segumu attiecībā uz visiem zaudējumiem, kas zivju krājumiem un foreļu ražotāju ražai radušies dēļ dažādām iespējamām slimībām, dabas katastrofām, avārijām utt.
(83)
Apdrošināšanas veidi, ko sedz Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds ir i) ražas apdrošināšana, ii) siltumnīcu apdrošināšana, iii) liellopu apdrošināšana, iv) sīklopu apdrošināšana, v) mājputnu apdrošināšana un vi) akvakultūras apdrošināšana.
6.2. Juridiskais pamats
(84)
Šīs programmas juridiskais pamats ir Lauksaimniecības apdrošināšanas likums Nr. 5363 un Turcijas Dekrēts Nr. 2012/4138 par riskiem, ražojumiem un reģioniem, kas ietilpst lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonda un prēmiju atbalsta likmju darbības jomā, 2013. gada 23. janvārī publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 28537.
6.3. Izmeklēšanas konstatējumi
(85)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv minētā subsīdiju shēma. Saskaņā ar Lauksaimniecības apdrošināšanas likuma Nr. 5363 12. un 13. pantu un Dekrētu Nr. 2012/4138 par riskiem, ražojumiem un reģioniem, kas ietilpst lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonda un prēmiju atbalsta likmju darbības jomā (“Dekrēts Nr. 2012/4138”) akvakultūras ražojumu izgatavotāji var gūt ieguvumu no apdrošināšanas prēmiju atbalsta, ko valdība sniedz saskaņā ar Dekrēta Nr. 2012/4138 1/6. pantu.
(86)
Uzņēmums, kas vēlas pieteikties Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfondā, iesniedz iespēju aplēses par apdrošināšanas polisi, ko tas vēlas saņemt. Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds uzņēmumu pēc tam pārbauda, lai iegūtu riska novērtējumu un piedāvātu apdrošināšanas polisi, iekļaujot maksājamās prēmijas. Ja uzņēmums, kas darbojas lauksaimniecības nozarē, pieņem piedāvājumu, valdība apmaksā pusi no apdrošināšanas prēmijas.
(87)
Komisija konstatēja, ka kopumā lauksaimnieki Turcijā neapdrošina savus ražojumus. Tikai viens no atlasītajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā 3 mēnešus guva ieguvumu no valsts prēmiju atbalsta programmas. Tad tas pārgāja pie privāta apdrošinātāja.
6.4. Secinājums
(88)
Praksē minētās shēmas piešķirtais ieguvums ir tādu finansiālo izmaksu samazinājums, kuras radušās no akvakultūras dzīvnieku dzīvības apdrošināšanas seguma. Minētā shēma ir uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ko valdība piešķir foreļu ražotājiem ka tiešu dotāciju un kā “finanšu ieguldījumu” pamatregulas nozīmē, jo subsīdijas saņēmējs gūst ieguvumu no labvēlīgas apdrošināšanas prēmijas, kas ir ievērojami zemākas par tirgū pieejamām apdrošināšanas prēmijām līdzīgu risku segšanai. Shēma piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. Ieguvums ir vienāds ar starpību starp prēmijām, kuras piedāvātas komerciālas apdrošināšanas polises ietvaros, un subsidēto prēmiju.
(89)
Šī subsīdija ir īpaša, jo piešķīrēja iestāde un tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrēja iestāde darbojas, skaidri ierobežo piekļuvi šai subsīdijai līdz uzņēmumiem, kas darbojas lauksaimniecības nozarē, un skaidri pievēršas riskam, ar kuru saskaras ražotāji akvakultūras nozarē.
6.5. Subsīdijas summas aprēķināšana
(90)
Viens uzņēmums guva ieguvumu no minētās shēmas. Tomēr uzņēmuma gūtais ieguvums tika atzīts par nenozīmīgu.
6.6. Konsultāciju subsīdijas
(91)
Minētās shēmas mērķis ir nodrošināt vajadzīgās zināšanas un zinātību ražotājiem akvakultūras nozarē, lai modernizētu un palielinātu ražošanu un lai padarītu to efektīvāku. Netika konstatēts, ka kāds no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā ir guvis ieguvumu no minētās shēmas.
6.7. Subsīdijas degvielai un lai atbrīvotos no zvejas kuģiem
(92)
Minētās subsīdijas ir saistītas ar degvielas iegādi zvejas laivām vai saistītas ar atbrīvošanos no zvejas kuģiem. Minētie subsīdiju maksājumi īpaši sniedz ieguvumu zvejniecības darbībām. Netika konstatēts, ka kāds no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā ir guvis ieguvumu no minētajām subsīdijām.
6.8. Secinājums par subsidēšanu
(93)
Komisija saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ir aprēķinājusi kompensējamo subsīdiju summas shēmu dalījumā pārbaudītajiem uzņēmumiem un summējusi šos rādītājus, lai aprēķinātu kopējo subsīdijas summu katrai grupai attiecībā uz izmeklēšanas periodu.
(94)
Lai aprēķinātu turpmāk minētās kopējās subsīdiju starpības, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo daļu, kas ir subsīdijas summa kopējā uzņēmuma apgrozījumā. Pēc tam šo procentuālo daļu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju, kas piešķirta attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā.
(95)
Pēc tam tika aprēķināta subsīdijas summa par attiecīgā ražojuma veselu zivju ekvivalentiem, kas izmeklēšanas periodā eksportēti uz Savienību, un turpmāk minētās starpības ir aprēķinātas kā procentuālā daļa no tā paša eksporta CIF vērtības par veselu zivju ekvivalentiem.
(96)
Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, Komisija aprēķināja vidējo svērto subsīdijas starpību. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām.
(97)
Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu noteica subsīdijas starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts kā proporcija no kopējā eksporta apjoma (kā ziņots Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.
(98)
Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa apjoms veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā. Balstoties uz to, Komisija nolēma atlikušo subsīdiju starpību noteikt izlasē iekļautā uzņēmuma ar visaugstāko subsīdijas starpību līmenī.
Uzņēmuma nosaukums
Subsīdijas starpība
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Vidējais svērtais rādītājs izlasē iekļautajiem uzņēmumiem
8,2 %
Valsts mēroga subsīdijas starpība
9,7 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(99)
Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja vairāk nekā 700 ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 8. panta 1. punkta nozīmē.
