ROZHODNUTÍ RADY 2013/768/SZBP
ze dne 16. prosince 2013
o činnostech Unie v rámci Evropské bezpečnostní strategie na podporu provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 6. prosince 2006 přijalo Valné shromáždění OSN rezoluci č. 61/89 s názvem „Směrem ke smlouvě o obchodu se zbraněmi: stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a převody konvenčních zbraní“, čímž byl zahájen proces OSN zaměřený na jednání o smlouvě o obchodu se zbraněmi; Valné shromáždění OSN přijalo dne 2. prosince 2009 rezoluci č. 64/48 s názvem „Smlouva o obchodu se zbraněmi“, v níž bylo uvedeno rozhodnutí svolat v roce 2012 konferenci OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi s cílem vypracovat právně závazný nástroj s co nejpřísnějšími společnými mezinárodními normami pro převody konvenčních zbraní.
(2)
Jelikož na konferenci OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi, která se konala v červenci roku 2012, se ve stanoveném časovém rámci nepodařilo dosáhnout dohody o závěrečném dokumentu, a na základě rezoluce č. 67/234 A přijaté dne 24. prosince 2012 Valným shromážděním OSN byla v březnu roku 2013 svolána závěrečná konference OSN o obchodu se zbraněmi. Na ní bylo vypracováno vyvážené a široce založené znění smlouvy, o němž však nebylo dosaženo shody v důsledku nesouhlasu tří členských států OSN. Záležitost byla poté předána Valnému shromáždění OSN, které dne 2. dubna 2013 Smlouvu o obchodu se zbraněmi přijalo naprostou většinou na základě hlasování o rezoluci A/RES/67/234 B. Smlouva byla poté dne 3. června 2013 otevřena k podpisu a vstoupí v platnost padesátou ratifikací. Všechny členské státy Unie smlouvu podepsaly.
(3)
Rada v závěrech ze dne 11. prosince 2006, 10. prosince 2007, 12. července 2010 a 25. června 2012 vyjádřila pevné odhodlání dosáhnout nového právně závazného mezinárodního nástroje, který by měl stanovit co nejpřísnější společné mezinárodní normy pro úpravu dovoleného obchodu s konvenčními zbraněmi a který by se měl týkat všech států, a mohl by proto být všeobecně platným.
(4)
S cílem podpořit otevřenost a význam procesu jednání o smlouvě o obchodu se zbraněmi přijala Rada rozhodnutí 2009/42/SZBP (1) a rozhodnutí 2010/336/SZBP (2), jež podpořila mimo jiné řadu regionálních seminářů po celém světě. V návaznosti na konferenci OSN v červenci roku 2012, na níž nebylo dosaženo konečného výsledku, byly činnosti Unie na podporu Smlouvy o obchodu se zbraněmi doplněny rozhodnutím Rady 2013/43/SZBP (3).
(5)
Prioritou je nyní podpořit brzký vstup v platnost a plné provádění této smlouvy. Unie může v souladu s podporou, kterou od počátku poskytovala procesu jednání o smlouvě, k dosažení tohoto cíle významně přispět, zejména na základě svých dlouhodobých zkušeností s financováním pomoci a informační činnosti v souvislosti s kontrolou vývozu. Jelikož vydávání licencí v oblasti zbraní a zboží dvojího užití zůstává v Unii v působnosti jednotlivých států, odborné znalosti v oblasti kontroly vývozu využívané na podporu programů pomoci a informační činnosti financovaných Unií závisejí z velké části na členských státech. Pro úspěch činností Unie souvisejících s poskytováním pomoci a informací v oblasti kontroly vývozu je proto zásadní, aby členské státy určily odborníky, kteří podpoří programy Unie.
