ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
ze dne 9. července 2014
o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:
-
rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).
(8)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.
(9)
Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.
(10)
Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.
(11)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).
(12)
V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).
(13)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(14)
Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).
(15)
Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(16)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM
(17)
Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).
(18)
Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.
(19)
Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.
(20)
Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.
(21)
Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(22)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů (1)
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)
Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(24)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)
Interní tvorba kapitálu (6)
Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)
Kapitálové potřeby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(25)
Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(26)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(27)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).
(28)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(29)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(30)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(31)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(32)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.
(33)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(34)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(35)
Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).
(36)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(37)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Čisté úrokové výnosy
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Provozní výnosy celkem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové provozní náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Výnosy před tvorbou rezerv
1 101
1 187
327
80
918
Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/ztráta
86
-3 810
-1 086
nepouž.
2 922
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva celkem
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Vlastní kapitál celkem (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).
(39)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.
(40)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.
(41)
Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
2.2.1. Nabytí banky Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank byla založena v roce 1882.
(43)
V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.
(45)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.
(46)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.
(47)
Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.
(48)
K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.
(49)
Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).
(50)
Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013
V miliardách EUR
31. prosince 2010
(konsolidované údaje)
31. prosince 2011
(konsolidované údaje)
Prosinec 2012
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Leden 2013
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Aktiva celkem
26,78
21,7
19,5
18,2
Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Splatné klientům
12,2
11,3
12,68
12,9
Financování poskytnuté Eurosystémem
0,3
1,77
1,2
1,2
Vlastní kapitál celkem
0,9
0,9
1,73
2,3
Ztráta po zdanění
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvěry/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011
2.2.2. Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank
(51)
Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.
(52)
Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.
(54)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(55)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
(56)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank byla založena v roce 1995.
(58)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(59)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na -11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(62)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.
(63)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
(64)
Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálná hodnota převedených aktiv
Reálná hodnota převedených závazků
Z toho převedené vklady
Počáteční mezera ve financování
Úplata
(2,1 % převedených vkladů)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Celkem
427
9
Zdroje:
Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.
2.2.3. Nabytí Citibank Greece
(65)
Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.
(66)
Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).
(67)
Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.
(68)
Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.
(69)
Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(70)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(71)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(73)
V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.
(74)
Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(75)
Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(76)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(77)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.
(78)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
Písemný závazek - prosinec 2012
Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 - květen 2013
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(80)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(81)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.
(82)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(83)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(84)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(85)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)
(86)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).
(87)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(88)
Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).
(89)
Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.
(90)
K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.
(91)
Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).
(92)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.
(93)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).
(94)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank
(95)
Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(96)
Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1. Domácí operace
(97)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).
(98)
Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(99)
Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).
(100)
Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).
(101)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.
(102)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).
(103)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.
(104)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.
(105)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(106)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).
(107)
Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].
(108)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).
(109)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (-[…]) (75).
(110)
Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(111)
Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.
(112)
Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(113)
V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(114)
Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.
(115)
V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.
2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(116)
Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(117)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).
(118)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).
(119)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).
(120)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).
(121)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).
(122)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).
(123)
Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).
(124)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).
(125)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(126)
Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(127)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).
(128)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(129)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(130)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY
(131)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(132)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.
(133)
Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.
(134)
Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.
(135)
Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.
(136)
Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.
(137)
Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.
(138)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(140)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.
(141)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(142)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(143)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.
(144)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(145)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(146)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(147)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(148)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(149)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(150)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK
(151)
Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(152)
Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.
i) Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha
(153)
Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.
(154)
Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.
(155)
Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.
(156)
Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.
(157)
Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.
ii) Existence podpory pro banku Alpha
(158)
Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).
(159)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.
160)
Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.
(161)
Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.
iii) Závěr ohledně existence podpory
(162)
Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(163)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(164)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(165)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(166)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(167)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(168)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(169)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(170)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.
(171)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.
(172)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.
(173)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(174)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.
(175)
Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(176)
Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(177)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(178)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.
(179)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.
(181)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(182)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).
(183)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala
(184)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva
A
Prioritní akcie
Kapitálová podpora
940 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013
Kapitálová podpora
4 571 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)
10,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta
5 511 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)
12,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(186)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(187)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(188)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(189)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(190)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(191)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(192)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)
(193)
Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)
(194)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(195)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(196)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(197)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(198)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(199)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(200)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(201)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(204)
Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(205)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(206)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(207)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(208)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(209)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(210)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(211)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.
(212)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).
(213)
Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.
(214)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(215)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(216)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(217)
Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(218)
Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(219)
Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(220)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(221)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(222)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(223)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.
(224)
Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.
(225)
Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.1.2. Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(226)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(227)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(228)
Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.
7.5.1.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(229)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(230)
Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(231)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.
(232)
Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).
(233)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank
(234)
Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(235)
Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.
(236)
Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.
(237)
Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.
7.5.2.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(238)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(239)
Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.
(240)
Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(241)
Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(242)
Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(243)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).
(244)
Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank
(245)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(246)
Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.
(247)
Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.
(248)
Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.
(249)
Očekávané významné synergie - z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů - přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
(250)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.3.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(251)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(252)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).
(253)
Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.
(254)
Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(255)
Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.
7.5.3.3. Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(256)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.
(257)
Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.
(258)
Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.
(259)
Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece
(260)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(261)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(262)
Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.
(263)
Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.
(264)
Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.
(265)
Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).
(266)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.
(267)
Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(268)
Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(269)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(270)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(271)
Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(272)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(273)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(274)
Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(275)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(276)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(277)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.
(278)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.
(279)
Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).
(280)
Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].
(281)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(282)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(283)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(284)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(285)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(286)
Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(287)
Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(288)
Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(290)
V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.
(291)
V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.
(292)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(294)
Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.
(295)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(296)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(297)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(298)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.
(299)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.
(300)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(301)
V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(302)
Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(303)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(304)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.7. KONTROLA
(305)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.
8. ZÁVĚR
(306)
Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).
2. Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
3. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 9. července 2014.
KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/454
(2014. gada 9. jūlijs)
par valsts atbalstu SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), ko Grieķija sniegusi Alpha Bank Group saistībā ar:
-
Alpha Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu,
-
Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.,
-
Evijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.,
-
Dodekanesas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4662)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad dalībvalstis un citas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. AR ALPHA BANK SAISTĪTĀ PROCEDŪRA
(1)
Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk - “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem - rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizdevumu pasākumam (1). Saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Alpha Bank Group (turpmāk - “Banka”).
(2)
Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā tika paredzēts, ka pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem ir jāpaziņo Komisijai.
(3)
Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Banku. Komisija šo plānu un tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju reģistrēja kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam - kā lietu SA.32786 (2011/PN).
(4)
Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (2). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk - “valsts garantētā ĀLP”).
(5)
Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizāciju EUR 1 900 miljonu apmērā (turpmāk - “pirmā pārejas rekapitalizācija”).
(6)
Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai par saistību dokumentu, ko Bankai bija iesniedzis HFSF. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34823 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots.
(7)
Komisija ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk - “Alpha lēmums par procedūras sākšanu”) (3).
(8)
HFSF2012. gada 12. oktobrī sniedza Bankai savu piekrišanu par Emporiki Bank iegādi no Crédit Agricole S.A. (turpmāk - “Crédit Agricole”). Crédit Agricole un Banka 2012. gada 16. oktobrī parakstīja akciju iegādes līgumu.
(9)
Pirms tam Grieķijas iestādes bija informējušas Komisijas dienestus par procesa attīstību un par Emporiki Bank iespējamās iegādes nosacījumiem.
(10)
Komisijas dienesti 2012. gada 23. novembrī nosūtīja vēstuli Grieķijas iestādēm, ietverot savu provizorisko novērtējumu par iegādi.
(11)
HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pārejas rekapitalizāciju EUR 1 042 miljonu apmērā (turpmāk - “otrā pārejas rekapitalizācija”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par HFSF dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu kapitāla instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 1 629 miljoniem (4). Grieķijas iestādes par šiem pasākumiem Komisijai paziņoja 2012. gada 27. decembrī (5).
(12)
Banka 2013. gada maijā paziņoja, ka ir sekmīgi pabeigta tās tiesību emisija EUR 457,1 miljona apmērā un visu piedāvāto akciju piešķiršana papildu privātā izvietošanā EUR 92,9 miljonu apmērā. HFSF2013. gada 3. jūnijā konvertēja pirmo un otro pārejas rekapitalizāciju pašu kapitālā un iepludināja Bankā papildu kapitālu EUR 1 079 miljonu apmērā (turpmāk - “2013. gada pavasara rekapitalizācija”).
(13)
Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem.
(14)
Grieķijas iestādes 2014. gada 12. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk - “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās sniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (6).
(15)
Komisijai ir bijušas daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.
(16)
Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.
1.2. PROCEDŪRA, KAS SAISTĪTA AR VALSTS ATBALSTU, KURŠ PIEŠĶIRTS TRIM KOOPERATĪVAJĀM BANKĀM
(17)
Grieķija 2013. gada 3. decembrī informēja Komisiju par triju kooperatīvo banku (turpmāk - “trīs kooperatīvās bankas”), proti, Dodekanesas kooperatīvās bankas (turpmāk - “Dodekanesas banka”), Evijas kooperatīvās bankas (turpmāk - “Evijas banka”) un Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas (turpmāk - “Rietummaķedonijas banka”), gaidāmo noregulējumu.
(18)
Komisijas dienesti 2013. gada 4. decembrī pieprasīja Grieķijai iesniegt informāciju par triju kooperatīvo banku gaidāmo noregulējumu.
(19)
Grieķija 2013. gada 5. decembrī iesniedza pieprasīto informāciju Komisijas dienestiem.
(20)
Grieķijas Banka 2013. gada 8. decembrī turpināja īstenot triju kooperatīvo banku noregulējumu un triju kooperatīvo banku izraudzīto pasīvu nodošanu Bankai.
(21)
Grieķija 2013. gada 17. decembrī paziņoja par valsts atbalstu, kas tika sniegts saistībā ar triju kooperatīvo banku noregulējumu.
2. APRAKSTS
2.1. BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS
2.1.1. Grieķijas banku sektora vispārīgā situācija
(22)
Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk - “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Tādēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (7). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un palielināja vajadzību pēc kapitāla.
1. tabula
Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.-2013. gads
Grieķija
2008. g.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
2012. g.
2013. g.
Reālā IKP pieaugums (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Avots:
Eurostat, pieejams tiešsaistē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.
(23)
Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk - “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk - “GVO”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI norēķinu zīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GVO, paredzot nominālo diskontu 53,5 % apmērā un ilgākus atmaksas termiņus (8). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (9). Šīs apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm: vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām - 78 % apmērā no veco GVO nominālās summas) un vajadzības pēc kapitāla, kas ar atpakaļejošu spēku tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.
2. tabula
Galveno Grieķijas banku kopējie zaudējumi PSI rezultātā (miljonos EUR)
Bankas
Nominālā summa / GVO nominālā summa (1)
Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa (2)
Kopējā nominālā summa (3) = (1) + (2)
GVO PSI zaudējumi (4)
Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi (5)
Kopējie bruto PSI zaudējumi (6) = (4) + (5)
Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā / 1. līmeņa pamata kapitāls (10) (2011. gada decembris) (%)
Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā / kopējie aktīvi (2011. gada decembris) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Avots:
Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.
(24)
Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās recesijas dēļ Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk - “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk - “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk - “ECB”) un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, ir EUR 50 miljardi (11). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk - “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock sagatavoto prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (12). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā, ir apkopoti 3. tabulā.
3. tabula
2012. gada spriedzes tests - Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)
Bankas
Pirmā līmeņa atsauces pamata kapitāls (2011. gada dec.) (1)
Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā (2011. gada dec.) (2)
Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūnijs) (3)
Bruto kumulatīvie zaudējumi, prognozes par kredītrisku (4)
Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.) (5)
Iekšējā kapitāla radīšana (6)
Pirmā līmeņa mērķa pamata kapitāls (2014. gada dec.) (7)
Kapitāla vajadzības (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Avots:
Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.
(25)
Saskaņā ar MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (13). Grieķijas Banka atzina, ka dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Piraeus Bank un Alpha Bank) (14). Tās saņēma pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā.
(26)
Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām vajadzēja maksāt augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu peļņas maržu. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansējuma tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas (15) finansējuma, no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā valsts garantēta ārkārtas likviditātes palīdzība (ĀLP), ko piešķīra Grieķijas Banka.
(27)
Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GVO, ko ieguldītāji bija saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % apmērā no GVO nominālvērtības (16). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancē radīja papildu zaudējumus, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatoti PSI programmas laikā attiecībā uz minētajām jaunajām GVO, kļuva galīgi un neatgriezeniski (17).
(28)
Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF.
(29)
Šo četru banku pārejas rekapitalizācija 2013. gada pavasarī tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā parastās akcijās, un katrā no minētajām četrām bankām HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no akciju paketes. To banku gadījumā, kurām izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Piraeus Bank S.A. un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, savukārt privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām.