(100)
Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 170 miljoni kg “veselu zivju ekvivalentos” (VZE), pamatojoties uz datiem, ko sniegušas valstu un Eiropas ražotāju apvienības un atsevišķi uzņēmumi. Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauti deviņi Savienības ražotāji, kas ražo vairāk nekā 12 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā.
2. Patēriņš Savienībā
(101)
Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz kopējo paredzamo Savienības ražotāju pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importa apjomu saskaņā ar Eurostat datiem.
(102)
Visu Savienības ražotāju pārdošanas apjoms tika aplēsts atbilstīgi 130. apsvērumam.
(103)
Attiecībā uz importa apjomu Eurostat sniedz datus par neto svaru attiecībā uz sešiem dažādiem KN kodiem, proti, dzīvām, svaigām, atdzesētām, saldētām un/vai kūpinātām zivīm veselā un/vai ķidātā vai fileju veidā. Salīdzināšanas nolūkā neto svars tika pārvērsts VZE, dalot Eurostat reģistrētā importa apjomu ar turpmāk norādītajām korekcijas pakāpēm. Minētās korekcijas pakāpes tika norādītas sūdzībā, un tiek plaši izmantotas attiecīgajā nozarē.
1. tabula
Korekcijas pakāpes
Zivju produkcijas veids
Koeficients
Dzīvas
1,00
Svaigas/atdzesētas/saldētas (ķidātas)
0,85
Svaigas/atdzesētas/saldētas filejas
0,47
Kūpinātas filejas
0,40
(104)
Attiecīgie KN kodi ietver arī citu veidu zivis, kas nav iekļautas šīs izmeklēšanas darbības jomā, piemēram, Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita un Oncorhynchus gilae. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka sugas, kas nav attiecīgais ražojums, netiek ražotas Turcijā, vai tiek ražotas tikai nenozīmīgos daudzumos. To pamatoja ar informāciju, kuru Turcijas ražošanas nozare sniedza Eiropas Akvakultūras produktu ražotāju federācijai (FEAP), un citiem publiski pieejamiem informācijas avotiem (8), kas iespēju robežās salīdzināti ar attiecīgo Turcijas oficiālo statistiku. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Eiropas statistika sniedz pietiekami ticamus un pilnīgus datus par importu.
(105)
Kā konstatēts, Savienības patēriņš saglabājās stabils laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam, tad samazinājās par 5 % laikā no 2011. līdz 2012. gadam un samazinājās vēl par 7 % laikā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 12 %.
2. tabula
Savienības patēriņš (kg VZE)
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Kopējais Savienības patēriņš
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indekss
100
100
95
88
Avots: FEAP, Eurostat.
3. Imports no attiecīgās valsts
3.1. Importa apjoms un tirgus daļa no attiecīgās valsts
(106)
Kā norādīts 103. apsvērumā, Komisija importa apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas izteikti kg VZE. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Turcijas importa kopējo apmēru un kopējo Savienības patēriņu.
(107)
Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījies šādi:
3. tabula
Importa apjoms (kg VZE) un tirgus daļa
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Importa apjoms no Turcijas (kg VZE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indekss
100
137
141
172
Tirgus daļa
9 %
12 %
13 %
17 %
Indekss
100
137
149
195
Avots: Eurostat.
(108)
Neraugoties uz patēriņa samazināšanos, attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā nepārtraukti pieauga - kopumā par 72 %. Tā rezultātā atbilstīgā tirgus daļa no 9 % 2010. gadā pieauga līdz 17 % izmeklēšanas periodā, t. i., attiecīgajā periodā pieaugums bija 8 procentu punkti vai 95 %.
3.2. Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums
(109)
Komisija noteica vidējo importa cenu, pamatojoties uz Eurostat datiem un Turcijas importa kopējo apjomu, kas izteikts kg VZE, dalot ar minētā importa kopējo vērtību. Tāpēc importa cenu samazinājums tika noteikts, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām.
(110)
Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:
4. tabula
Importa cenas (EUR/kg VZE)
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Turcija
2,63
2,78
2,83
2,75
Indekss
100
106
108
105
Avots: Eurostat.
(111)
Attiecīgā ražojuma vidējā importa cena palielinājās par 8 % laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam un pēc tam samazinājās par 3 % laikā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā vidējā importa cena kopumā palielinājās par 5 %.
(112)
Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot: a) vidējās svērtās pārdošanas cenas katram atlasītā Savienības ražotāja ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī); un b) atbilstošās vidējās svērtās importa cenas katram atlasītā ražotāja eksportētāja ražojuma veidam pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū (noteiktas, pamatojoties uz CIF cenām).
(113)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tādējādi tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība attiecīgās valsts importam Savienības tirgū bija 5-18 %.
(114)
Viens atlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā atšķirības tirdzniecības līmenī. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tirdzniecības līmenī atšķirības starp atlasītajiem Savienības ražotājiem un atlasītajiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem nepastāv. Tāpēc arguments būtu jānoraida.
(115)
Egejas jūras eksportētāju apvienība (kas pārstāv Turcijas eksportētājus) un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare galvenokārt ir vērsta uz bioloģisko foreļu un rozā foreļu ražošanu, kurām salīdzinājumā ar forelēm, kas eksportētas no Turcijas, ir nozīmīgs uzcenojums. Tie apgalvoja, ka tāpēc cenas nav salīdzināmas. Tomēr, kā iepriekš paskaidrots 113. apsvērumā, cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Līdz ar to ir pienācīgi ņemtas vērā visas cenu atšķirības, kuru pamatā ir dažādi ražojumu veidi.
(116)
Egejas jūras eksportētāju apvienība arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare izmanto atšķirīgus ražošanas procesus, kas rada atšķirīgas organoleptiskās īpašības un atšķirīgu uzglabāšanas ilgumu. Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozares ražotajām forelēm salīdzinājumā ar Turcijā ražotajām forelēm esot atšķirīgi svara diapazoni. Visi minētie elementi ietekmējot cenu salīdzinājumu, un tādēļ tie būtu jāņem vērā. Tomēr netika sniegts neviens pierādījums, lai pamatotu šos apgalvojumus, un pārbaudes laikā gūtie pierādījumi nesniedza pamatojumu šiem apgalvojumiem. Kā paskaidrots 113. apsvērumā, cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Tāpēc ir pienācīgi ņemtas vērā visas cenu atšķirības, kuru pamatā ir dažādi ražojumu veidi.