(6)
Činnosti Unie související s poskytováním pomoci a informací v oblasti kontroly vývozu zbraní se provádějí na základě společné akce Rady 2008/230/SZBP (4) a rozhodnutí Rady 2009/1012/SZBP (5) a 2012/711/SZBP (6). Podniknuté činnosti byly zaměřeny na posílení systémů kontroly vývozu zbraní v řadě třetích zemí v blízkém sousedství Unie a dosažení větší odpovědnosti a transparentnosti.
(7)
Unie rovněž dlouhodobě poskytuje pomoc týkající se kontroly vývozu v oblasti zboží dvojího užití podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1717/2006 (7), které zřídilo nástroj stability, který zajišťuje pomoc při vytváření právního rámce a institucionálních kapacit pro zavedení a prosazování účinných kontrol vývozu zboží dvojího užití, včetně opatření regionální spolupráce. Dne 28. dubna 2004 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 1540 (2004) (dále jen „rezoluce č. 1540 (2004)“), kterou se stanoví účinné kontroly převodů zboží souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení. Unie podpořila provádění rezoluce č. 1540 (2004) zejména prostřednictvím společné akce Rady 2006/419/SZBP (8), společné akce Rady 2008/368/SZBP (9) a rozhodnutí Rady 2013/391/SZBP (10), a pokud jde o rozměr kontroly vývozu v uvedené rezoluci, prostřednictvím programů poskytování pomoci při kontrole vývozu zboží dvojího užití.
(8)
Kromě konkrétní pomoci v oblasti kontroly vývozu zbraní tyto kontroly vytvořené za účelem provádění rezoluce č. 1540 (2004) a v rámci programů Unie pro poskytování pomoci při kontrole vývozu zboží dvojího užití přispívají k celkové schopnosti účinně provádět Smlouvu o obchodu se zbraněmi, jelikož právní předpisy, správní postupy a subjekty odpovědné za kontrolu vývozu zboží dvojího užití se v mnoha případech shodují s těmi, jimiž je spravována kontrola vývozu konvenčních zbraní. Pomoc poskytovaná v oblasti zboží dvojího užití tedy podporuje kapacity kontroly vývozu zbraní. Proto je velmi důležité zajistit důkladnou koordinaci činností prováděných v rámci kontrol vývozu zboží dvojího užití a činností podporujících provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi.
(9)
Z důvodu žádoucí koordinace pomoci týkající se kontroly vývozu poskytované v jiných příslušných oblastech je cílem činností podporovaných tímto rozhodnutím posílení kapacit kontroly převodů zbraní v řadě přijímajících zemí, a to za účelem podpory účinného a způsobilého provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi. Poněvadž dopad smlouvy bude záviset na míře její všeobecné platnosti a jejího dodržování, měly by být podporovány rovněž informační a osvětové činnosti s cílem posílit podporu Smlouvy o obchodu se zbraněmi příslušnými zúčastněnými stran a dalšími třetími zeměmi, jakož i podněcovat zájem na jejím skutečném provádění.
(10)
Rada pověřila technickým prováděním rozhodnutí 2009/1012/SZBP a 2012/711/SZBP německý Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (dále jen „BAFA“). Úřad úspěšně završil organizaci veškerých činností stanovených v rozhodnutí Rady 2009/1012/SZBP. BAFA je rovněž agenturou, jenž má provádět projekty v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití financované z nástroje stability. V této souvislosti je volba BAFA jako agentury, jenž má provádět činnosti Unie podporující provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi ve třetích zemích, odůvodněna jeho prokázanými zkušenostmi, kvalifikacemi a nezbytnými odbornými znalostmi ohledně celé řady příslušných činností Unie týkajících se kontroly vývozu, a to jak v oblasti zboží dvojího užití, tak v oblasti zbraní. Volba BAFA usnadní zjišťování součinnosti činností v oblasti kontroly vývozu zboží dvojího užití a zbraní, čímž se zajistí, aby pomoc v souvislosti se Smlouvou o obchodu se zbraněmi vhodně doplňovala pomoc, která je již poskytována v rámci stávajících programů pro poskytování pomoci při kontrole vývozu zboží dvojího užití a zbraní,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie za účelem podpory brzkého vstupu v platnost a provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi provádí činnosti sledující tyto cíle:
-
podporovat některé státy, na jejich žádost, s cílem posílit jejich systémy kontroly převodů zbraní tak, aby byly schopny provádět Smlouvu o obchodu se zbraněmi;
-
zvyšovat na státní a regionální úrovni povědomí příslušných státních a regionálních orgánů a zúčastněných subjektů z občanské společnosti o Smlouvě o obchodu se zbraněmi a jejich odpovědnost za ní, aby tak byly více zapojeny do provádění této smlouvy.