(30)
Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk - “KZP”) par visiem Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu portfeļiem, kā arī par aizdevumiem, kas saistīti ar Grieķijas risku ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja KZP atbilstoši diviem makroekonomikas scenārijiem - pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka ar konsultanta palīdzību.
(31)
Pamatojoties uz konsultanta vērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testu (turpmāk - “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu.
(32)
Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija i) KZP (18) par banku aizdevumu portfeļiem, balstoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamatscenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.
4. tabula
2013. gada spriedzes tests - Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamatscenārija gadījumā (miljonos EUR)
Bankas
Pirmā līmeņa atsauces pamata kapitāls (2013. gada jūnijs) (1)
Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2)
KZP - Grieķijas risks (3)
KZP - ārvalstu risks (19) (4)
Iekšējā kapitāla nodrošināšana (5)
Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs spriedzes testā (2016. gada dec.) (6)
Kapitāla vajadzības (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Avots:
Grieķijas Banka. Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.
(33)
Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas iesniegt kapitāla palielināšanas plānus līdz 2014. gada aprīļa vidum, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamatscenāriju.
(34)
Laikposmā no 2013. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas turpināja īstenot kapitāla palielināšanu.
2.1.2. Atbalsta saņēmējs
(35)
Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Dienvidaustrumeiropā (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā, Albānijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (turpmāk - “BDMR”)), kā arī Apvienotajā Karalistē. Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā sniedz pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem, kā arī privātbanķiera pakalpojumus un nodarbojas ar aktīvu pārvaldību, sniedz valsts kases un ieguldījumu bankas pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. Banka 2012. gada 30. septembrī nodarbināja kopumā 17 119 darbiniekus, no kuriem aptuveni viena trešā daļa strādāja Dienvidaustrumeiropā un Apvienotajā Karalistē, savukārt pārējās divas trešdaļas - Grieķijā (22).
(36)
Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GVO un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 6 043 miljonu apmērā. Bankas kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 4 786 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un pilnībā tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (23). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Minētā pārdošana radīja tai zaudējumus saistībā ar jaunajām GVO.
(37)
Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir doti 5. tabulā.
5. tabula
Alpha Bank pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā
Peļņa un zaudējumi
(miljonos EUR)
2010. g.
2011. g.
2012. g.
Provizoriski 2012. g. dati
(ietverot Emporiki)
2013. g.
(ietverot Emporiki)
Neto ienākumi no procentiem
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Kopējie ienākumi no pamatdarbības
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Kopējie pamatdarbības izdevumi
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Ienākumi pirms dalības
1 101
1 187
327
80
918
Zaudējumi no vērtības samazināšanās, lai segtu kredītrisku
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Zaudējumi no vērtības samazināšanās saistībā ar GVO un aizdevumiem, kas atbilst PSI
-
-4 789
-
-
-
Negatīva nemateriālā vērtība
3 283
Neto peļņa/zaudējumi
86
-3 810
-1 086
n/a
2 922
Selektīvi apjoma rādītāji
(miljonos EUR)
2010. g.
2011. g.
2012. g.
Provizoriski 2012. g. dati
(ietverot Emporiki)
2013. g.
(ietverot Emporiki)
Kopējie aizdevumi un avansa maksājumi klientiem (neto)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Noguldījumi
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Kopējie aktīvi
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Kopējais pašu kapitāls (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Avoti:
2013. gads: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf.
Provizoriskie 2012. gada dati: Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 24. lpp.;
2012. un 2011. gads: 2012. gada finanšu rezultāti - konsolidētie finanšu pārskati: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf;
2010. gads: 2011. gada finanšu rezultāti - konsolidētie finanšu pārskati: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.
(38)
No 5. tabulā dotajiem datiem var secināt, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 4 786 miljoni (25)), tā cieta arī no ienākumu samazināšanās (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli nelabvēlīgi ietekmēja noguldījumu aizplūšana, un tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem 2011. gada 31. decembrī sasniedza 152 % (26), bet 34 % no tās bilances minētajā datumā finansēja Eurosistēma (27).
(39)
Saskaņā ar 2013. gada spriedzes testu Grieķijas Banka novērtēja Bankas kapitāla vajadzības EUR 262 miljonu apmērā pamatscenārija gadījumā.
(40)
Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1,2 miljardiem, lai segtu 39. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijas turētās priekšrocību akcijas EUR 940 miljonu vērtībā (28). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumam 2014. gada aprīlī, HFSF neapņēmās iepludināt kapitālu Bankas kapitāla palielināšanā gadījumā, ja nebūtu pietiekama privātā pieprasījuma. Bankas kapitāla palielinājums tika panākts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana, anulējot akcionāru pirmpirkuma tiesības) starptautiskajiem investoriem un publiskā piedāvājumā Grieķijā. Parakstīšanās cena tika noteikta EUR 0,66 apmērā par akciju.
(41)
Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 17. aprīlī paziņoja, ka tā ir izpirkusi Grieķijas priekšrocību akcijas par kopējo summu EUR 940 miljonu apmērā.
2.2. CITU GRIEĶIJAS BANKU IEGĀDE, KO VEICA BANKA
2.2.1. Emporiki Bank iegāde
(42)
Emporiki Bank tika dibināta 1882. gadā.
(43)
Crédit Agricole grupa 2000. gadā sākotnēji iegādājās Emporiki Bank kapitāla daļu 6,7 % apmērā. Emporiki Bank 2006. gadā kļuva par Crédit Agricole meitasuzņēmumu, kad minētā grupa iegādājās tās kontrolpaketi. Tolaik Crédit Agricole palielināja savā turējuma esošo Emporiki Bank akciju daļu līdz 94,99 %.
(44)
Emporiki Bank sniedza visus banku pakalpojumus (privātpersonu un uzņēmumu apkalpošana), tostarp ieguldījumu bankas pakalpojumus, aktīvu pārvaldību, portfeļa pārvaldību un finanšu pakalpojumus kopumā. Grieķijā tā savus pakalpojumus piedāvāja ar 323 filiāļu tīkla starpniecību, ārvalstīs - ar savu filiāļu Kiprā starpniecību, kā arī ar meitasuzņēmumu Kiprā, Bulgārijā, Albānijā un Rumānijā starpniecību (29). Emporiki Bank2012. gada 31. decembrī nodarbināja 4 230 darbiniekus.
(45)
Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GVO un citus atbilstīgus vērtspapīrus, kuru nominālvērtība bija EUR 766 miljoni. Kā parādīts 2. tabulā, Bankas kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 590 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, kas pilnībā tika iegrāmatoti 2011. gada pārskatos. Kā parādīts 3. tabulā, Emporiki Bank kapitāla vajadzības tika lēstas EUR 2 475 miljonu apmērā un tika aprēķinātas, pamatojoties uz Grieķijas Bankas īstenoto 2012. gada spriedzes testu par laikposmu no 2011. gada 31. decembra līdz 2014. gada 31. decembrim, kurš balstījās uz Blackrock sagatavotajām prognozēm par aizdevumu zaudējumiem.
(46)
HFSF2012. gada 12. oktobrī sniedza Bankai savu piekrišanu par Emporiki Bank iegādi no Crédit Agricole.
(47)
Crédit Agricole un Banka 2012. gada 16. oktobrī parakstīja “2012. gada 16. oktobra akciju iegādes līgumu starp Crédit Agricole S.A. un Alpha Bank S.A. par Emporiki Bank of Greece S.A. pārdošanu un iegādi”. Pēc pienācīgas finanšu pārbaudes pabeigšanas Crédit Agricole iepludināja kopējo kapitāla summu EUR 2 893 miljonu apmērā, vienlaikus pilnībā parakstoties uz Bankas emitētajām konvertējamām obligācijām EUR 150 miljonu vērtībā (30). Bankai pēc tam bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētā Emporiki Bank par vienu euro. Saskaņā ar akciju iegādes līgumu Banka neiegādājās Emporiki Bank ārvalstu meitasuzņēmumus, kas palika Crédit Agricole īpašumā, izņemot Emporiki Bank Kipras filiāli, kas veidoja aktīvus EUR 0,5 miljardu apmērā un ietilpa Bankas iegādātajā daļā.
(48)
Emporiki Bank kapitāla pietiekamības rādītājs 2012. gada 31. decembrī, pēc Crédit Agricole īstenotās rekapitalizācijas, bija 17,6 %, savukārt tās pirmā līmeņa kapitāla rādītājs bija 13,5 %.
(49)
Banka 2013. gada 1. februārī paziņoja, ka ir pabeigta Emporiki Bank visa akciju kapitāla nodošana Bankai (31).
(50)
Emporiki Bank pamatrādītāji 2010., 2011. un 2012. gada decembrī un 2013. gada janvārī ir doti 6. tabulā.
6. tabula
Emporiki Bank pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. gadā un 2013. gada janvārī
Miljardos EUR
2010. gada 31. decembrī
(konsolidēti)
2011. gada 31. decembrī
(konsolidēti)
2012. gada decembrī
(Bankas iegādātā daļa)
2013. gada janvārī
(Bankas iegādātā daļa)
Aktīvi kopā
26,78
21,7
19,5
18,2
Kopējie bruto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem
24
23,48
19,85
19,8
Uzkrājumi
2,8
4,4
5
5
Klientiem pienākošās summas
12,2
11,3
12,68
12,9
Eurosistēmas finansējums
0,3
1,77
1,2
1,2
Kopējais pašu kapitāls
0,9
0,9
1,73
2,3
Zaudējumi pēc nodokļiem
-0,87
-1,76
-1,5
Neto aizdevumi/depozīti
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Avoti:
2013. gada janvāris: Alpha Bank 2012. finanšu gada rezultāti, 2013. gada 27. marta prezentācija (pieejama tiešsaistē: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf);
2012. gada decembris: Alpha Bank un Emporiki Bank galvenie rādītāji, pieejami tiešsaistē: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2;
2011. un 2010. gads: Emporiki Bank konsolidētie finanšu pārskati uz 2011. gada 31. decembri.
2.2.2. Triju kooperatīvo banku izraudzīto pasīvu iegāde
(51)
Grieķijas Banka 2013. gada 8. decembrī izlēma turpināt triju kooperatīvo banku, t. i., Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas, noregulējumu.
(52)
Grieķijas Banka turpināja īstenot iegādes un pārņemšanas procedūru (32), saskaņā ar kuru pircējam tiktu nodoti visi noguldījumi, tostarp starpbanku noguldījumi, un prasījumi un pasīvi pret Grieķijas Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondu, izņemot aizdevumus. Grieķijas Banka sazinājās ar četrām sistēmiskajām Grieķijas bankām, jo saskaņā ar Grieķijas Bankas pārliecību noguldījumi būtu jānodod pilnībā rekapitalizētām iestādēm. Vienīgi Banka un Eurobank iesniedza saistošus piedāvājumus (2013. gada 5. decembrī). Grieķijas Banka uzskatīja, ka Bankas piedāvājums ir labāks. Banka kā atlīdzību piedāvāja summu, kas atbilda 2,1 % no nodotajiem noguldījumiem.
2.2.2.1. Dodekanesas banka
(53)
Dodekanesas banka tika dibināta 1994. gadā.
(54)
Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Dodekanesas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. Dodekanesas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Dodekanesas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. jūniju, tika lēsts 3,5 % apmērā, un tas bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.
(55)
Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Dodekanesas bankas noregulējumu. Dodekanesas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (33). Dodekanesas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (34). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (35) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 6 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 255 miljoni; starpība bija finansējuma starpība (36) EUR 249 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 166 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 83 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. Grieķijas Banka 2014. gada 16. jūnijā noteica, ka Dodekanesas bankas galīgā finansējuma starpība ir EUR 258,5 miljoni. HFSF segs finansējuma starpības neizmaksāto daļu.
(56)
Dodekanesas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 132 darbiniekus, un tai bija 11 filiāles. Noregulējuma ietvaros Banka nepārņēma nevienu Dodekanesas bankas filiāli, taču tā norādīja, ka saglabās fizisku klātbūtni teritorijās, kurās nav tīkla pārklāšanās (proti, uz četrām salām, kurās nav alternatīvu banku pakalpojumu sniedzēju), iznomājot četras nelielas likvidatora pārvaldītas filiāles. Dodekanesas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.
2.2.2.2. Evijas banka
(57)
Evijas banka tika dibināta 1995. gadā.
(58)
Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Evijas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa kapitāla pamata rādītāju. Evijas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Evijas bankas pirmā līmeņa kapitāla pamata rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. jūniju, tika lēsts 1,8 % apmērā, tādēļ bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.