(117)
Tāpēc saistībā ar cenu salīdzinājumu minētie apgalvojumi būtu jānoraida.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.1. Vispārīgas piezīmes
(118)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu tas, kā subsidētais imports ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(119)
Kā minēts 10. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.
(120)
Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju un FEAP un Eurostat datiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atlasīto Savienības ražotāju eksportētāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par pietiekami reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
(121)
Makroekonomiskie rādītāji ir: ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un subsīdijas starpības apmērs.
(122)
Mikroekonomiskie rādītāji ir: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(123)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms tika iegūts no FEAP un sūdzības iesniedzēja. FEAP dati tiek apkopoti, pamatojoties uz cenām audzētāju (EX-FARM) līmenī, un tie attiecas uz dzīvām zivīm, kas iegūtas katrā dalībvalstī. Tā kā FEAP dati tikai daļēji attiecās uz izmeklēšanas periodu, tie tika papildināti, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja aplēsēm. Turklāt, tā kā FEAP apkopo datus, pamatojoties uz cenām audzētāju līmenī, un tie attiecas uz iegūtām dzīvām zivīm, un lai izvairītos no dubultas uzskaitīšanas, tā importa daļa no visiem avotiem, kas paredzēta pārstrādei (apmēram 20 % no visa importa apjoma, izņemot “kūpinātas” zivis saskaņā ar informāciju, ko atlasītie ražotāji eksportētāji sniedza atbildēs uz anketas jautājumiem), tika pievienota ES dzīvu zivju ražošanas datiem.
(124)
Pamatojoties uz to, kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
5. tabula
Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Ražošanas apjoms (kg VZE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indekss
100
96
90
81
Ražošanas jauda (kg VZE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indekss
100
98
95
83
Jaudas izmantojums
76 %
75 %
72 %
75 %
Indekss
100
98
95
98
Avots: sūdzības iesniedzējs, FEAP dati, atlasīto Savienības ražotāju un atlasīto ražotāju eksportētāju dati un Eurostat dati.
(125)
Ražošana attiecīgajā periodā katru gadu samazinājās. Izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2010. gadu ražošana samazinājās par 19 %. Šis samazinājums bija izteiktāks par patēriņa samazinājumu attiecīgajā periodā.
(126)
Ražošanas jauda tika aplēsta, ražošanas apjomu dalot ar atlasīto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma rādītāju.
(127)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Izmeklēšanas konstatējumi liecina, ka vairāki Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ir slēguši savas ražotnes, tādējādi samazinot Savienības kopējo ražošanas jaudu.
(128)
Savienības ražotāju jaudas izmantojuma rādītājs attiecīgajā periodā bija apmēram 75 %, samazinoties par 1 procentu punktu laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām.
4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(129)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
6. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (kg VZE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indekss
100
96
90
80
Tirgus daļa
89 %
85 %
84 %
81 %
Indekss
100
96
95
91
Avots: sūdzības iesniedzējs, FEAP dati, atlasīto Savienības ražotāju dati, Eurostat dati.
(130)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz kopējo ražošanas apjomu, kā aprakstīts 123. apsvērumā, atskaitot Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomu.
(131)
Eksporta pārdošanas apjoma pamatā bija Eurostat dati, kas pārveidoti kg VZE. Citas zivju sugas, kas iespējams iekļautas attiecīgajos KN kodos, tika uzskatītas par nenozīmīgām, jo tās neražoja Savienībā vai ražoja tikai ļoti mazos daudzumos. Tādēļ tika uzskatīts, ka Eurostat sniedza pietiekami ticamus datus par varavīksnes foreļu eksportu attiecīgajā periodā.
(132)
Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās kopumā par 20 % visā attiecīgajā periodā. Šī negatīvā tendence ir bijusi izteiktāka par kopējā patēriņa samazinājumu tajā pašā periodā, kā aprakstīts 105. apsvērumā.
(133)
Tā rezultātā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās attiecīgajā periodā un kopumā piedzīvoja kritumu par 8 procentu punktiem tajā pašā periodā. Vienlaikus Turcijas importa apjoms palielinājās par 72 % un attiecīgā tirgus daļa - par 8 procentu punktiem, kā iepriekš aprakstīts 108. apsvērumā, kas atbilda Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumam.
4.2.3. Izaugsme
(134)
Patēriņš Savienībā samazinājās no 2011. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Neraugoties uz to, ka pieprasījums Savienības tirgū samazinājās, Turcijas importa apjoms palielinājās gandrīz divas reizes, un tā rezultātā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā aizvien vairāk pieauga. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu, turpretim attiecīgais imports palielināja savu tirgus daļu sarūkošajā Savienības tirgū. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās vairāk nekā tirgus, savukārt Turcijas importa apjoms palielinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē.
4.2.4. Nodarbinātība un ražīgums
(135)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
7. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Darbinieku skaits
3 692
3 413
3 144
2 862
Indekss
100
92
85
78
Ražīgums (kg VZE/darbinieks)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indekss
100
104
106
105
Avots: sūdzības iesniedzējs, FEAP dati, atlasīto Savienības ražotāju dati.
(136)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē tika aplēsta, pamatojoties uz kopējo ražošanas apjomu, kas dalīts ar atlasīto Savienības ražotāju ražīgumu. Ņemot vērā ražošanas apjoma samazinājumu (5. tabula), nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 22 %.
(137)
Tā kā nodarbinātība samazinājās straujāk par ražošanas apjomu, aplēstais ražīgums uz vienu darbinieku, mērot kā izlaidi kg VZE uz vienu darbinieku, attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %.
4.2.5. Kompensējamo subsīdiju daudzums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga
(138)
Visas subsīdijas starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Attiecībā uz kompensējamo subsīdiju daudzuma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā importa no Turcijas apjomus un cenas, šo ietekmi var vērtēt kā tādu, kas nav nenozīmīga.
(139)
Tā kā šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana saistībā ar attiecīgo ražojumu, nav pieejamu datu, kas ļautu novērtēt iespējama iepriekšēja dempinga vai subsidēšanas ietekmi.
4.3. Mikroekonomiskie rādītāji
4.3.1. Cenas un cenu ietekmējoši faktori
(140)
Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
8. tabula
Pārdošanas cenas Savienībā
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem EUR/kg VZE
2,76
2,91
2,89
2,95
Indekss
100
105
105
107
Vienības ražošanas izmaksas EUR/kg VZE
2,73
2,84
2,89
2,98
Indekss
100
104
106
109
Avots: atlasīto Savienības ražotāju dati.