2. K dosažení cílů uvedených v odstavci 1 uskuteční Unie tyto projekty:
a)
poskytování pomoci přijímajícím zemím při případném vypracovávání, aktualizaci a provádění příslušných legislativních a správních opatření zaměřených na zavedení a vytvoření účinného systému kontroly převodů zbraní v souladu s požadavky Smlouvy o obchodu se zbraněmi;
b)
zlepšování odborných znalostí a kapacit úředníků přijímajících zemí vydávajících licence a pověřených vymáháním práva, zejména na základě sdílení osvědčených postupů, odborné přípravy a přístupu ke zdrojům důležitých informací, s cílem zajistit náležité provádění a prosazování kontrol převodů zbraní;
c)
prosazování transparentnosti mezinárodního obchodu se zbraněmi na základě požadavků na transparentnost podle Smlouvy o obchodu se zbraněmi;
d)
prosazování trvalého dodržování Smlouvy o obchodu se zbraněmi přijímajícími zeměmi při zapojování příslušných celostátních a regionálních zúčastněných stran, jako jsou vnitrostátní parlamenty, příslušné regionální organizace a zástupci občanské společnosti, jež mají dlouhodobý zájem na sledování účinného provádění smlouvy;
e)
podpora širšího zájmu o Smlouvu o obchodu se zbraněmi zapojením zemí, které nepodnikly žádné kroky o připojení se k této smlouvě, s cílem podpořit její všeobecnou platnost.
Podrobný popis projektů uvedených v tomto odstavci je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se pověřuje německý Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (dále jen „BAFA“).
3. BAFA plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s BATA nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se stanoví na 5 200 000 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet na celý projekt činí 6 445 000 EUR. Část odhadovaného rozpočtu nezahrnutá v referenční částce se poskytuje na základě spolufinancování ze strany vlády Spolkové republiky Německo.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s BAFA dohodu o grantu. Tato dohoda stanoví, že úřad zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření dohody o grantu uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých potížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody o grantu.
Článek 4
1. Vysoký představitel informuje Radu o provádění tohoto rozhodnutí prostřednictvím pravidelných zpráv vypracovávaných BAFA. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise informuje o finančních aspektech provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
Pozbývá platnosti 36 měsíců ode dne uzavření dohody o grantu podle čl. 3 odst. 3. Pozbude však platnosti dne 17. června 2014, pokud nebude dohoda o grantu uzavřena před tímto dnem.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
PADOMES LĒMUMS 2013/768/KĀDP
(2013. gada 16. decembris),
par ES darbībām, ar kurām saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1)
ANO Ģenerālā asambleja 2006. gada 6. decembrī pieņēma Rezolūciju 61/89 “Ceļā uz ieroču tirdzniecības līgumu - vienotu starptautisku standartu izveide parasto ieroču importam, eksportam un nodošanai”, tādējādi sākot ANO līmeņa procesu, lai izstrādātu ieroču tirdzniecības līgumu (ITL process). ANO Ģenerālā asambleja 2009. gada 2. decembrī pieņēma Rezolūciju 64/48 “Ieroču tirdzniecības līgums”, ar ko tā nolēma 2012. gadā sasaukt ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, lai sagatavotu juridiski saistošu instrumentu, kas paredzētu visaugstākos iespējamos kopējos starptautiskos standartus parastu ieroču nodošanas jomā.