(59)
Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Evijas bankas noregulējumu. Evijas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (37). Evijas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (38). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (39) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 2 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 98 miljoni; starpība bija finansējuma starpība EUR 96 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 64 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 32 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. Grieķijas Banka 2014. gada 16. jūnijā noteica, ka Evijas bankas galīgā finansējuma starpība ir EUR 105 miljoni. HFSF segs finansējuma starpības neizmaksāto daļu.
Evijas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 59 darbiniekus, un tai bija 4 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Evijas bankas filiāli. Evijas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.
2.2.2.3. Rietummaķedonijas banka
(60)
1995. gadā tika izveidota Kozani prefektūras attīstības kredītu kooperatīvā sabiedrība. Šis kooperatīvs 2008. gadā darbojās ar jaunu nosaukumu - Rietummaķedonijas kooperatīvā banka.
(61)
Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Rietummaķedonijas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. Rietummaķedonijas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Rietummaķedonijas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. septembri, tika lēsts -11 % apmērā, un tas bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.
(62)
Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Rietummaķedonijas bankas noregulējumu. Rietummaķedonijas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (40). Rietummaķedonijas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (41). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (42) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 2 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 84 miljoni; starpība bija finansējuma starpība EUR 82 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 55 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 27 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas.
(63)
Rietummaķedonijas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 36 darbiniekus, un tai bija 3 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Rietummaķedonijas bankas filiāli. Rietummaķedonijas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.
(64)
Triju kooperatīvo banku pamatrādītāji ir doti 7. tabulā.
7. tabula
Triju kooperatīvo banku galvenie dati (miljonos EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Nodoto aktīvu patiesā vērtība
Nodoto pasīvu patiesā vērtība
No kuriem nodotie noguldījumi
Sākotnējā finansējuma starpība
Atlīdzība
(2,1 % no nodotajiem noguldījumiem)
Dodekanesas banka
6
255
255
249
5
Evijas banka
2
98
95
96
2
Rietummaķedonijas banka
2
84
82
82
2
Kopā
427
9
Avoti:
Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas 2013. gada 8. februāra Lēmumi 97/1, 97/2 un 97/3.
Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas 2013. gada 8. decembra Lēmumi 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 un 14/8.
2.2.3. Grieķijas Citibank iegāde
(65)
Citibank International tika dibināta 1812. gadā. Grieķijā Citibank tika reģistrēta 1964. gadā, galvenokārt lai apkalpotu jūrniecības un uzņēmumu sektorus. Grieķijas Citibank 1980. gadā sāka paplašināties, sākot darbību arī privātpersonu apkalpošanas sektorā. Pašlaik Grieķijas Citibank darbojas gan patērētāju, gan uzņēmumu apkalpošanas jomā, tai visā valstī ir 20 filiāļu tīkls.
(66)
HFSF2014. gada 29. maijā saņēma Bankas lūgumu atļaut tai iegādāties Grieķijas Citibank, tostarp Diners Club Greece (turpmāk - “Diners”) (43).
(67)
Banka atklāja savu nodomu iegādāties Grieķijas Citibank darbības, tostarp aizdevumus klientiem (par kopējo neto summu EUR 442 miljonu apmērā, kā arī pilnībā norakstītus ieņēmumus nenesošus kredītus (turpmāk - “INK”) EUR 1 115 miljonu vērtībā), klientu noguldījumus (kopā EUR 1 067 miljonu vērtībā), pārvaldībā esošos aktīvus (EUR 1 186 miljonu vērtībā), privātpersonu apkalpošanas filiāles, bankomātu tīklu (44), kā arī saglabāt minētās bankas personālsastāvu (45). Turklāt Banka atklāja savu nodomu iegādāties Diners parasto akciju kapitālu 100 % apmērā.
(68)
Cena ir noteikta EUR 2 miljonu apmērā.
(69)
HFSF2014. gada 5. jūnijā atļāva Bankai iegādāties Grieķijas Citibank.
2.3. ATBALSTA PASĀKUMI
2.3.1. Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (L1 un A pasākums)
(70)
Banka saņēma vairāku veidu atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu.
2.3.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)
(71)
Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Uz 2011. gada 30. novembri Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 14 miljardus. Uz 2011. gada 30. septembri Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 1,6 miljardi (46).
(72)
Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 12. jūnijā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu.
2.3.1.2. Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (A pasākums)
(73)
Banka 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 940 miljonu apmērā (A pasākums) saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu. Minētā kapitāla iepludināšana tolaik bija līdzvērtīga aptuveni 2 % no Bankas riska svērtajiem aktīviem (47) (turpmāk - “RSA”).
(74)
Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu.
(75)
Banka priekšrocību akcijas atpirka 2014. gada 17. aprīlī, kā aprakstīts 41. apsvērumā.
2.3.2. Valsts garantētā ĀLP (L2 pasākums)
(76)
ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums ietilptu vienotajā monetārajā politikā. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ĀLP, ir par […] (48) bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto Centrālās bankas refinansējumu.
(77)
Grieķijas Banka ir atbildīga par ĀLP programmu, un tas nozīmē, ka visas ĀLP izmaksas un riski, ko tā izraisa, ir jāsedz Grieķijas Bankai. Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ĀLP kopsummai (49). Ar Likuma Nr. 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšanu, grozot Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punktu, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ĀLP, jāmaksā valstij maksa par garantiju […] bāzes punktu apmērā.
(78)
Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi EUR 6,7 miljardus kā valsts garantētu ĀLP (50), savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi EUR 23,6 miljardus kā valsts garantētu ĀLP (51).
2.3.3. Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2, B3 un B4 pasākums)
(79)
Kopš 2012. gada Banka ir izmantojusi vairākus kapitāla atbalsta pasākumus, ko piešķīra HFSF. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.
8. tabula
Kapitāla atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību
Pirmā pārejas rekapitalizācija 2012. gada maijā
Otrā pārejas rekapitalizācija 2012. gada decembrī
2012. gada decembra saistību dokuments
HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā 2013. gada maijā
Pasākums
B1
B2
B3
B4
Summa
(miljonos EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Pirmā pārejas rekapitalizācija (B1 pasākums)
(80)
Alpha lēmuma par procedūras sākšanu (52) 14.-32. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija pirmo pārejas rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.
(81)
HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 1,9 miljardus.
(82)
B1 pasākuma ietvaros 2012. gada 28. maijāHFSF pārskaitīja Bankai EUR 1,9 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk - “HFSF likums”). Bankai pārskaitītās EFSF obligācijas bija EFSF mainīgas likmes parādzīmes ar sešu un desmit gadu ilgu termiņu un emisijas datumu 2012. gada 19. aprīlī. Komisija Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 48. apsvērumā konstatēja, ka “pārejas rekapitalizācija, ko pabeidza 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu”. Lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % apmērā uz 2011. gada 31. decembri, kas ir datums, kurā notika pārejas rekapitalizācijas iegrāmatošana ar atpakaļejošu datumu Bankas uzskaites dokumentos, gan saistību dokumentā paredzēto summu, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summu aprēķināja Grieķijas Banka. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums attiecās tikai uz ierobežotu daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla pieaugums tika plānots, veicot turpmāku kapitāla palielināšanu, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas atbilstību ECB finansējuma saņemšanai līdz laikam, kad notiks minētā kapitāla palielināšana.
(83)
Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pārejas rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSF gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (53).
2.3.3.2. Otrā pārejas rekapitalizācija (B2 pasākums)
(84)
Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal bija zemāks par obligātajām kapitāla prasībām, lai Banka saglabātu atbilstību ECB refinansējuma saņemšanai.
(85)
Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 042 miljonu apmērā (B2 pasākums), un arī šī summa tika apmaksāta, nododot Bankai EFSF obligācijas.
2.3.3.3. Saistību dokuments, kas datēts ar 2012. gada 21. decembri (B3 pasākums)
(86)
Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 21. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 1 629 miljoniem (B3 pasākums).
(87)
Abu pārejas rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākuma) un papildu summas, kas apstiprināta 2012. gada decembrī (B3 pasākuma), kopsumma nozīmēja, ka HFSF apstiprināja kopējās kapitāla vajadzības, kuras tika apzinātas 2012. gada spriedzes testā (EUR 4 571 miljonus (54)).
2.3.3.4. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums)
(88)
Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 16. aprīlī apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu. Banka 2013. gada 1. maijā paziņoja par tiesību piedāvājuma EUR 457 miljonu apmērā pilnīgu parakstīšanu un privātas izvietošanas sākšanu par summu līdz EUR 93 miljoniem (EUR 0,44 par jaunu akciju) (55).
(89)
Banka 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par tiesību emisijas pabeigšanu un privātās izvietošanas pilnu piešķiršanu (56). Tādējādi kopējā privātā līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā sasniedza EUR 550 miljonus.
(90)
Tajā pašā dienā Banka arī paziņoja, ka HFSF parakstīs 9 138 636 364 akcijas par cenu EUR 0,44 apmērā par akciju. Rezultātā ar 2013. gada pavasara rekapitalizāciju HFSF parastu akciju veidā iepludināja Bankā kapitālu kopumā EUR 4 021 miljona apmērā (B4 pasākums). Šī summa atbilst B1, B2 un B3 pasākuma kopsummai pēc tam, kad ir atskaitīta privātās līdzdalības summa. HFSF turētās akcijas tam piešķir ierobežotas balsstiesības, jo kopējās privātās līdzdalības apmērs bija sasniedzis 12 % no kapitāla palielināšanas summas. HFSF likumā ir noteikts, ka privātajiem ieguldītājiem būtu jāsaglabā kontrole pār Banku, ja tie iepludina vairāk par 10 % no Bankai nepieciešamā kapitāla. Tomēr HFSF saglabā pilnas balsstiesības attiecībā uz svarīgākajiem korporatīvajiem lēmumiem.
(91)
Izmantojot Bankas akciju kapitāla palielināšanu (B4 pasākums), pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija (B1 un B2 pasākums) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā un daļēji tika īstenota apņemšanās piešķirt papildu kapitāla atbalstu (B3 pasākums).
(92)
Jauno akciju cena tika noteikta 50 % apmērā no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienās pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Pēc reversās akciju sadalīšanas (57), par ko akcionāru ārkārtas pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 16. aprīlī (58), jauno akciju cena tika noteikta EUR 0,44 apmērā par akciju.
(93)
Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru - tā rīcībā bija 83,66 % akciju (59). HFSF emitēja 1 233 503 482 garantijas un privātajiem ieguldītājiem bez atlīdzības piešķīra vienu garantiju par ikvienu parakstīto akciju (60). Ikviena garantija dod tiesības iegādāties 7,40 HFSF akcijas noteiktos intervālos un par norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2013. gada 10. decembris, un pēc tam garantijas var izmantot divreiz gadā līdz 2017. gada 10. decembrim. Īstenošanas cena atbilst parakstīšanās cenai EUR 0,44 apmērā, ko paaugstina gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (61).
(94)
HFSF likums ar 2014. gada grozījumiem paredz, ka tiesību emisijas gadījumā koriģēt var vienīgi garantiju norunas cenas. Turklāt jebkāda šāda korekcija notiks ex post un vienīgi līdz to ieņēmumu summai, kas gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām.
2.3.4. Valsts atbalsta pasākumi trim kooperatīvajām bankām
(95)
Kā jau minēts 2.2.2. iedaļā, Grieķijas Banka aprēķināja, ka Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas finansējuma starpība attiecīgi ir EUR 249 miljoni, EUR 96 miljoni un EUR 82 miljoni. Tādējādi finansējuma starpību kopsumma bija EUR 427 miljoni. Šīs starpības sedza HFSF, piešķirot Bankai attiecīgu daudzumu EFSF obligāciju.
2.4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
(96)
Grieķija 2014. gada 12. jūnijā iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, kas ir kombinēta struktūra, kura izveidota, iegādājoties Emporiki Bank un triju kooperatīvo banku noguldījumus, plāno atjaunot ilglaicīgu dzīvotspēju.
2.4.1. Iekšzemes operācijas
(97)
Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka savas pamatdarbības izvērsīs lielākoties Grieķijā. Lai gan tās starptautiskās operācijas veidoja vairāk nekā 20 % no kopējiem aktīviem 2009. gada decembrī un 15 % no kopējiem aktīviem 2013. gada jūnijā (62), minētajam īpatsvaram būtu jāsamazinās līdz aptuveni […] līdz 2018. gada beigām (63).
(98)
Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot tās banku operāciju rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu peļņas maržu, kā arī pasākumi tās kapitāla stāvokļa un bilances struktūras uzlabošanai.