(141)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējās vienības pārdošanas cenas vispirms palielinājās no EUR 2,76 par kg VZE 2010. gadā līdz EUR 2,91 2011. gadā, tad samazinājās līdz EUR 2,89 2012. gadā un atkal pieauga līdz EUR 2,95 izmeklēšanas periodā. Kopumā atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %. Šis pieaugums tomēr nav bijis pietiekams, lai cīnītos ar paralēlu ražošanas izmaksu palielinājumu par 9 % tajā pašā periodā. Tā rezultātā izmeklēšanas periodā vidējā vienības neto pārdošanas cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām.
(142)
Atlasīto Savienības ražotāju ražošanas izmaksas pieauga no EUR 2,73 par kg VZE 2010. gadā līdz EUR 2,84 2011. gadā. Mērenāks palielinājums līdz EUR 2,89 tika novērots 2012. gadā. Lielāks palielinājums līdz EUR 2,98 bija vērojams izmeklēšanas periodā, kad ražošanas izmaksas pārsniedza vidējās vienības pārdošanas cenas, kopumā padarot Savienības ražošanu nerentablu. Vissvarīgākais ražošanas izmaksu elements ir barības cenas (zivju milti un zivju eļļa), kā arī enerģijas cenas un olu vai mazuļu cenas, kas attiecīgajā periodā palielinājās un kas tādējādi ir atspoguļotas ar vidējo ražošanas izmaksu pieaugumu.
4.3.2. Darbaspēka izmaksas
(143)
Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indekss
100
101
106
104
Avots: atlasīto Savienības ražotāju dati.
(144)
Laikā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas par vienu atlasīto Savienības ražotāju darbinieku palielinājās par 4 %. Šis kopējais pieaugums attiecīgajā periodā ir salīdzinoši zems, un jebkurā gadījumā tas ir zemāks par vispārējo darbaspēka izmaksu pieaugumu (7,5 %) (9) un inflācijas līmeni (9,6 %) (10) Savienībā tajā pašā periodā.
4.3.3. Krājumi
(145)
Foreles ir ātrbojīgs ražojums, kura glabāšanas laiks, ja vien ražojums nav saldēts, ir mazāks par divām nedēļām. Tā kā atlasītie Savienības ražotāji netur foreļu krājumus pēc foreļu iegūšanas un nesaldē būtiskā apmērā savu ražojumus, krājumu līmenis nav uzskatāms par nozīmīgu kaitējuma rādītāju šajā izmeklēšanā.
4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(146)
Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
10. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indekss
100
230
- 13
- 88
Naudas plūsma (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indekss
100
428
338
- 220
Ieguldījumi (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indekss
100
105
111
260
Ienākums no ieguldījumiem
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indekss
100
238
- 13
- 74
Avots: atlasīto Savienības ražotāju dati.
(147)
Komisija noteica atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte 2010. un 2011. gadā nedaudz pieauga, bet saglabājās zemā līmenī, tikai nedaudz pārsniedzot peļņas un zaudējumu slieksni. Situācija turpināja pasliktināties 2012. gadā, kad rentabilitāte kļuva negatīva, un izmeklēšanas periodā, kad zaudējumi vēl vairāk pieauga. Tas, kā paskaidrots 142. apsvērumā, ir saistīts ar ražošanas izmaksu pieauguma tendenci, savukārt Savienības ražošanas nozare nevarēja attiecīgi palielināt cenas. Visā attiecīgajā periodā vairāki Savienības ražotāji pārtrauca darbību.
(148)
Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmā no 2010. līdz 2011. gadam bija novērojama pieauguma tendence, un pēc tam tā samazinājās. No 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam tā dziļi samazinājās, kā rezultātā kopējā kumulatīvā naudas plūsma attiecīgajā periodā bija negatīva. Kopumā naudas plūsmas negatīvā tendence atbilst rentabilitātes samazināšanās tendencei, lai gan negatīvā naudas plūsma 2010. gadā un ievērojamais samazinājums laikposmā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam arī radās to ieguldījumu dēļ, kas veikti konsolidācijas centienu dēļ, kā paskaidrots 149. apsvērumā.
(149)
Ieguldījumi pieauga tikai nedaudz laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam, savukārt izmeklēšanas periodā tie ievērojami palielinājās. Ieguldījumi bija saistīti ar ražošanas iekārtu iegādi no uzņēmumiem, kas pārtraukuši darbību, un/vai saistīto uzņēmumu konsolidāciju, nevis ar esošo aktīvu aizstāšanu un papildu vai papildu un/vai jaunu iekārtu iegādi. Tādējādi lielākie ieguldījumi, kas veikti izmeklēšanas periodā, bija galvenokārt saistīti ar konsolidāciju. To apstiprina fakts, ka kopējā ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %.
(150)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā rentabilitātei, proti, tas pieauga no 2010. līdz 2011. gadam, taču tikai nedaudz pārsniedza peļņas un zaudējumu slieksni. Pēc tam ienākums no ieguldījumiem samazinājās un kļuva negatīvs 2012. gadā. Tas vēl vairāk samazinājās izmeklēšanas periodā. Šo negatīvo tendenci noteica tas, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas cenas, neraugoties uz ražošanas izmaksu pieauguma tendenci.
(151)
Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu atlasīto Savienības ražotāju pasliktinātā spēja ģenerēt naudu attiecībā uz līdzīgo ražojumu vājināja viņu finansiālo stāvokli, samazinot pašā uzņēmumā ģenerētos līdzekļus. Attiecībā uz finansējumu no bankām bija pieaugošas grūtības iegūt bankas finansējumu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka kopumā spēja piesaistīt kapitālu pasliktinājās.
5. Secinājums par kaitējumu
(152)
Izmeklēšana šajā posmā skaidri liecināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Kaitējums bija tirgus daļas zaudējums un jo īpaši rentabilitātes samazināšanās. Tajā pašā laikā attiecīgā ražojuma imports ieguva tirgus daļu, un tā cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū.