(2)
Tā kā 2012. gada jūlijā sarīkotajā ANO konferencē par ieroču tirdzniecības līgumu tam paredzētajā termiņā neizdevās vienoties par noslēguma dokumentu un pēc tam, kad ANO Ģenerālā asambleja 2012. gada 24. decembrī bija pieņēmusi arī Rezolūciju 67/234 A, ANO noslēguma konference par ieroču tirdzniecības līgumu tika sasaukta 2013. gada martā. Tajā izstrādāja līdzsvarotu un plaši atbalstītu līguma tekstu, tomēr konsensu neizdevās panākt trīs ANO dalībvalstu izteikto iebildumu dēļ. Pēc tam šis jautājums tika nodots ANO Ģenerālajai asamblejai, kas 2013. gada 2. aprīlī, balsojot par Rezolūciju A/RES/67/234 B, ar lielu balsu pārsvaru pieņēma Ieroču tirdzniecības līgumu. Vēlāk līgumu atvēra parakstīšanai 2013. gada 3. jūnijā, un tas stāsies spēkā pēc 50. ratifikācijas. Visas Savienības dalībvalstis minēto līgumu ir parakstījušas.
(3)
Padome 2006. gada 11. decembra, 2007. gada 10. decembra, 2010. gada 12. jūlija un 2012. gada 25. jūnija secinājumos pauda stingru apņemšanos sekmēt jaunu juridiski saistošu starptautisku instrumentu, ar kuru būtu jāpanāk visaugstākie iespējamie kopējie starptautiskie standarti, lai regulētu parasto ieroču likumīgu tirdzniecību, un kuram vajadzētu attiekties uz visām valstīm, un tādēļ tas varētu būt vispārējs.
(4)
Lai veicinātu ITL procesa pieejamību un atbilstību, Padome pieņēma Lēmumu 2009/42/KĀDP (1) un Lēmumu 2010/336/KĀDP (2), kuros tika atbalstīta inter alia virkne reģionālu semināru visā pasaulē. Pēc ANO 2012. gada jūlija konferences, kurā neizdevās panākt rezultātu, Savienības nepārtrauktās darbības ieroču tirdzniecības līguma atbalstam tika papildinātas ar Padomes Lēmumu 2013/43/KĀDP (3).
(5)
Tagad prioritāte ir atbalstīt līguma drīzu stāšanos spēkā un pilnīgu īstenošanu. Saskaņā ar savu agrīno apņēmību atbalstīt ITL procesu, tagad Savienība var sniegt ievērojamu devumu minētā mērķa sasniegšanai, jo īpaši balstoties uz savu ilgtermiņa pieredzi, finansējot eksporta kontroles palīdzību un informēšanas pasākumus. Tā kā ieroči un divējāda lietojuma atļauju izsniegšana ES joprojām ir valstu atbildībā, speciālās zināšanas par eksporta kontroli, kuras izmanto Savienības finansētās palīdzības un informēšanas programmās ir lielā mērā atkarīgas no dalībvalstīm. Tādēļ, lai Savienības eksporta kontroles palīdzības un informēšanas darbības būtu sekmīgas, dalībvalstīm jānodrošina eksperti, kas uzturēs Savienības programmas.
(6)
Ieroču eksporta kontroles jomā Savienības palīdzības un informēšanas darbības tika īstenotas saskaņā ar Padomes Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP (4), Padomes Lēmumu 2009/1012/KĀDP (5) un Padomes Lēmumu 2012/711/KĀDP (6). Paveiktās darbības bija vērstas uz vairākām trešām valstīm Savienības tuvos kaimiņos, un to mērķis bija stiprināt šo valstu ieroču eksporta kontroli un panākt lielāku atbildību un pārredzamību.