(99)
Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu labu laiku pirms Emporiki Bank un triju kooperatīvo banku iegādes. No 2010. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. septembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Tā samazināja filiāļu skaitu no 458 filiālēm 2010. gadā līdz 426 filiālēm 2012. gadā (64), kā arī samazināja darbinieku skaitu Grieķijā banku un nebanku pakalpojumu jomā par vairākiem simtiem darbinieku tajā pašā laikposmā (65).
(100)
No 2012. gada decembra līdz 2017. gada decembrim Banka plāno turpināt filiāļu skaita samazināšanu Grieķijā no 739 filiālēm līdz […] filiālēm. Darbinieku skaits banku un nebanku pakalpojumu jomā Grieķijā samazināsies no 11 435 darbiniekiem līdz […] darbiniekiem (66).
(101)
Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbību Grieķijā par […] % - no EUR 1 345 miljoniem 2012. gadā līdz orientējoši EUR […] miljoniem 2017. gadā (67). Tādējādi ar banku darbību Grieķijā saistīto izmaksu un ienākumu paredzamā attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās samazināsies zem […] %.
(102)
Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs maksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Tiek prognozēts, ka Grieķijā samazināsies par noguldījumiem maksātie procenti (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmes). Minētais samazinājums galvenokārt tiktu panākts, maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Tāpat Bankas atkarība no valsts garantētas ārkārtas likviditātes palīdzības (ĀLP) un plašāka Eurosistēmas finansējuma samazināsies no 32 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz tikai […] % 2017. gadā (68).
(103)
Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās aizdevumu un noguldījumu neto attiecība Grieķijā samazināsies līdz […] % 2018. gadā (salīdzinot ar 131 % 2012. gadā (69)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties.
(104)
Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošo kredītu (INK) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā gan uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājuma segums, mazāki limiti), gan INK pārvaldību. INK īpatsvars sasniegs […] % 2014. gadā un tad sāks samazināties. Sagaidāms, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs […] % (70). Riska (vērtības samazināšanās) izmaksas samazināsies no EUR 2 799 miljoniem 2012. gadā saskaņā ar provizoriskiem datiem (proti, ietverot Emporiki Bank) līdz EUR […] miljoniem 2018. gadā (71), jo notiks Grieķijas ekonomikas atveseļošanās.
(105)
Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu peļņas maržas palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai nodrošināt rentabilitāti Grieķijā no 2015. gada. […]. Tās kapitāla atdeve Grieķijā sasniegs […] % 2018. gadā (72).
2.4.2. Starptautiskās banku darbības
(106)
Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Banka 2013. gada augustā pārdeva tās meitasuzņēmumu Ukrainā. Filiāļu skaits Dienvidaustrumeiropā tika samazināts no 622 filiālēm 2009. gadā līdz 488 filiālēm 2012. gadā (73).
(107)
Banka turpinās samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Banka plāno ierobežot tās starptautisko aktīvu apmēru līdz EUR […] miljardiem. Lai sasniegtu minēto mērķi, Banka apsvērs jebkādas sava portfeļa atsavināšanas vai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas kombinācijas. Bankas starptautisko aktīvu plānotais apmērs atspoguļo samazinājumu par […] % no tās ārvalstu aktīvu apmēra 2012. gada 31. decembrī […].
(108)
Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta nepieciešamība samazināt ārvalstu meitasuzņēmumu atkarību no Grieķijas mātesuzņēmuma saistībā ar likviditātes stāvokli. Grupas iekšējā finansējuma nodrošināšana ārvalstu meitasuzņēmumiem laikā no 2013. līdz 2017. gadam samazināsies no EUR 4 172 miljoniem līdz EUR […] miljoniem (74).
(109)
Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka starptautiskajā tīklā plāno īstenot būtisku izmaksu samazināšanas programmu, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Piemēram, […] laikā no 2012. līdz 2018. gadam tiks slēgtas […] no […] filiālēm, savukārt personālsastāvs tiks samazināts par […] darbiniekiem (-[…]) (75).
(110)
Rezultātā kapitāla atdeve sasniegs […] (76).
2.4.3. Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru iemaksas
(111)
Banka ir sekmīgi piesaistījusi ievērojamu kapitālu tirgū un tādējādi ir samazinājusi valsts atbalsta summu, kas tai bija nepieciešama.
(112)
Pirmām kārtām Banka 2009. gadā palielināja privāto kapitālu, emitējot tiesības EUR 986 miljonu vērtībā (77). Kā minēts 89. apsvērumā, Bankai arī izdevās palielināt privāto ieguldītāju kapitālu, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Iepriekšējo akcionāru ietekmi būtiski samazināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija, jo pēc tās HFSF ieguva 83,66 % Bankas akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 4,9 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā.
(113)
Banka 2014. gada martā no tirgus piesaistīja kapitālu EUR 1,2 miljardu apmērā, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Šīs jaunās akcijas tika emitētas par augstāku vienas akcijas cenu, nekā HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.
(114)
Banka 2012. gada 20. aprīlī piedāvāja atpirkt pirmā līmeņa kapitāla vērtspapīrus, augstāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus un zemāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus par iegādes cenām 40 %, 60 % un 60 % apmērā no to attiecīgajām nominālvērtībām, maksājot skaidru naudu. Šī atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu ieguldītājus piedalīties atpirkšanā. Banka 2012. gada 7. maijā paziņoja atpirkšanas rezultātus (78). Kopējā dalība sasniedz 66 %, un kopējā kapitāla peļņa bija EUR 333 miljoni. Banka 2013. gada 19. aprīlī paziņoja par vēl vienu pasīvu pārvaldības pasākumu par nenomaksāto nominālo summu EUR 316 miljonu apmērā. Banka piedāvāja atpirkt pirmā līmeņa kapitāla vērtspapīrus, augstāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus un zemāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus par iegādes cenām 35 %, 55 % un 55 % apmērā no to attiecīgajām nominālvērtībām, maksājot skaidru naudu. Atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu ieguldītājus piedalīties atpirkšanā. Piekrišanas rādītājs bija 58 %, un kapitāla peļņa bija EUR 103 miljoni.
(115)
Abu atpirkšanas pasākumu rezultātā subordinēto un hibrīda parādu nenomaksātā summa samazinājās no EUR 985 miljoniem līdz EUR 134 miljoniem.
2.5. GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS
(116)
Grieķija 2014. gada 12. jūnijā pauda apņemšanos, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos minētajā datumā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Šīs papildu saistības, kas ir uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.
(117)
Vispirms Grieķija apņēmās nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāizpilda līdz 2017. gada 31. decembrim (79).
(118)
Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā saņemto noguldījumu izmaksas un līdz 2017. gada 31. decembrim nodrošinās atbilstību maksimālajai attiecībai starp neto aizdevumiem un noguldījumiem (80).
(119)
Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka tiem nesniegs papildu kapitāla atbalstu, ja vien netiks ievēroti iepriekš noteiktie nosacījumi. Grieķija arī apņēmās, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam būtiski samazinās aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajos aktīvos (81).
(120)
Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no daudziem vērtspapīriem un samazinās privātā kapitāla portfeļa lielumu. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (82).
(121)
Grieķija pauda vairākas apņemšanās attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu un nodrošināt, lai Banka ievērotu Grieķijas tiesību aktus par korporatīvo pārvaldību un izveidotu efektīvu un atbilstošu organizatorisko struktūru (83).
(122)
Grieķija arī apņēmās, ka Banka īstenos kvalitatīvu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiktu pieņemti ar mērķi maksimāli palielināt Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (84).
(123)
Vairākas apņemšanās attiecas uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis ir nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī valsts iestādēm, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (85).
(124)
Visbeidzot, Grieķija apņēmās nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (86).
(125)
Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks.
(126)
Atsevišķi Grieķija ir norādījusi, ka lūgs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts iestāde, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (87).
3. PAMATOJUMS OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI PAR PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
(127)
Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (88) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājis par labu Bankai (B1 pasākums), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu.
(128)
Attiecībā uz šā pasākuma piemērotību, ņemot vērā faktu, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšēja rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ilgstošo glābšanas periodu, Komisija pauda šaubas, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (89). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (90), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts kontrolē, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai jebkurā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte.
(129)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu iespēju, ka nākotnē atbalsts Bankai būs nepieciešams vēlreiz. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai tas bija pietiekams un atbilda atalgojuma un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Alpha Bank lēmums par procedūras sākšanu, vēl nebija zināmi noteikumi par pirmās pārejas rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt.
(130)
Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences izkropļojumus var izraisīt tādu noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt visas četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku un Piraeus Bank), un tādu atbilstošu piesardzības pasākumu neesība, kuri novērstu iespēju dalīties ar sensitīvu komercinformāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
4.1. BANKAS PIEZĪMES
(131)
Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma Bankas piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu.
(132)
Attiecībā uz pasākuma piemērotību Banka norādīja, ka tā ir sistēmiski nozīmīga banka gan Grieķijā, gan banku tirgos, kuros tā darbojas. Tā arī norādīja, ka tās uzņēmējdarbības modelis ir dzīvotspējīgs un tas ir apliecinājies tās ilgstošās pastāvēšanas gaitā, jo uzrādītie rezultāti ir bijuši izcili.
(133)
Banka arī konstatēja, ka abas rekapitalizācijas bija smagi cietušās ekonomikas vides blakusprodukti un ka papildu atbalsta pasākumi bija nepieciešami finanšu krīzes padziļināšanās dēļ. Tā norādīja, ka ir saņēmusi līdz šim mazāko proporcionālo daļu valsts atbalsta salīdzinājumā ar pārējām lielajām Grieķijas bankām. Banka norādīja, ka saistībā ar to, lai nekavējoties tiktu īstenoti visi iespējamie pasākumi nolūkā izvairīties no tā, ka Bankai turpmāk būtu nepieciešams atbalsts, pārstrukturēšanas plānā būtu detalizēti jāapraksta jau īstenotie, pašlaik īstenojamie un plānotie sloga dalīšanas pasākumi. Banka arī konstatēja, ka šie pasākumi nodrošina, ka nav tādu akcionāru, uz kuriem minētie pasākumi nebūtu bijuši attiecināmi. Akcionāri, kā arī pastāvošā spēcīgā uzņēmējdarbības bāze un stabilais kapitāla novērtēšanas process palīdzētu nodrošināt, ka Banka ir pietiekami kapitalizēta, lai atjaunotu dzīvotspēju un galu galā atteiktos no valsts atbalsta.
(134)
Turklāt Banka atzinīgi vērtēja skaidrības ieviešanu attiecībā uz pastāvīgās rekapitalizācijas noteikumiem, kuriem, pēc Bankas atzinuma, būtu pilnībā jāatspoguļo iemesli, kādēļ Bankai ir vajadzīgs valsts atbalsts. Banka norādīja arī to, ka rekapitalizācija risina problēmu saistībā ar kapitāla zudumu, ko izraisīja tās dalība PSI programmā, kas bija ārkārtas un neparedzams notikums. Tā atbalstīja viedokli, ka saskaņā ar Grieķijas un Eiropas standartiem Banka neuzņēmās pārmērīgus riskus, iegādājoties valsts parādu. Banka norādīja, ka gadījumā, ja nebūtu īstenota PSI programma, tai nebūtu bijusi nepieciešamība pēc rekapitalizācijas 2012. gadā un tā būtu stabili spējusi atmaksāt priekšrocību akcijas atbilstīgi līguma nosacījumiem. Turklāt tā norādīja, ka pat pēc būtisku kapitāla zaudējumu iegrāmatošanas saistībā ar Bankas dalību PSI programmā, tās neto aktīvu vērtība joprojām bija pozitīva.
(135)
Banka piebilda, ka tā darbojas uz ļoti spēcīga pamata un ir bijusi ļoti proaktīva, īstenojot pasākumus, lai sekmīgi pārvarētu ārkārtējas spriedzes periodu. Banka norādīja, ka kopš krīzes sākuma tā nav iesaistījusies agresīvā komercpolitikā un nav uzņēmusies neatbilstošus riskus, jo ir koncentrējusi uzmanību uz kredītriska pārvaldību, risinājusi nepilnības saistībā ar savu finansējuma profilu, pienācīgi samazinot aizņemto līdzekļu daļu, un ka tā aktīvi pārvalda savu izmaksu bāzi, racionalizējot darbības platformu un optimizējot iepirkumu izdevumus.
(136)
Turklāt tā uzsvēra to, ka akcionāri uzņēmās ievērojamu sloga daļu. Banka arī norādīja, ka valsts sektora rīcībā ir pieejami ievērojami aizsardzības pasākumi, lai nepieļautu, ka rekapitalizētas bankas uzņemas pārmērīgus riskus, un lai cieši uzraudzītu pārstrukturēšanas plānu pienācīgu īstenošanu, piemēram, Finanšu ministrijas un HFSF pārstāvju iecelšana Bankas Direktoru padomē un attiecīgajās komitejās. Tā arī uzsvēra, ka HFSF uzraudzītu pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un ka būtisku problēmu gadījumā HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta.