(153)
Daži kaitējuma rādītāji, piemēram, vienības pārdošanas cena, vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku, ražīgums un ieguldījumi attīstījās pozitīvi. Attiecībā uz vienības pārdošanas cenām pieaugumu izraisīja ražošanas izmaksu palielinājums. Tomēr šis palielinājums nekompensēja visu vienības izmaksu pieaugumu, tādējādi rentabilitāte 2012. gadā bija negatīva. Kā skaidrots 144. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu uz vienu darbinieku pieaugums bija mazāks par vispārējo darbaspēka izmaksu pieaugumu un inflāciju Savienībā. Savienības ražošanas nozarei bija jāsamazina tās darbinieku skaits, kā rezultātā palielinājās ražīgums uz vienu darbinieku. Ieguldījumu pieaugums galvenokārt bija saistīts ar ražošanas iekārtu iegādi no uzņēmumiem, kas pārtraukuši darbību, un konsolidāciju, nevis ar esošo aktīvu aizstāšanu vai jaunu iekārtu iegādi.
(154)
Kaitējuma rādītājiem lielākoties bija negatīvas tendences. Savienības ražošanas nozare cieta no tā, ka samazinājās rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, kas 2010. un 2011. gadā bija vien virs peļņas un zaudējumu sliekšņa, kļuva negatīvi 2012. gadā un turpināja samazināties izmeklēšanas periodā. Tajā pašā laikā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, nodarbinātība un tirgus daļas tika samazinātas subsidētā importa spiediena ietekmē.
(155)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
(156)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kuri tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija garantēja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar subsidēto importu no attiecīgās valsts, nav attiecināts uz subsidēto importu. Minētie faktori ir šādi:
a)
imports no citām trešām valstīm;
b)
Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji;
c)
patēriņa pārmaiņas;
d)
konkurence ar citām zivju sugām;
e)
administratīvais un regulatīvais slogs, ģeogrāfiski ierobežojumi;
f)
lielo mazumtirgotāju radīts cenu spiediens;
g)
pārmērīgi ieguldījumi, finansiāli izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību.
1. Subsidētā importa ietekme
(157)
Lai noteiktu, vai ir cēloņsakarība starp Turcijas attiecīgā ražojuma subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija analizēja subsidētā importa apjomu un cenu līmeni un to, cik lielā mērā minētais imports varētu būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(158)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka subsidētais imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz divas reizes. Tā rezultātā tirgus daļa palielinājās par 8 procentu punktiem no 9 % 2010. gadā līdz 17 % izmeklēšanas periodā. Tas notika, neraugoties uz patēriņa samazināšanās tendenci. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja 8 procentu punktus no savas tirgus daļas.
(159)
Subsidētā importa vidējās cenas palielinājās par 5 % laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. Minētā palielinājuma iemesls bija ražošanas izmaksu vispārējs pieaugums. Tomēr importa cenas joprojām bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Subsidētā importa cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām - vidējā cenu samazinājuma starpība izmeklēšanas periodā bija 9 %. Tajā pašā laikā, ņemot vērā attiecīgā produkta subsidētā importa pieaugumu, kas radīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt pārdošanas cenas tādā mērā, lai tās varētu segt ražošanas izmaksu pieaugumu, un jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozare nevarēja nepārsniegt Turcijas subsidētā importa cenas.
(160)
Tika konstatēts, ka subsidētā importa apjoma pieaugums no Turcijas un tā tirgus daļas pieaugumus skaidri sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus, ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un nodarbinātības samazinājumu, kā arī rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem samazinājuma tendenci. Tādējādi uzskatāms, ka subsidētais imports izdarīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, kas pēc tam veicināja šīs nozares nespēju palielināt pārdošanas cenas atbilstīgi izmaksām, veicināja tirgus daļas samazinājumu un vispārēju ekonomikas un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos,
(161)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās bija saistīta ar Turcijas subsidētā importa pieaugumu un ka minētajam importam bija noteicoša ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
2. Citu faktoru ietekme
2.1. Imports no trešām valstīm
(162)
Citu trešo valstu (Čīles, Norvēģijas, Bosnijas un Hercegovinas u. c.) importa apjoms attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
11. tabula
Imports no trešām valstīm
Valsts
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti
Apjoms (kg VZE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indekss
100
136
109
99
Tirgus daļa
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indekss
100
135
115
112
Vidējā cena (EUR/kg VZE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indekss
100
108
106
112
Avots: Eurostat.
(163)
Importa apjoms no visām citām trešām valstīm bija zemā līmenī un attiecīgajā periodā pat nedaudz samazinājās. Laikposmā no 2010. līdz 2011. gadam tas palielinājās, bet pēc tam samazinājās un izmeklēšanas periodā sasniedza nedaudz mazāku apjomu nekā attiecīgā perioda sākumā 2010. gadā. Tirgus daļa uzrādīja līdzīgu tendenci. Laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam tā palielinājās, bet tad atkal samazinājās 2012. gadā un izmeklēšanas periodā. Kopumā to tirgus daļa attiecīgajā periodā nedaudz pieauga no 2,4 % līdz 2,7 %. Tajā pašā laikā importa apjoms no Turcijas bija daudz augstākā līmenī gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā, un uzrādīja pastāvīga pieauguma tendenci.
(164)
Attiecīgajā periodā vidējās importa cenas palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā vidējās importa cenas palielinājās par 12 %. Importa cenas no citām trešām valstīm bija zemākas par atlasīto Savienības ražotāju vidējām vienības pārdošanas cenām, bet augstākas par Turcijas importa cenām, izņemot 2012. gadu, kad tās bija nedaudz zemākas.
(165)
Ņemot vērā visu citu trešo valstu zemo un stabilo importa apjomu, kā arī mazo un diezgan stabilo tirgus daļu, kā arī to cenu līmeņus, kas atbilda vispārējam cenu līmenim Savienībā, Komisija šajā posmā secināja, ka imports no citām trešām valstīm neveicināja kaitējumu, kas bija nodarīts Savienības ražošanas nozarei.
2.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(166)
Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
12. tabula
Savienības eksporta rādītāji
2010
2011
2012
Izmeklēšanas periods
Eksporta apjoms (kg VZE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indekss
100
110
106
125
Vidējā cena (EUR/kg VZE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indekss
100
113
101
102
Avots: Eurostat.
(167)
Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 25 %. Tomēr Savienības tirgus ir galvenais Savienības ražošanas nozares tirgus un tās eksports veidoja tikai aptuveni 3 % no tās produkcijas 2010.-2011. gadā un aptuveni 5 % izmeklēšanas periodā. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas cenas bija aptuveni par 30 % augstākas nekā tās vidējās pārdošanas cenas Savienībā, radot lielāku peļņu nekā pārdošanas apjomu Savienības tirgū.