(7)
Turklāt Savienība ir ilglaicīga palīdzības sniedzēja eksporta kontroles jomā attiecībā uz divējāda lietojuma precēm atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1717/2006 (7), ar kuru tika izveidots stabilitātes instruments, ar ko nodrošina palīdzību, lai izstrādātu juridisko regulējumu un iestāžu spējas izveidot un īstenot efektīvas divējāda lietojuma preču eksporta kontroles, tostarp reģionālas sadarbības pasākumus. Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2004. gada 28. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1540 (2004) (“ANO DP Rezolūcija 1540 (2004)”), ar ko reglamentē ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču efektīvu nodošanas kontroli. Savienība ir atbalstījusi ANO DP Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu, jo īpaši ar Padomes Vienoto rīcību 2006/419/KĀDP (8), Padomes Vienoto rīcību 2008/368/KĀDP (9) un Padomes Lēmumu 2013/391/KĀDP (10), un - attiecībā uz ANO DP Rezolūcijas 1540 (2004) eksporta kontroles dimensiju - ar ES divējāda lietojuma preču eksporta kontroles palīdzības programmām.
(8)
Papildus konkrētai palīdzībai ieroču eksporta kontroles jomā, pašas kontroles, kas izstrādātas, lai īstenotu ANO DP Rezolūciju 1540 (2004), un izstrādātas atbilstīgi Savienības divējāda lietojuma preču eksporta kontroles palīdzības programmām, veicina kopējās spējas efektīvi īstenot Ieroču tirdzniecības līgumu, jo daudzos gadījumos tiesību akti, administratīvās procedūras un aģentūras, kas atbild par divējāda lietojuma preču eksporta kontroli, ir tās pašas, kas saistītas ar parasto ieroču eksporta kontroli. Tādējādi palīdzība, ko sniedz divējāda lietojuma preču jomā, sekmē ieroču eksporta kontroles spējas. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt ciešu koordināciju starp divējāda lietojuma preču eksporta kontroles darbībām un darbībām, ar ko atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu.
(9)
Ņemot vērā minēto vēlamo koordināciju ar citās atbilstīgās jomās sniegto eksporta kontroles palīdzību, ar šo lēmumu atbalstīto darbību mērķis ir stiprināt ieroču nodošanas kontroles spējas vairākās saņēmējās valstīs, lai atbalstītu efektīvu un iedarbīgu Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu. Tā kā Līguma iedarbība būs atkarīga no tā, cik vispārēji piemērojama tā ir, un no tās ievērošanas pakāpes, būtu jāatbalsta arī informēšanas un informētības veicināšanas darbības ar mērķi sekmēt attiecīgo ieinteresēto personu un citu trešo valstu atbalstu līgumam, kā arī mudināt interesi par tā īstenošanu.
(10)
Lēmuma 2009/1012/KĀDP un Lēmuma 2012/711/KĀDP tehnisko īstenošanu Padome ir uzticējusi Vācijas Federālajam ekonomikas un eksporta kontroles birojam (turpmāk “BAFA”). Tas sekmīgi organizēja visas darbības, kas bija paredzētas Padomes Lēmumā 2009/1012/KĀDP. Turklāt BAFA ir saskaņā ar “stabilitātes instrumentu”, finansēto eksporta kontroļu un divējāda lietojuma preču projektu īstenošanas aģentūra. Ņemot vērā minēto, izvēle noteikt BAFA par īstenošanas aģentūru Savienības darbībām, ar ko atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu trešās valstīs, ir pamatota, jo BAFA ir pārbaudīta pieredze, kvalifikācijas un vajadzīgās speciālās zināšanas par visu attiecīgo Savienības eksporta kontroļu darbību loku gan divējāda lietojuma preču, gan ieroču eksporta kontroles jomās. Izvēloties BAFA, tiks atvieglota sinerģiju apzināšana starp darbībām divējāda lietojuma preču un ar ieročiem saistīta eksporta kontroles jomā, lai nodrošinātu to, ka ar Ieroču tirdzniecības līgumu saistītā palīdzība lietderīgi papildina palīdzību, ko jau sniedz saskaņā ar pastāvošajām divējāda lietojuma preču un eksporta kontroles palīdzības programmām,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Nolūkā atbalstīt Ieroču tirdzniecības līguma (“ITL”) drīzu stāšanos spēkā un īstenošanu, Savienība veic darbības, kurām ir šādi mērķi:
-
pēc attiecīgo valstu lūguma atbalstīt vairākas valstis ar mērķi stiprināt to ieroču nodošanas kontroles sistēmas, lai tās būtu spējīgas īstenot ITL;
-
valstu un reģionālā mērogā palielināt attiecīgo valstu un reģionālo iestāžu un ieinteresēto pilsoniskās sabiedrības daļu informētību un atbildību par ITL, lai tās vairāk iesaistītos ITL īstenošanā.
2. Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Savienība īsteno šādas projektu darbības:
a)
palīdzēt saņēmējām valstīm attiecīgos gadījumos izstrādāt, atjaunināt un īstenot attiecīgus tiesību aktus un administratīvus pasākumus ar nolūku ieviest un pilnveidot efektīvu ieroču eksporta kontroles sistēmu, kas atbilst ITL prasībām;
b)
stiprināt saņēmēju valstu atļauju izsniedzēju un tiesībaizsardzības amatpersonu speciālās zināšanas un spējas, jo īpaši izmantojot paraugprakses apmaiņu, apmācības un piekļuvi attiecīgiem informācijas avotiem, lai nodrošinātu ieroču nodošanas kontroļu pienācīgu īstenošanu un izpildi;
c)
pamatojoties uz ITL pārredzamības prasībām, sekmēt starptautiskās ieroču tirdzniecības pārredzamību;
d)
veicināt ITL noteikumu pastāvīgu ievērošanu saņēmējās valstīs, iesaistot attiecīgas valstu un reģionālas ieinteresētās personas, piemēram, valstu parlamentus, kompetentas reģionālas organizācijas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kuri ilgtermiņā ir ieinteresēti pārraudzīt efektīvu ITL īstenošanu;
e)
sekmēt plašāku interesi par ITL, sazinoties ar valstīm, kas nav izrādījušas interesi par ITL, nolūkā atbalstīt tā vispārēju piemērošanu.
Pielikumā ir dots sīki izklāstīts šajā punktā minēto projekta darbību apraksts.
2. pants
1. Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanu.
2. Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību tehnisko īstenošanu veic Vācijas Federālais ekonomikas un eksporta kontroles birojs (BAFA).
3. BAFA savus uzdevumus veic Augstā pārstāvja atbildībā. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar BAFA noslēdz vajadzīgās vienošanās.
3. pants
1. Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu darbību īstenošanai ir EUR 5 200 000. Visa projekta kopējais aplēstais budžets ir EUR 6 445 000. Minētā aplēstā budžeta daļu, ko nesedz atsauces summa, nodrošina ar Vācijas Federatīvās Republikas valdības līdzfinansējumu.
2. Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās atsauces summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Komisija pārrauga 1. punktā minētos izdevumu pienācīgu pārvaldību. Šajā nolūkā Komisija noslēdz dotācijas nolīgumu ar BAFA. Šādā nolīgumā paredz, ka BAFA nodrošina Savienības ieguldījuma apjomam atbilstīgu pamanāmību.
4. Šā panta 3. punktā minēto dotācijas nolīgumu Komisija cenšas noslēgt, cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par dotācijas nolīguma noslēgšanas dienu.
4. pants
1. Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz BAFA sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Minētie ziņojumi ir Padomes veiktā izvērtējuma pamatā.
2. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu darbību īstenošanas finanšu aspektiem.
5. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Tas zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā dotācijas nolīguma noslēgšanas. Tomēr, ja pirms minētās dienas šāds dotācijas nolīgums nav noslēgts, tas zaudē spēku (2014. gada 17. jūnijs).
Briselē, 2013. gada 16. decembrī