(137)
Šo iemeslu dēļ Banka pauda viedokli, ka pastāvīgās rekapitalizācijas struktūrai un noteikumiem būtu spēcīgi jāveicina esošo un jauno akcionāru dalība gaidāmajā kapitāla palielināšanā.
(138)
Attiecībā uz pasākuma nepieciešamību Banka norādīja, ka atbalsta pasākums bija paredzēts, lai novērstu PSI izraisīto kapitāla deficītu un lai Banka tādējādi varētu nodrošināt atbilstību Grieķijas Bankas noteiktajiem kapitāla pietiekamības obligātajiem rādītājiem, lai tā arī turpmāk varētu piedalīties ECB refinansēšanas operācijās un spētu atbalstīt savus klientus un Grieķijas ekonomiku sarežģītos apstākļos.
(139)
Runājot par pasākuma samērīgumu, Banka paziņoja par savu nodomu neizmantot pasākuma atbalstu, lai kropļotu konkurenci. Tā arī uzsvēra, ka kopš valsts atbalsta saņemšanas tā nav iesaistījusies nekādos agresīvas komercpolitikas virzienos. Turklāt Banka uzsvēra, ka, tā kā visas lielās Grieķijas bankas bija atbalsta saņēmējas un tā kā mazinās Grieķijas tirgū esošo ārvalstu dalībnieku vēlme uzņemties Grieķijas risku, ir līdz minimumam samazināta kāda atbalsta saņēmēja spēja izkropļot konkurenci par sliktu kādam, kas atbalstu neguva.
4.2. CITAS GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES
(140)
Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma kādas Grieķijas bankas piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu. Šī Grieķijas banka norādīja, ka principā HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizēšana bija atzinīgi vērtējams solis veselīgākas un dzīvotspējīgākas banku sistēmas virzienā, un neizteica nekādus iebildumus pret Bankas rekapitalizāciju.
(141)
Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka HFSF īsteno Grieķijas banku rekapitalizēšanu, šī Grieķijas banka paskaidroja, ka, lai maksimāli samazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā sagaida, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būtu pieejama visām Grieķijā līdzīgos apstākļos strādājošajām bankām.
5. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU
(142)
Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza Grieķijas Bankas un HFSF sagatavotās piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu.
5.1. GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES
(143)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas process tiktu pabeigts ar četru attiecīgo banku akciju kapitāla palielināšanu.
(144)
Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku sektora ilgtermiņa pārstrukturēšanas procesa. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, savukārt bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlusi pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs.
(145)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā.
(146)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja tiks būtiski pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība.
5.2. HFSF PIEZĪMES
(147)
Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par valsts struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veikusi pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiska persona ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tas neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16. panta C punkta 2. punktu, kas paredz, ka kredītiestādes, kurām HFSF sniedz kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tas arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru.
(148)
Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF atzīmēja, ka tas ievērotu Bankas autonomiju un neiejauktos tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiktu pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.
(149)
HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsardzības pasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tas minēja tādus elementus kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu piedalīšanās komiteju darbā, ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības tiktu ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildīs pārstrukturēšanas plāna nosacījumus.
(150)
HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji nedalītos ar sensitīvu komercinformāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajiem pārstāvjiem neizplatīt banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tas neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tā Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem.
6. VALSTS ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TRIJU KOOPERATĪVO BANKU IZRAUDZĪTO PASĪVU IEGĀDI
(151)
Komisijai ir pirmām kārtām jānovērtē, vai ar triju kooperatīvo banku noregulējumu saistītais valsts atbalsts (t. i., finansējuma starpību finansēšana, kas ļāva nodot noguldījumus, tostarp starpbanku pasīvus, un prasījumus un pasīvus pret Grieķijas noguldījumu un investīciju garantiju fondu (turpmāk - “HDIGF”)) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar minēto noteikumu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(152)
Komisija vispirms novērtēs, vai turpmāk nosauktie atbalsta saņēmēji varēja izmantot priekšrocību: i) kooperatīvās bankas un iespējami nodotās “darbības” Bankai un ii) Banka.
i) Atbalsta esība kooperatīvajām bankām un iespējami nodotajām “darbībām” Bankai
(153)
Attiecībā uz kooperatīvajām bankām Komisija norāda, ka ir uzsākta Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas likvidācija un ir atceltas minēto banku licences. Tādēļ tās vairs neīstenos saimnieciskas darbības banku pakalpojumu tirgū.
(154)
Valsts atbalsts, t. i., finansējuma starpību finansēšana, būtu valsts atbalsts nodotajiem prasījumiem un pasīviem Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē vienīgi tad, ja tie kopā veidotu uzņēmumu. Uzņēmuma jēdziens ietver jebkuru saimnieciskā darbībā iesaistītu vienību neatkarīgi no juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta. Jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū, ir saimnieciska darbība. Tādēļ, lai konstatētu, vai uzņēmums ir saņēmis atbalstu, būtu jānovērtē, vai prasījumu un pasīvu nodošana ietver saimnieciskās darbības nodošanu.
(155)
Kā minēts 2.2.2. iedaļā, pēc kooperatīvo banku noregulējuma Bankai tika nodoti vienīgi noguldījumi, starpbanku pasīvi un prasījumi, kā arī pasīvi pret HDIGF. Trīs kooperatīvās bankas kopā nodarbināja 227 darbiniekus un tām bija 18 filiāles. Jānorāda, ka nenotika filiāļu vai darba līgumu, vai aizdevumu automātiska nodošana starp trim kooperatīvajām bankām un Banku. Tādēļ tas, ka aizdevumi netiek nodoti Bankai, bet paliek trim likvidācijā esošajām kooperatīvajām bankām, ka netiek nodota neviena filiāle un ka netiek īstenota darba līgumu automātiska nodošana (91), ļauj secināt, ka nenotiek saimnieciskās darbības nodošana. Nodotos pasīvus (t. i., noguldījumus) nevar uzskatīt par valsts atbalsta saņēmējiem, jo tie nav “uzņēmums”.
(156)
Rezumējot var sacīt, ka ir uzsākta triju esošo juridisko personu likvidācija un tās vairs neveic nekādas banku darbības. Aktīvu un pasīvu nodošana nav saimnieciska darbība.
(157)
Tādēļ tiek konstatēts, ka HFSF īstenotā EFSF obligāciju piešķiršana Bankai, lai segtu no trim kooperatīvajām bankām iegādāto aktīvu un pasīvu finansējuma starpību, neļauj turpināt kooperatīvo banku saimnieciskās darbības. Tādēļ HFSF atbalsts nav ne atbalsts likvidētajām vienībām, ne atbalsts nodotajiem aktīviem un pasīviem.
ii) Atbalsta esība Bankai
(158)
Attiecībā uz to, vai triju kooperatīvo banku aktīvu un pasīvu pārdošana ir saistīta ar valsts atbalstu Bankai, Komisijai ir jānovērtē, vai ir konstatējama atbilstība konkrētām prasībām un it sevišķi vai i) pārdošanas process ir atvērts, beznosacījumu un nediskriminējošs; ii) pārdošana notiek saskaņā ar tirgus likumiem; iii) valsts maksimāli palielina iesaistīto aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu (92).
(159)
Kā minēts 52. apsvērumā, Grieķijas Banka sazinājās vienīgi ar četrām sistēmiskām Grieķijas bankām, lai izsolītu triju kooperatīvo banku izraudzītos aktīvus un pasīvus, jo tā uzskatīja, ka noguldījumi būtu jānodod pilnībā rekapitalizētām iestādēm. Vienīgi Banka un Eurobank iesniedza saistošus piedāvājumus. Alpha Bank tika izraudzīta kā labākais pretendents piedāvājumu konkursā, ko organizēja noregulējuma iestāde, kura ņēma vērā piedāvāto cenu un spēju netraucēti un ātri pārņemt un integrēt iegādātos noguldījumus.
(160)
Pārdošanas pakete ietvēra vienīgi noguldījumus un neietvēra nekādu infrastruktūru. Tādējādi pircējs varēja būt vienīgi banka, kurai Grieķijā ir infrastruktūra un filiāļu tīkls, lai varētu apkalpot noguldītājus.
(161)
Tā kā Komisijai nav nekāda iemesla uzskatīt, ka pārdošana nenotika saskaņā ar tirgus likumiem, tā konstatē, ka var izslēgt atbalsta esību Bankai saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojuma 80. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (93).
iii) Secinājums par valsts atbalsta esību
(162)
Triju kooperatīvo banku pārdošanā iesaistītais valsts atbalsts nedod priekšroku kādai saimnieciskai darbībai vai uzņēmumam. Tādēļ pasākums nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
7. BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
7.1. ATBALSTA ESĪBA UN APJOMS
(163)
Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
7.1.1. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (L1 un A pasākums)
7.1.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)
(164)
Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās darbības termiņa pagarināšanu (94) jau konstatēja, ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais likviditātes atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, būtu uzskatāms par atbalstu.
7.1.1.2. Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (A pasākums)
(165)
Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau konstatēja, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, būtu uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma finansējumu EUR 940 miljonu apmērā kā priekšrocību akcijas, un tas tobrīd veidoja 2 % no Bankas RSA.
7.1.2. Atbalsta esība valsts garantētajā ĀLP (L2 pasākums)
(166)
Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, no finanšu iestādes iekasējamo procentu likmi un valsts pretgarantijas neesību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, tā ir uzskatāma par atbalstu.
(167)
Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. ĀLP ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams starpbanku finansējuma tirgus un parastās Eurosistēmas refinansēšanas operācijas. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā ĀLP attiecas vienīgi uz banku sektoru, šis pasākums ir selektīvs. Un, tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(168)
Valsts garantētā ĀLP (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 23,6 miljardi.
7.1.3. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2, B3 un B4 pasākums)
7.1.3.1. Pirmā pārejas rekapitalizācija (B1 pasākums)
(169)
Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā Komisija jau secināja, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1,9 miljardi.
7.1.3.2. Otrā pārejas rekapitalizācija (B2 pasākums)
(170)
B2 pasākums tika īstenots no HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 47. apsvērumā, ietver valsts līdzekļus.
(171)
Attiecībā uz priekšrocības esību jānorāda, ka B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs.
(172)
B2 pasākuma rezultātā Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, lai varētu arī turpmāk izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, B2 pasākums, visticamāk, ietekmēs arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(173)
Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1 042 miljoni.
7.1.3.3. Saistību dokuments (B3 pasākums)
(174)
Ar B3 pasākumu HFSF apņēmās nodrošināt papildu kapitālu, kas nepieciešams Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai, par summu, ko pieprasīja Grieķijas Banka saistībā ar 2012. gada spriedzes testu. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tādēļ Komisija secina, ka šī vēstule uzliek saistības valsts līdzekļiem. Apstākļus, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, precīzi definē un ierobežo likums. Līdz ar to šo valsts līdzekļu izmantojums ir attiecināms uz valsti. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu EUR 1 629 miljonu apmērā.
(175)
Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī atviegloja privātā kapitāla piesaisti tirgū, jo ieguldītāji bija pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu kapitāla tirgū, HFSF to nodrošinās. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības iepludināt kapitālu, nezinot rekapitalizācijas noteikumus, un tolaik Bankai nebija pieejams kapitāla tirgus. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā.
(176)
Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B3 pasākums, visticamāk, ietekmēs arī tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīs konkurences izkropļojumus.
(177)
Tādējādi B3 pasākums ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu 2012. gada 27. decembrī.
7.1.3.4. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums)
(178)
HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums) ir pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākuma) pārvēršana un Saistību dokumenta (B3 pasākuma) daļēja īstenošana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 4 021 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tas, ka faktiski nebija jāiepludina visa saskaņā ar B3 pasākumu atrunātā kapitāla summa, ir saistīts ar faktu, ka kapitāls EUR 550 miljonu apmērā tika iegūts no privātajiem ieguldītājiem. Tā kā B4 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākuma gadījumā. Salīdzinājumā ar B3 pasākumu, kas bija tikai saistības, nevis faktiska rekapitalizācija, B4 pasākums palielināja Bankas kapitāla pietiekamību un tādēļ bija izdevīgāks.
(179)
Komisija atzīmē, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Tādēļ Bankai piešķirtā priekšrocība ir selektīva. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt tās darbības ārvalstīs, likvidējot vai pārdodot šīs darbības. Tādējādi šis pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pasākums ir valsts atbalsts.