(168)
Pamatojoties uz to, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.3. Patēriņa attīstība
(169)
Savienības patēriņš saglabājās stabils no 2010. līdz 2011. gadam un samazinājās par 12 % laikposmā no 2011. gada līdz izmeklēšanas periodam, kopumā samazinoties par 12 %. Tomēr patēriņa samazinājuma kontekstā subsidētais Turcijas imports spēja palielināt savu tirgus daļu par 8 procentu punktiem vai 95 %, savukārt Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu arī par 8 procentu punktiem. Tāpēc Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājumu nevarēja izskaidrot tikai ar kopējo patēriņa samazināšanos. Tāpēc subsidētā importa straujais pieaugums sarūkošā tirgū par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū, neatkarīgi radīja kaitējumu un, kā secināts 160. apsvērumā, tam bija būtiska ietekme.
(170)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija šajā posmā secināja, ka patēriņa samazinājums, lai gan tas, iespējams, ir veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, pats par sevi nevar pamatot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un tāpēc tas nevar izjaukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.4. Konkurence ar citām zivju sugām
(171)
Egejas jūras eksportētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir radījusi konkurence ar citām zivju sugām, piemēram, pangasīdsamiem, lielajām forelēm un lašiem.
(172)
Pangasīdsamu gadījumā attiecīgajā periodā importa apjoms samazinājās par aptuveni 24 %. Tas ir pretrunā attiecīgā ražojuma importa pieaugumam tajā pašā periodā.
(173)
Citu zivju sugu gadījumā saskaņā ar pieejamo informāciju, proti, publiski pieejamu Kopenhāgenas Universitātes Fødevareøkonomisk institūta pētījumu (11), jāatzīmē, kā lielās foreles un laši ir aizstājēji, kuri konkurē vienā un tajā pašā tirgus segmentā. Turpretim foreles, uz ko attiecas pašreizējā izmeklēšana, pārdod dažādos tirgus segmentos un nepastāv tieša saikne starp lielo foreļu vai lašu cenām un to foreļu cenām, uz kurām attiecas pašreizējā izmeklēšana.
(174)
Pamatojoties uz minēto, šie apgalvojumi būtu jānoraida.
(175)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secināja, ka šajā posmā konkurence ar citām zivju sugām neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.5. Administratīvais un regulatīvais slogs, ģeogrāfiski ierobežojumi
(176)
Egejas jūras eksportētāju apvienība turklāt apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis administratīvais un regulatīvais slogs, kā arī ierobežojumi izmantot noteiktus ģeogrāfiskos apgabalus akvakultūras vajadzībām.
(177)
Varbūtējā cēloņsakarība starp minētajām administratīvajām un regulatīvajām prasībām un kaitējumu nebija pamatota. Jo īpaši, netika pierādīts, ka administratīvais un regulatīvas satvars, tostarp ģeogrāfiskie ierobežojumi attiecībā uz apgabaliem, kas ir pieejami akvakultūras vajadzībām, attiecīgajā periodā būtu mainījušies tā, lai radītu kaitējumu. Faktiski šie minētie elementi tikai raksturo vispārējo akvakultūras nozares ekonomikas un regulatīvo vidi Savienībā un neizskaidro Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos attiecīgajā periodā. Tāpēc šis apgalvojums būtu jānoraida.
(178)
Pamatojoties uz to, Komisija secināja šajā posmā, ka varbūtējais administratīvais un regulatīvais slogs un ģeogrāfiskie ierobežojumi nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.6. Lielo mazumtirgotāju radīts cenu spiediens
(179)
Egejas jūras eksportētāju apvienība un viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka lielajiem mazumtirgotājiem Savienībā ir ietekme sarunās par sev izdevīgākiem noteikumiem un ka jebkāds Savienības ražotājiem nodarītais kaitējums izriet no cenu spiediena, ko izraisījuši šādi mazumtirgotāji, un nav saistīts ar importu no Turcijas.
(180)
Neviens no lielajiem mazumtirgotājiem nepieteicās un nesadarbojās šajā izmeklēšanā. Jebkurā gadījumā Turcijas importa cenas bija subsidētas un zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā periodā. Izmeklēšanas periodā cenu samazinājuma starpība bija no 5 % līdz 18 %. Saskaņā ar šo scenāriju varbūtējais cenu spiediens, ko radījuši lielie mazumtirgotāji, nevarēja izskaidrot vispārējo ekonomikas un finanšu stāvokļa pasliktināšanos un jo īpaši tirgus daļas samazināšanos, taču tas varēja būt tikai nedaudz (ja vispār) veicinājis kaitējumu.
(181)
Pamatojoties uz to, Komisija šajā posmā secināja, ka jebkāds iespējamais lielo mazumtirgotāju izdarītais cenu spiediens nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.7. Pārmērīgi ieguldījumi, finansiāli izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību
(182)
Egejas jūras eksportētāju apvienība apgalvoja, ka vismaz dažu Savienības ražotāju rādītāju pasliktināšanās bija saistīta ar pārmērīgiem ieguldījumiem, nevis importu no Turcijas. Tā pati persona arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazinājums daļēji bija saistīts ar lielākiem finansiālajiem izdevumiem, valūtas kursa svārstībām un izmaksām, kas radušās tiesvedības rezultātā.
(183)
Apgalvojumi par varbūtējiem pārmērīgiem ieguldījumiem un izmaksām, kas radušās tiesvedības rezultātā, netika pamatoti. Turklāt izmeklēšanas konstatējumi neliecināja par labu apgalvojumam, ka minētajiem faktoriem varētu būt bijusi jebkāda būtiska ietekme uz atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti.
(184)
Apgalvojumi par finansiālo izdevumu palielinājumu un valūtas kursa svārstībām netika konkretizēti vai jebkādā veidā pamatoti. Turklāt izmeklēšanas konstatējumi neliecināja par labu apgalvojumam, ka minētajiem faktoriem varētu būt bijusi jebkāda ietekme uz atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti.
(185)
Tāpēc šie apgalvojumi būtu jānoraida.
(186)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija šajā posmā secināja, ka varbūtējie pārmērīgie ieguldījumi, finansiālie izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību, neveicināja nodarīto kaitējumu un tādējādi nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
3. Secinājums par cēloņsakarību
(187)
Iepriekš veiktā analīze ir pierādījusi, ka subsidētā importa apjoms un tirgus daļa no attiecīgās valsts ir ievērojami pieaugusi. Minētā importa pieaugums par cenām, kas ir zemākas par Savienības pārdošanas cenām, radīja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka importam no Turcijas bija noteicoša ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(188)
Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā sakarā tika konstatēts, ka imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, konkurence ar citām zivju sugām, administratīvais un regulatīvais slogs, ģeogrāfiskie ierobežojumi, pārmērīgi ieguldījumi, finansiāli izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību, neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Citi faktori, piemēram, patēriņa attīstība Savienībā un cenu spiediens, ko izdarīja lielie mazumtirgotāji, varētu būt veicinājuši radīto kaitējumu, bet tie nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā nodarīto kaitējumu.
(189)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgās valsts subsidētais imports ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka nekādi citi faktori nav pārtraukuši minēto cēloņsakarību. Kaitējums galvenokārt izpaudās kā ražošanas un ražošanas jaudas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas, nodarbinātības samazināšanās, peļņai un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā kļūstot negatīvam.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(190)
Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par subsidēšanu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai var nepārprotami secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Savienības interešu noteikšanu veica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(191)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja Turcijas subsidēts imports.
(192)
Pasākumu noteikšana atjaunotu tirgū godīgu konkurenci. Savienības ražošanas nozares finanšu darbības rādītāju negatīvā tendence izriet no tās grūtībām konkurēt ar subsidētu importu no attiecīgās valsts. Tāpēc kompensācijas maksājumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei palielināt savas cenas, lai segtu ražošanas izmaksas un tādējādi palielinātu savu tirgus daļu, nodarbinātību, ražošanu un uzlabotu savus finansiālās darbības rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem.
(193)
Ja šādi pasākumi netiks noteikti, Turcijas importa cenu spiediens, visticamāk, turpinās radīt negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Ja stāvoklis vēl turpinātu pasliktināties, ražošana samazinātos vēl vairāk un tiktu slēgts vēl vairāk ražotņu, tādējādi tiktu apdraudēta nodarbinātība un ieguldījumi Savienībā.
(194)
Pamatojoties uz to, Komisija šajā posmā secināja, ka kompensācijas pasākumi ir Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses
(195)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties importētājus un to pārstāvošās apvienības. Kā norādīts iepriekš 12. apsvērumā, pieteicās trīs uzņēmumi, atbildot uz atlases anketu nesaistītajiem importētājiem. Līdz ar to anketas tika nosūtītas visiem trim uzņēmumiem, kuri pieteicās, bet tikai viens no tiem atbildēja. No atbildes kļuva skaidrs, ka, lai gan šis uzņēmums izmeklēšanas periodā bija ievedis ļoti nelielu foreļu apjomu, tas nebija parasts foreļu importētājs, bet gan citu zivju produktu importētājs. Šā uzņēmuma importētais foreļu apjoms nebija pietiekams, lai to varētu uzskatīt par reprezentatīvu.
(196)
Vēlākā posmā pieteicās cits importētājs, tomēr tas neatbildēja uz anketas jautājumiem. Minētais importētājs apgalvoja, ka maksājumu noteikšana foreļu importam no Turcijas pārtrauktu tā importa darbību, taču importētājs neprecizēja šo apgalvojumu un nesniedza nekādu informāciju, kas palīdzētu novērtēt jebkādu iespējamo ietekmi uz tā darījumdarbību, piemēram, ietekmi uz rentabilitāti un importa un tālākpārdošanas cenām.
(197)
Kaut gan nevar izslēgt, ka kompensācijas maksājumu noteikšanu ietekmēs nesaistītos importētājus, šādu maksājumu mērķis ir atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Pastāv arī citi piegādes avoti, un importētājiem Savienībā, reaģējot uz maksājumu noteikšanu, vajadzētu spēt pārslēgties uz citiem piegādes avotiem. Kopumā izmeklēšana neatklāja, ka maksājumu noteikšanai būtu jebkāda būtiska nelabvēlīga ietekme uz nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem Savienībā.
(198)
Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nesaistītie importētāji/tirgotāji nav iesnieguši citus datus, Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšanai nebūtu būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem.
3. Lietotāju, patērētāju un piegādātāju intereses
(199)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties lietotājus un to pārstāvošās apvienības, kā arī patērētāju organizāciju pārstāvjus. Turklāt Komisija sazinājās ar visām zināmajām attiecīgajām pusēm. Tomēr neviena no šīm personām nepieteicās.
(200)
Pēc procedūras sākšanas paziņojuma termiņa pieteicās divas personas un apgalvoja, ka tās piegādā mašīnas foreļu ražotājiem/pārstrādātājiem Turcijā.
(201)
Viena persona apgalvoja, ka maksājumu noteikšana varētu izraisīt cenu pieaugumu galapatērētājiem. Šī persona tomēr nepamatoja minēto apgalvojumu. Izmeklēšanā netika atklāts, ka maksājumu noteikšanai būtu jebkāda būtiska nelabvēlīga ietekme uz galapatērētājiem. Kā minēts iepriekš, patērētāju organizācijas nesadarbojās un nesniedza informāciju, pamatojoties uz kuru pasākumu ietekmi varētu izvērtēt sīkāk. Jebkurā gadījumā, lai arī kompensācijas maksājumiem var būt ietekme uz importa cenām, šādu iespējamu cenas pieaugumu var vismaz daļēji samazināt izplatīšanas ķēdē, un tāpēc jebkāds cenu pieaugums galapatērētājam nevarētu būt nozīmīgs patērētāju līmenī.
(202)
Turklāt kompensācijas maksājumu mērķis ir atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū, nevis Savienībā ierobežot importu par godīgām cenām.
(203)
Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī lietotāju un patērētāju organizāciju nesadarbošanos izmeklēšanā un jo īpaši pasākumu līmeni, Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšanai kopumā nebūtu būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem, patērētājiem un piegādātājiem.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(204)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka noteikt pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam no Turcijas nav Savienības interesēs.
G. PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
(205)
Ņemot vērā Komisijas secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un lai novērstu turpmāku subsidēta importa uzraisītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, būtu jānosaka pagaidu kompensācijas pasākumi.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)
(206)
Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(207)
Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu subsidēta importa.