7.1.3.5. Secinājums par B1, B2, B3 un B4 pasākumu
(180)
B1, B2, B3 un B4 pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir EUR 4 571 miljons. Kā norādīts 7.1.3.4. iedaļā, tikai daļa no 2012. gada decembrī (B3 pasākums) atrunātās summas tika pārvērsta faktiskā kapitāla iepludināšanā (B4 pasākums). Tādējādi faktiski izmaksātā valsts atbalsta summa bija tikai EUR 4 021 miljons.
(181)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2, B3 un B4 pasākums tika piešķirts viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RSA, pieaugot pēc Emporiki bankas iegādes. Tādējādi radās jautājums, kurš RSA līmenis būtu jāizmanto, proti, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, atsaucoties uz RSA, kas bija šā laikposma sākumā vai beigās. B1, B2, B3 un B4 pasākuma mērķis bija nodrošināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuras nodrošināja šie valsts atbalsta pasākumi, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Tam, ka Banka iegādājās Emporiki banku krietni vēlāk pēc 2012. gada marta, nevajadzētu novest pie attiecības “atbalsts pret RSA” samazinājuma. Patiešām, atbalsts nav mazāk kropļojošs tādēļ, ka Banka veica iegādi, kas paaugstināja tās RSA. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu kapitāla vajadzības - uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija atbalsta pasākums, kas saistīts ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā.
(182)
Pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas un Saistību dokumenta kopsumma bija EUR 4 571 miljons. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 10,3 % no Bankas RSA (95).
(183)
Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privāto kapitālu, HFSF Bankā faktiski iepludinātā summa bija tikai EUR 4 021 miljons, kas ir 9,1 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.
7.1.4. Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu
(184)
A, B1, B2, B3 un B4 pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Atbalsta apjoms
Rekapitalizācijas atbalsts / RSA
A
Priekšrocību akcijas
Kapitāla atbalsts
EUR 940 miljoni
2 %
B1 B2 B3 B4
Pirmā pārejas rekapitalizācija
Otrā pārejas rekapitalizācija
Saistību dokuments
HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā
Kapitāla atbalsts
EUR 4 571 miljons
(HFSF izmaksātā summa: EUR 4 021 miljons)
10,3 %
(HFSF izmaksātā summa: 9,1 %)
Kopējais Bankai piešķirtais kapitāls
EUR 5 511 miljons
(HFSF izmaksātā summa: EUR 4 961 miljons)
12,3 %
(HFSF izmaksātā summa: 11,1 %)
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Atbalsta nominālā summa
L1
Likviditātes atbalsts
Garantija
Obligāciju aizdevums
Garantijas: EUR 14 miljardi 2011. gada 30. novembrī
Obligāciju aizdevums: EUR 1,6 miljardi 2011. gada 30. septembrī
L2
Valsts garantētā ĀLP
Finansējums un garantija
EUR 23,6 miljardi 2012. gada 31. decembrī
Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts
EUR 39,2 miljardi
7.2. SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS
(185)
Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.
(186)
Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības par to, ka valsts atbalsts ir jāapstiprina atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu (96) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu.
(187)
Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas savos lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās darbības termiņa pagarināšanu, kā arī par to valsts atbalsta pasākumu apstiprināšanu, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām (97), ir atzinusi, ka Grieķijas ekonomikā pastāv nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts.
(188)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.
(189)
Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam ir jāatbilst vispārējiem saderības kritērijiem:
a)
piemērotība - atbalstam ir jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi - novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā; tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus;
b)
nepieciešamība - atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai;
c)
samērīgums - pasākuma pozitīvā ietekme pareizi jālīdzsvaro ar konkurences izkropļojumiem, lai šādi izkropļojumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu.
(190)
Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.
(191)
Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši - nepieciešamība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.
(192)
Minēto sistēmu papildināja 2013. gada Banku darbības paziņojums, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots pēc 2013. gada 31. jūlija.
7.2.1. Bankai sniegtā likviditātes atbalsta (L1 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats
(193)
Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts ar vairākiem secīgiem lēmumiem, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (98). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē.
7.2.2. Priekšrocību akciju (A pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats
(194)
Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas 2008. gadā tika apstiprināts Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros atbilstīgi 2008. gada Banku darbības paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.2.3. Valsts garantētās ĀLP (L2 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats
(195)
Valsts garantētās ĀLP (L2 pasākuma) saderīgums vispirms ir jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Jebkura valsts garantētā ĀLP, kas piešķirta pēc 2013. gada 1. augusta, ir jāvērtē saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu.
7.2.4. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats
(196)
HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms ir jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 31. jūlija, tie neietilpst 2013. gada Banku darbības paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.3. L2 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM UN 2013. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM
(197)
Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderīguma kritērijiem - piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijam.
(198)
Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā minēts 26. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot parastās refinansēšanas operācijas, Bankai bija nepieciešama valsts garantētā ĀLP, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, kas novērsa nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde.
(199)
Tā kā valsts garantētā ĀLP Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt attīstīt savas darbības. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par […] bāzes punktiem augstāka nekā parastajās refinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa […] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB refinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējā atlīdzība, ko iekasē valsts, ir uzskatāma par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu.
(200)
Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka veiks vairākus pārstrukturēšanas pasākumus ar mērķi samazināt tās atkarību no centrālo banku finansējuma un ka Banka ievēros rīcības ierobežojumus, kā analizēts 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka atkarība no likviditātes atbalsta tiks izbeigta pēc iespējas ātrāk un ka šāds atbalsts ir samērīgs.
(201)
Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nebija paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam.
7.4. B1, B2, B3 UN B4 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM
(202)
Kā paskaidrots 189. apsvērumā un saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (99) - piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijam.
(203)
Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā ir sīkāk izklāstīti norādījumi par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.
7.4.1. Pasākumu piemērotība
(204)
Runājot par HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) piemērotību, Komisija uzskata, ka tās ir piemērotas, jo ļāva Bankai nodrošināt atbilstību kapitāla prasībām. Bez HFSF rekapitalizācijām Banka nebūtu spējusi turpināt savas darbības un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas operācijām.
(205)
Saistībā ar to Komisija Alpha lēmumā par procedūras sākšanu atzīmēja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi ekonomikas traucējumus. Turklāt B1, B2, B3 un B4 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, ko nebija izraisījusi Bankas nepareiza vadība vai pārmērīga riskēšana. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.
(206)
Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties tika veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu iespēju, ka Bankai nākotnē būs nepieciešams turpmāks atbalsts. Kā norādīts šā lēmuma 121. un 122. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā minēts 99. un 106. apsvērumā, Banka ir arī ievērojami pārstrukturējusi savas darbības, un ir jau īstenoti daudzi izmaksu samazinājumi. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas.
(207)
Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē, vai gadījumam, ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Komisija atzīmē, ka saistības, kas minētas šā lēmuma 121. un 122. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darbību aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojās HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība.
(208)
Tādējādi B1, B2, B3 un B4 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbību neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums ir piemērots.
7.4.2. Nepieciešamība - atbalsta ierobežošana līdz minimumam
(209)
Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt tādam, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jābūt minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai.
(210)
Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.-2014. gadā varētu nodrošināt pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanu virs noteikta līmeņa, kā atspoguļots 3. tabulā. Tādēļ tā nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 206. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē.
(211)
Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pārejas rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF ir saņēmis atlīdzību laikposmā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (100). Kā uzsvērts Alpha lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7-9 % intervālu, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms aprobežojās ar vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pārejas rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B4 pasākumam). Lai arī pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija nesamazināja esošo akcionāru pārstāvību, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas pārvēršana, būtiski samazināja šo akcionāru pārstāvību, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 4,9 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pārejas rekapitalizācijas datuma. Alpha lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas.
(212)
Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas iekšzemes tautsaimniecībā, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas noteiktas Rekapitalizācijas paziņojumā (101).
(213)
Runājot par B3 pasākumu, tas paredzēja kapitāla nodrošināšanas saistības. Minētās saistības, kuru uzņemšanās notika 2012. gada decembrī, tika īstenotas ar kapitāla faktisku iepludināšanu 2013. gada maijā un jūnijā, tikai piecus mēnešus vēlāk. Šā iemesla dēļ un 212. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šīm saistībām netika izmaksāta nekāda atlīdzība.
(214)
Attiecībā uz B4 pasākumu - saskaņā ar 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Lai arī minētā rekapitalizācija nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (102). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitāla vērtība bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienās pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka esošo akcionāru pārstāvības samazināšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 4,9 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai nebūtisku ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kas raksturota 212. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, Komisija uzskata valsts parakstīto akciju emisijas cenu par pietiekami zemu.
(215)
HFSF arī emitēja garantijas un piešķīra vienu garantiju katrai jaunajai akcijai, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF šīs garantijas piešķīra bez atlīdzības. Kā paskaidrots 93. apsvērumā, ikviena garantija ietver tiesības iegādāties 7,40 HFSF akcijas noteiktos intervālos un par norunas cenām. Īstenošanas cena atbilst HFSF parakstīšanās cenai, ko paaugstina par gada un kumulatīvo peļņas maržu (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņēma par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka par 7-9 % intervālu, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā šīs garantijas bija galvenais faktors, lai nodrošinātu sekmīgu tiesību emisiju un privātu izvietošanu, ko Banka uzsāka pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas, Komisija uzskata, ka tās ļāva Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 550 miljoniem. Bankas zemā kapitāla rādītāja dēļ pirms rekapitalizācijas un tolaik pastāvošās lielās nenoteiktības dēļ, tobrīd pieejamās simulācijas parādīja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji negūtu pietiekamu peļņu un nepiedalītos. Kā paskaidrots 205. un 212. apsvērumā, tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu izmantotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt privātus ieguldītājus, lai dažām bankām saglabātu privātu vadību un izvairītos no situācijas, kurā visu banku sektoru kontrolētu HFSF, Komisija var pieņemt šādu atkāpi no standarta atlīdzības prasībām, kas noteiktas Rekapitalizācijas paziņojumā. Šāda akcepta pamatā ir arī tas, ka HFSF likums ar 2014. gada marta grozījumiem neparedz nekādas garantiju korekcijas ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā un ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt vienīgi garantijas norunas cenu, turklāt korekciju drīkst īstenot vienīgi ex post un vienīgi līdz to ieņēmumu summai, kas gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas paustā apņemšanās, ka tā saņems Komisijas apstiprinājumu pirms jebkādas HFSF izdoto garantiju atpirkšanas, ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda turpmāka atpirkšana nesamazina HFSF atlīdzību un palielina garantiju turētāju atlīdzību.
(216)
Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību sistēma un balsstiesību automātiska atjaunošana pārstrukturēšanas plāna neīstenošanas gadījumā nodrošina aizsardzības pasākumus pret to, ka privātie vadītāji nākotnē varētu uzņemties pārmērīgus riskus. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembra atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo valsts parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tādējādi Komisija secina, ka B4 pasākums bija nepieciešams.
Jāsecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida.
7.4.3. Samērīgums - pasākumi plašākas negatīvas ietekmes ierobežošanai
(217)
Komisija norāda, ka Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi. Jo īpaši šī apņemšanās paredzēja, ka Bankas operācijas turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 121. un 122. apsvērumā. Grieķija ir arī apņēmusies aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem, kā minēts 123. un 124. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi tiks sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā.
(218)
Bankā tika iecelts amatā arī uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu apņemšanos pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāku negatīvo ietekmi.
(219)
Visbeidzot, 2014. gada 12. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks izvērtēts 7.6. iedaļā.
(220)
Jāsecina, ka Alpha lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2, B3 un B4 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu.
7.4.4. Secinājums par HFSF īstenoto rekapitalizāciju atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam
(221)
Tādējādi Komisija secina, ka HFSF īstenotās rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 15. punktu 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.
7.5. IEGĀŽU ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMA PRASĪBĀM
(222)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka atbalstītu banku veiktās uzņēmumu iegādes parasti nedrīkst finansēt no valsts atbalsta līdzekļiem, ja vien tas nav būtiski, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankām nevajadzētu izmantot valsts atbalstu konkurentu uzņēmumu iegādei, ja vien šāda iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas vajadzīgs, lai atjauno finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Tāpat iegādes var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam.
7.5.1. Emporiki Bank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.1.1. Emporiki Bank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(223)
Attiecībā uz darbības rentabilitāti Emporiki Bank iegāde sekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū ļauj Bankai īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā. Banka iegūst klientus un noguldītājus, vienlaikus būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas. Tā slēdz lielāko daļu kombinētās struktūras filiāļu, kā arī racionalizē galvenā biroja funkcijas.