(208)
Imports no Turcijas sāka ievērojami palielināties galvenokārt 2008. gadā, t. i., pirms attiecīgā perioda. Tāpēc Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgā perioda sākumā 2010. gadā netika uzskatīta par reprezentatīvu. Tā kā līdz 2008. gadam importa no Turcijas Savienības tirgū spiediens nebija būtisks, tika uzskatīts, ka peļņas norma, kas gūta pirms minētā perioda, varētu būt pamatota. Saskaņā ar sūdzību Dānijas foreļu ražošanas nozarei 2006. un 2007. gadā bija tāda peļņas norma, kas vidēji sasniedza vai pārsniedza 12 % līmeni. Tāpēc, pamatojoties uz to, šajā posmā tika uzskatīts, ka peļņas normu 12 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu līmeni, ko Savienības ražošanas nozare varētu cerēt iegūt, ja nebūtu kaitējumu radošās subsidēšanas.
(209)
Egejas jūras eksportētāju apvienība un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka mērķa peļņai vajadzētu būt mazākai par 12 %, jo: i) iepriekšējās izmeklēšanās (laši; lielās varavīksnes foreles) izmantotā mērķa peļņa bija zemāka, ii) faktiskā Savienības ražošanas nozares peļņas norma attiecīgā perioda sākumā arī bija zemāka, un iii) peļņas norma 12 % apmērā attiecas tikai uz Dānijas foreļu ražošanas nozari un nevis uz Savienības ražošanas nozari kopumā, un tādēļ tā nav reprezentatīva. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu jāizmanto 3 % peļņas norma, jo šāda peļņa atbilstot vidējai peļņas normai pārtikas ražošanas nozarē kopumā.
(210)
Pirmkārt, attiecībā uz salīdzinājumu ar lašu un lielo foreļu izmeklēšanām jāatzīmē, ka katrā izmeklēšanā ir jāizdara secinājumi, pamatojoties uz tās individuālajiem rādītājiem. Šajā konkrētajā gadījumā pašreizējās izmeklēšanas lietā bija pieejama informācija, kas tika atzīta par pamatotu, un tāpēc tā tika izmantota.
(211)
Otrkārt, būtu pamatoti, ja šāda veida ražošanas nozare šajā jomā normālos konkurences apstākļos, proti, ja nav subsidēta importa, varētu sasniegt mērķa peļņas līmeni par līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Ņemot vērā to, ka attiecīgajā periodā un vēl pirms tām bija ievērojams subsidētā importa daudzums, nevarēja atzīt, ka pastāv normālas konkurences apstākļi. Peļņas līmenis 12 % apmērā tika sasniegts laikā, kad nebija būtiskas Turcijas importa klātbūtnes Savienības tirgū, un tādējādi tas tiek uzskatīts par pamatotu mērķa peļņu pašreizējās lietas apstākļos šajā posmā.
(212)
Treškārt, Dānijas foreļu ražošanas nozari uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu attiecībā uz Savienības tirgu, jo Dānija bija viena no galvenajām foreļu ražotājvalstīm Savienībā. Tā kā šajā posmā nebija pieejama cita informācija, Dāniju izmantoja, lai noteiktu mērķa peļņas līmeni.
(213)
Visbeidzot, apgalvojums, ka vispārējā peļņas norma pārtikas ražošanas nozarē bija daudz zemāka, nebija pamatots. Komisija uzskatīja, ka jebkurā gadījumā Dānijas foreļu ražošanas nozares peļņas norma vairāk ņem vērā šīs nozares īpatnības un līdz ar to būtu piemērotāka. Patiesi, pārtikas ražošanas nozari veido dažādas apakškategorijas, kas atbilst dažādiem tirgus segmentiem un kam ir atšķirīgi tirgus nosacījumi, kuri var nebūt piemērojami foreļu ražošanas nozarei.
(214)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija šajā posmā secināja, ka mērķa peļņas norma 12 % apmērā no apgrozījuma bija saprātīga izvēle.
(215)
Pamatojoties uz to, Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu, no Savienības pārdošanas cenas atņemot faktisko peļņas normu, kas gūta izmeklēšanas periodā, un to aizstājot ar 12 % peļņas normu.
(216)
Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, atlasīto Turcijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.
(217)
Kaitējuma novēršanas līmenis “I pielikuma uzņēmumiem” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir definēts tādā pašā veidā kā subsīdiju starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 96. un 97. apsvērumu).
2. Pagaidu pasākumi
(218)
Pagaidu kompensācijas maksājumi saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punkta mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (Oncorhynchus mykiss), dzīvas ar svaru 1,2 kg vai mazāk gabalā vai svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas veselu zivju veidā vai bez galvas, vai fileju veidā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar subsīdiju starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka zemākās subsīdiju starpības apmērā.
(219)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu kompensācijas maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Subsīdijas starpība
Kaitējuma starpība
Kompensācijas maksājums
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
8,2 %
26 %
8,2 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Iepriekš minētie kompensācijas pasākumi ir noteikti ad valorem maksājumu veidā, proti, proporcionāli importa vērtībai.
(221)
Individuālu uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas minētās juridiskās personas.
(222)
Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem neattiecas individuālas kompensācijas maksājuma likmes.
(223)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes, ja tas nomaina pēc tam tā struktūras nosaukumu. Pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj parādīt, ka izmaiņas neietekmē uzņēmuma tiesības gūt ieguvumu no tam piemērojamās maksājuma likmes. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt ieguvumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(224)
Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas II pielikumā. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo kompensācijas maksājumu.
(225)
Lai pienācīgi piemērotu kompensācijas maksājumus, atlikušais maksājums visiem pārējiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(226)
Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētajā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.
(227)
Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu kompensācijas maksājums šādu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu (Oncorhynchus mykiss) importam:
-
dzīvas ar svaru 1,2 kg vai mazāk gabalā, vai
-
svaigas, atdzesētas, sasaldētas un/vai kūpinātas:
-
veselas zivis (ar galvām) ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, sver 1,2 kg vai mazāk gabalā, vai
-
bez galvām, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, sver 1 kg vai mazāk gabalā, vai
-
filejas, sver 400 g vai mazāk gabalā,
ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011).
2. Pagaidu kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Pagaidu kompensācijas maksājums
Taric papildu kods
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
8,2 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,7 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 597/2009 30. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 597/2009 31. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 29. oktobrī