(224)
Attiecībā uz likviditātes stāvokli iegādei ir pozitīva ietekme uz Banku. Patiešām, iegādātās iestādes aizdevumu un noguldījumu attiecība bija aptuveni 115 %, kas bija būtiski zemāka par Bankas pārmērīgi augsto aizdevumu un noguldījumu attiecību (103). Tādējādi šī iegāde būtiski uzlaboja Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību.
(225)
Statiski darījums arī pozitīvi ietekmē Bankas kapitāla rādītāju, jo Banka iegūst labi kapitalizētu banku par viena euro atlīdzību. Uz 2012. gada 31. martu kombinētās struktūras provizoriskais kapitāla pietiekamības rādītājs bija 11,8 %, savukārt Bankas kapitāla pietiekamības rādītājs bija tikai 8,8 %. Līdzīgi kombinētās struktūras provizoriskais pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 11,1 %, savukārt Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs - 7,9 %. Emporiki Bank augstais kapitāla rādītājs nodrošina aizsardzību pret turpmākiem zaudējumiem, ko varētu uzrādīt spriedzes tests, kā attēlots 3. tabulā. Bankas kapitāla rādītāja pieauguma statiskajā novērojumā tika pārvērtēta tā pozitīvā ietekme uz Bankas ilgtermiņa kapitāla situāciju. Tādējādi iegāde ir pozitīvs aspekts Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā.
7.5.1.2. Iegāžu ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu
(226)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.
(227)
Lai iegādātos Emporiki Bank, Banka samaksāja atlīdzību tikai viena euro apmērā. Tādējādi iegādes cena netika finansēta no valsts atbalsta. Minētais fakts arī netieši norāda, ka iegādes cenas samaksāšana Bankai neradīja nekādas kapitāla vajadzības. Turklāt Emporiki Bank bija pietiekami kapitalizēta (proti, vajadzīgajā līmenī saskaņā ar 3. tabulā atspoguļoto 2012. gada spriedzes testu). Tādējādi iegāde Bankai, visticamāk, neradīja nekādas turpmākas kapitāla vajadzības.
(228)
Visbeidzot, netipisko noteikumu dēļ (pilnībā kapitalizētas bankas iegāde par EUR 1, lai nodrošinātu atbilstību spriedzes testa prasībām) Emporiki Bank iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībām par atbalsta samazināšanu līdz minimumam.
7.5.1.3. Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme
(229)
Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši tam, lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū.
(230)
Saskaņā ar dzīvotspējas pārbaudi, ko 2012. gada sākumā veica ārējais konsultants, Grieķijas Banka Emporiki Bank pašu par sevi neatzina par dzīvotspējīgu banku. Tā radīja lielus zaudējumus Crédit Agricole, kas tādēļ vēlējās to pārdot. Ja pārdošana nebūtu bijusi iespējama, Crédit Agricole būtu apsvērusi iespēju, kā ļaut šai bankai bankrotēt. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(231)
Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par Emporiki Bank iegādi, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu pretendentu, kas nebija saņēmis atbalstu. Tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde, pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā.
(232)
Turklāt Bankas nepieciešamība pēc atbalsta neizriet no nepareizas pārvaldības vai pārmērīgas riskēšanas. Visbeidzot, kā secināts 227. apsvērumā, šīs iegādes (tādas bankas iegāde par EUR 1, kas bija kapitalizēta līmenī, kurš bija vajadzīgs, lai izturētu Grieķijas Bankas spriedzes testu) finansēšanai netika izmantots nekāds valsts atbalsts.
(233)
Ņemot vērā šos aspektus, var secināt, ka Emporiki Bank iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai.
7.5.1.4. Secinājums par Emporiki Bank iegādi
(234)
Komisija secina, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Emporiki Bank iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām.
7.5.2. Triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.2.1. Iegāžu ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(235)
Triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(236)
Proti, triju kooperatīvo banku noguldījumu integrēšana Bankas bilancē uzlaboja tās likviditātes profilu. Alpha Bank S.A. aizdevumu un noguldījumu neto attiecība samazinājās par aptuveni 1,5 %, kā arī samazinājās Alpha Bank S.A. atkarība no Eurosistēmas.
(237)
Turklāt iegādes deva Bankai iespēju uzlabot ieņēmumus, paplašinot savu klientu bāzi vairākās ģeogrāfiskajās teritorijās. Banka nepārņēma nekādu dārgu infrastruktūru vai dārgu filiāļu tīklu. Tāpat Banka nepārņēma nekādus aizdevumus. Tādējādi tā nepalielināja savu risku vai kapitāla vajadzības.
7.5.2.2. Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu
(238)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.
(239)
Atlīdzība, ko Banka samaksāja par visu triju kooperatīvo banku nodoto aktīvu un pasīvu iegādi, tika noteikta 2,1 % apmērā no nodoto noguldījumu vērtības un bija aptuveni EUR 9 miljoni, kas atbilst 0,01 % no Bankas kopējās bilances iegādes laikā. Tādējādi var uzskatīt, ka šī atlīdzība ir ļoti maza. Turklāt 2013. gada pavasara rekapitalizācijas laikā Banka jau bija piesaistījusi privāto kapitālu EUR 550 miljonu apmērā.
(240)
Komisija secina, ka triju kooperatīvo banku nodoto aktīvu un pasīvu (galvenokārt noguldījumu) iegādes cena bija tik zema, ka neliedza samazināt atbalstu līdz vajadzīgajam minimumam.
7.5.2.3. Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme
(241)
Kā norādīts 229. apsvērumā, saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, it sevišķi lai iegādātos konkurentu uzņēmumus, izņemot gadījumu, ja tas notiek īpašos apstākļos.
(242)
Grieķijas Banka uzskatīja, ka minētās trīs kooperatīvās bankas nav dzīvotspējīgas un ka ir jāpieņem noregulējuma pasākumi, lai saglabātu finanšu stabilitāti. Tādējādi šīs iegādes var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(243)
Turklāt neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju kooperatīvo banku aktīvu un pasīvu iegādi; vienīgo piedāvājumu iesniedza banka, kas bija saņēmusi vēl lielāku atbalstu. Turklāt iegādāto aktīvu un pasīvu apmērs bija mazs un neizmainīja tirgus struktūru (104).
(244)
Visbeidzot, Komisija uzskata, ka šie ārkārtas apstākļi pamato iegāžu atļaušanu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktu.
7.5.2.4. Secinājums par triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegādi
(245)
Komisija secina, ka, ņemot vērā triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegāžu specifiku, šīs iegādes atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.
7.5.3. Grieķijas Citibank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.3.1. Iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(246)
Grieķijas Citibank, tostarp Diners, iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. Banka iegādājās labi nodrošinātu kreditēšanas banku. Turklāt neto aizdevumu portfelis ir daudz mazāks par iegādātajiem noguldījumiem.
(247)
Grieķijas Citibank noguldījumu integrēšana Bankas bilancē uzlabos Bankas vidēja termiņa un ilgtermiņa finansējuma profilu, vienlaikus palielinot Bankas rentabilitāti.
(248)
Turklāt ar iegādi Banka uzlabos savu noguldījumu iekasēšanas franšīzi un spējas, tādējādi iegūstot līdzsvarotu un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli.
(249)
Visbeidzot, gaidāmā ievērojamā sinerģija centrālo funkciju, IT pakalpojumu un darbības izmaksu ziņā veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(250)
Tādējādi iegāde ir pozitīvs aspekts Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā.
7.5.3.2. Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu
(251)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.
(252)
Banka samaksāja atlīdzību vien EUR 2 miljonu apmērā (105), lai iegādātos Grieķijas Citibank un Diners.
(253)
Iegādātais portfelis ietver lielu skaitu aizdevumu, kas ir pilnībā norakstīti. Patiešām, šā jaunā aizdevumu portfeļa vērtēšana varētu kompensēt ierobežoto kapitāla vajadzību, kas izriet no aizdevumu integrēšanas Bankas bilancē.
(254)
Turklāt Banka ir piesaistījusi privāto kapitālu EUR 1,2 miljardu apmērā ar vienas akcijas cenu, kas ir augstāka par vienas akcijas cenu, kuru HFSF parakstīja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā.
(255)
Šādos specifiskos apstākļos nevar apgalvot, ka iegāde tika finansēta no valsts atbalsta. Iegāde nepalielinās nepieciešamību pēc atbalsta un nesamazinās esošā atbalsta atlīdzību.
7.5.3.3. Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme
(256)
Kā norādīts 241. apsvērumā, valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, it sevišķi tam, lai iegādātos konkurentu uzņēmumus.
(257)
Par Grieķijas Citibank samaksātā iegādes cena bija ārkārtīgi zema, un Banka piesaistīja lielu summu privātā kapitāla ar augstāku vienas akcijas cenu. Tādēļ nevar uzskatīt, ka iegādes finansēšanai tika izmantots atbalsts.
(258)
Turklāt, tā kā neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza piedāvājumu iegādāties Bankas iegādāto darbību klāstu, nenotika neatbalstītu pretendentu izspiešana.
(259)
Visbeidzot, ņemot vērā 257. un 258. apsvērumā izklāstītos aspektus, uz iegādi neattiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktā noteiktais aizliegums. Turklāt Komisija atgādina, ka Bankas nepieciešamība pēc atbalsta neizriet no nepareizas pārvaldības vai pārmērīgas riskēšanas.
7.5.3.4. Secinājums par Grieķijas Citibank iegādi
(260)
Komisija secina, ka, ņemot vērā Bankas unikālo situāciju (106) un Grieķijas Citibank iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām.
7.6. A, B1, B2, B3 UN B4 PASĀKUMA ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMA PRASĪBĀM
7.6.1. Grūtību cēloņi un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām
(261)
Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības, ar kurām sastapās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz valsts parāda krīzi jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un, visbeidzot, tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem un PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem atmaksas termiņiem. Šīs jaunās GVO valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no to nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli, Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas pārāk lielā parāda dēļ un ekonomikas recesijas rezultātā.
(262)
B1, B2, B3 un B4 pasākuma summa bija EUR 4 571 miljons, un tā bija mazāka par zaudējumu summu, kas tika iegrāmatota pēc PSI programmas (EUR 4 786 miljoni). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts paredz, ka Komisijai ir jāatvieglo prasības.
(263)
Lielākā daļa kapitāla vajadzību izriet no valsts parāda riska regulārās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 58. un 69. apsvērumā. Komisija arī konstatē, ka Grieķijas valsts parāda riska iedarbība uz Banku bija mazāka par to, ar kādu saskārās citas galvenās Grieķijas bankas, tādēļ nevar uzskatīt, ka bija uzkrājusies pārmērīga valsts parāda iedarbība. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas, nekā tas ir citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk izkropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot bankas, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka.
(264)
Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 % un tā kā Banka bija iegādājusies mazāk dzīvotspējīgu banku, proti, Emporiki Bank, Bankai bija jaunajai videi jāpielāgo sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai varētu atjaunot rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz morālā kaitējuma problēmas neesību, Bankai bija jāracionalizē sava darbība Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju.
(265)
Vēl viens svarīgs Bankas zaudējumu avots bija tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Rezultātā šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk izkropļojošs (107).
(266)
Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus daļēji radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi. Piemēram, 2012. gadā Banka reģistrēja zaudējumus Kiprā, Rumānijā, Serbijā, BDMR un Bulgārijā, savukārt darbības Albānijā neguva peļņu, bet neradīja arī zaudējumus. Spriedzes testi, kas tika veikti 2012. gadā, lai noteiktu Bankas kapitāla vajadzības, liecināja, ka kredītzaudējumu prognozes no ārvalstu aizdevumiem sasniedza EUR 921 miljonu pamatscenārija gadījumā un EUR 1 201 miljonu nelabvēlīga scenārija gadījumā. Arī ārvalstu aktīvi samazināja likviditāti, jo grupas iekšējais finansējums bija vairāki miljardi euro.
(267)
Visbeidzot, tā kā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām Bankai turējumā PSI laikā bija vismazāk GVO un tā kā no PSI izrietošie zaudējumi bija lielāki nekā ar B, B2, B3 un B4 pasākuma starpniecību saņemtais atbalsts, var secināt, ka lielākā daļa zaudējumu un atbalsta vajadzības ietilpst 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkta piemērošanas jomā, kas Komisijai ļauj atvieglot tās prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šāds atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk izkropļojošs.
(268)
Visbeidzot, neliela daļa atbalsta vajadzības izriet no Bankas pašas riskantajām darbībām, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu meitasuzņēmumiem.
7.6.2. Dzīvotspēja
(269)
Pārstrukturēšanas plānam ir jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas datumu un 2018. gada 31. decembri.
(270)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu radušos dzīvotspējas problēmu risināšanai. Jo īpaši pārstrukturēšanas plāns raksturo izvēlēto stratēģiju Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo kredītu lielā skaita samazināšanai, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī to ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri pēdējos gados bija paļāvušies uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu.
7.6.2.1. Banku darbība Grieķijā
(271)
Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, noguldījumu bāzei atkal palielinoties. Atkarība no valsts garantētās ĀLP, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties, un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas.
(272)
Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 118. apsvērumā, nodrošinās ilgtspējīgu Bankas bilances struktūru līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Vērtspapīru un citu darbību, kas nav pamatdarbības, pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes stāvokli, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kā arī saskaņā ar valsts garantēto ĀLP.
(273)
Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Grieķija arī apņēmās nodrošināt, ka Banka turpinās procentu likmju samazināšanu par noguldījumiem Grieķijā, kā minēts 118. apsvērumā. Šāds noguldījumu izmaksu samazinājums būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu.
(274)
Pēc krīzes sākšanās Banka būtiski racionalizēja savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (108). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas samazināsies vēl par […] %, salīdzinot ar 2013. gadu. Minētā mērķa sasniegšanai Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka līdz 2017. gada 31. decembrim samazinās filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā līdz attiecīgi […] un […] un ka tās maksimālās kopējās izmaksas (109) Grieķijā būs EUR […] miljoni. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka par […] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.
(275)
Vēl viena no galvenajām jomām ir ienākumus nenesošo kredītu pārvaldība, jo to apjoms portfelī 2013. gada 31. decembrī sasniedza 32,4 % (110). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (limitus, nodrošinājuma segumu) un pievērst koncentrētu uzmanību pamatdarbībai, lai pēc iespējas samazinātu savus zaudējumus. Grieķija ir arī apņēmusies nodrošināt, ka Banka savā kredītpolitikā nodrošinās atbilstību augstiem standartiem, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu Bankas vērtību katrā kredītprocesa posmā, kā aprakstīts 122. apsvērumā.
7.6.2.2. Korporatīvā pārvaldība
(276)
Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā to, ka kopš 2014. gada akciju kapitāla palielināšanas HFSF pieder 69,9 % (111) Bankas akciju ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt dažiem no privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder arī garantijas, tādējādi tie gūtu pilnus ieguvumus, ja pārstrukturēšanas periodā akciju cena strauji paaugstinātos. Tā kā minētā situācija varētu radīt morālu kaitējumu, Banka un HFSF 2013. gadā vienojās par konkrētu attiecību sistēmu. Šī vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbības no tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un, piemērojot atbilstīgas apspriešanās procedūras, nepieļaut, ka Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi vērtē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu.
7.6.2.3. Starptautiskās darbības
(277)
Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla tās kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 266. apsvērumā.
(278)
Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka arī turpmāk vairāk koncentrēs uzmanību uz savu iekšzemes tirgu. Banka jau ir pārdevusi savu nerentablo meitasuzņēmumu Ukrainā. Tāpat tā ir sākusi racionalizēt citus meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumu finansējuma starpību. Banka plāno turpmāku savu saglabāto meitasuzņēmumu tīkla racionalizēšanas procesu, kā aprakstīts 109. apsvērumā.
(279)
Līdz 2017. gada 31. decembrim (salīdzinājumā ar 2012. gada 31. decembri) ārvalstu aktīvu kopējā summa samazināsies vēl vismaz par […] %.
(280)
Starptautisko darbību vispārējā rentabilitāte tiks atjaunota no […].
(281)
Tādējādi Komisija uzskata, ka Banka tiks pietiekami pārstrukturēta un ka tā samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu lielumu, lai nākotnē Bankai nerastos papildu kapitāla vajadzības un nepietrūktu likviditātes. Apņemšanās, kas aprakstīta 119. apsvērumā, proti, atturēties no lielu kapitāla apjomu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos, arī nodrošinās, lai ārvalstu meitasuzņēmumi neradītu apdraudējumu kapitālam vai likviditātei.
7.6.2.4. Secinājums par dzīvotspēju
(282)
Pamatscenārijs, kas raksturots 2.4. iedaļā, parāda, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs nodrošināt peļņu, kas tai ļaus segt visas tās izmaksas un nodrošināt pietiekamu kapitāla atdevi, ņemot vērā Bankas riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla stāvoklis saglabāsies pieņemamā līmenī.
(283)
Visbeidzot, Komisija ņem vērā arī nelabvēlīgo scenāriju, kas raksturots Grieķijas iestāžu iesniegtajā Bankas pārstrukturēšanas plānā. Minētais nelabvēlīgais scenārijs ir balstīts uz pieņēmumu kopumu, kas saskaņots ar HFSF. Tajā tiek ņemta vērā ilgāka un dziļāka recesija, kā arī smagāka nekustamā īpašuma cenu deflācija (112). Pārstrukturēšanas plāns parāda, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka pārstrukturēšanas perioda beigās saglabās rentabilitāti un būs labi kapitalizēta.
(284)
Papildu kapitāla apjoms, kas tiks piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 1,2 miljardi, ir pietiekams, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testa pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka izdarīja 2014. gada aprīlī (113). Banka arī iesniegs Grieķijas Bankai iespējamo kapitāla plānu, norādot veicamos pasākumus, ja ekonomikas vide turpinās pasliktināties. Komisija atgādina, ka, novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamatscenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas izstrādātajā pamatscenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Komisija uzskata, ka Grieķijas Bankas aplēsto pamata kapitāla vajadzību aprēķinā ir ņemts vērā zināms spriedzes līmenis. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls, kas segtu kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka ir noteikusi spriedzes scenārijā, tajā aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni, turklāt, kā apliecina 2014. gada marta kapitāla palielināšana, Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem.
(285)
Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus instrumentos, kas nav investīciju kategorijas instrumenti, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli.
(286)
Tādēļ tiek secināts, ka Banka ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai atjaunotu savu dzīvotspēju ilgtermiņā.
7.6.3. Pašu ieguldījums un sloga sadale
(287)
Kā minēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, bankām un to akcionāriem ir iespējami plaši jāiesaistās pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams.
7.6.3.1. Bankas pašas ieguldījums - atsavinājumi un izmaksu samazinājumi
(288)
Banka jau ir atbrīvojusies no dažiem ārvalstu uzņēmumiem (Ukrainā) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no tās portfeļa, lai uzlabotu gan savu kapitāla pietiekamību, gan savu likviditātes stāvokli. Piemēram, Banka ir samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru EUR 1,9 miljardu apmērā no ārvalstu aktīviem laikā no 2009. līdz 2013. gadam (114).
(289)
Pārstrukturēšanas plāns paredz turpmāku aktīvu pārdošanu Dienvidaustrumeiropā, kā aprakstīts 107. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, kā arī pēc minēto apņemšanos īstenošanas Banka būs ievērojami samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni Dienvidaustrumeiropā. Bankas starptautisko aktīvu apjoma samazināšana arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka nākotnē būs vajadzīgs atbalsts. Tādējādi tas palīdz samazināt atbalsta apjomu līdz minimumam.
(290)
Banka 2007. gadā pārdeva savas apdrošināšanas operācijas. Tādēļ tai nav nekādas būtiskas darbības minētajā tirgū, ko varētu pārdot, lai iegūtu resursus.
(291)
Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai palielināšanai, kā aprakstīts 119. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās apņemšanās paredz, ka Banka neveiks turpmākas iegādes.
(292)
Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās personālsastāvs tiek samazināts, un algas tiek pazeminātas. Grieķija ir arī apņēmusies ierobežot Bankas vadītāju atlīdzību […].
7.6.3.2. Sloga sadale starp vēsturiskajiem akcionāriem un jauno kapitālu, kas piesaistīts tirgū
(293)
Bankas vēsturisko akcionāru pārstāvība tika būtiski samazināta ar 2009. gadā pabeigto tiesību emisiju (115) un pēc tam ar HFSF rekapitalizāciju (B4 pasākums) un kapitāla piesaisti 2013. gadā un 2014. gada pavasarī. Piemēram, Bankas akcionāru turētā daļa, kas tolaik aptvēra ieguldītājus, kuri iepludināja naudas līdzekļus 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 4,9 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka kopš 2008. gada nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā. Papildus minētajai sloga dalīšanai starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš 2008. gadā sākušās krīzes ir piesaistījusi ievērojamu summu privātā kapitāla, proti, EUR 986 miljonus 2009. gadā, EUR 550 miljonus 2013. gadā un EUR 1 200 miljonus 2014. gadā.
7.6.3.3. Sloga sadalījums starp subordinētā parāda turētājiem
(294)
Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai piesaistītu kapitālu, Banka veica vairākus pasīvu pārvaldības pasākumus. Kopējā apmainīto pasīvu summa sasniedza EUR 828 miljonus ar kapitāla peļņu EUR 436 miljonu apmērā, kā aprakstīts 114. apsvērumā.
(295)
Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 124. apsvērumā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda ieguldītājiem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā.
7.6.3.4. Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadali
(296)
Salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu, pašu ieguldījums un sloga sadale, it sevišķi aktīvu pārdošanas un aizdevumu portfeļa samazināšanas veidā, ir daudz zemāki par līmeņiem, kurus Komisija parasti uzskatītu par pietiekamiem. Lieluma samazināšana attiecas vienīgi uz ārvalstu darbībām (116), kas veido vien nelielu daļu no Bankas darbībām (117), un pārstrukturēšana neparedz nekādu aizdevumu un noguldījumu portfeļu samazinājumu Grieķijā. Tomēr, ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un it sevišķi to, ka Alpha Bank ir vismazāko atbalstu saņēmusī banka starp lielākajām Grieķijas bankām, kā arī to, ka saņemtais atbalsts pilnībā atbilst 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punktā noteiktajam atbrīvojumam, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadali, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina pietiekamu pašu ieguldījumu un sloga sadales pasākumus.
7.6.4. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(297)
Pārstrukturēšanas paziņojumā ir paredzēts pārstrukturēšanas plāns, kas ierobežo konkurences izkropļojumus un nodrošina banku sektora konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērtu darbību finansēšanai.
(298)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences izkropļojumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 12 % no tās RSA (118). Turklāt Banka ir saņēmusi likviditātes garantijas EUR 14 miljardu apmērā (situācija 2011. gada 30. novembrī) un valsts obligāciju aizdevumus EUR 1,6 miljardu apmērā (situācija 2011. gada 30. septembrī), kas kopā veido 25 % no Bankas bilances minētajā datumā. Tāpat Banka saņēma valsts garantētu ĀLP. Tādējādi pasākumi potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatoti, ņemot vērā minēto lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, aizdevumiem tirgus daļa 2012. gada 31. decembrī bija 15 % un noguldījumiem - 13 %. Emporiki Bank iegāde un, daudz mazākā mērā, triju kooperatīvo banku, kā arī Citibank Grieķijas darbību iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc Emporiki Bank iegādes Bankas tirgus daļas noguldījumiem Grieķijā 2013. gada 30. jūnijā sasniedza 21 %, savukārt tās tirgus daļas mājokļu hipotēkām, patēriņa aizdevumiem un uzņēmumiem izsniegtajiem aizdevumiem bija attiecīgi 23 %, 20 % un 21 % (119). Pēc Citibank Grieķijas darbību iegādes Bankas tirgus daļa noguldījumiem palielinājās par mazāk nekā 1 %.
(299)
Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā minēts Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumā. Nepieciešamība risināt morālā kaitējuma problēmas ir samazināta, jo Banka nav uzņēmusies pārmērīgus riskus. Kā iztirzāts šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu izkropļojošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielo tirgus daļu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā.
(300)
Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbību ārvalstu tirgos.
(301)
Attiecīgi Komisija atzīmē, ka papildus jau veiktajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās savu ārvalstu aktīvu pārstrukturēšanu un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu tajos līdz 2018. gada 30. jūnijam (120), kā arī ievēros savas saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tādējādi atbalsts netiks izmantots, lai izkropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos.
(302)
Grieķija ir arī apņēmusies aizliegt iegādes, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu, lai iegādātos jaunus uzņēmumus. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos.
(303)
Arī apņemšanās samazināt nesamērīgi augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu tādu neilgtspējīgu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem.
(304)
Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. iedaļā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsardzības pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus.
7.7. UZRAUDZĪBA
(305)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. punktu ir jāiesniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā paredz Grieķijas paustās apņemšanās (121), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, t. i., līdz 2018. gada 31. decembrim, uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka ir iecēlusi amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs Grieķijas apņemšanās attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi var secināt, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība.
8. SECINĀJUMS
(306)
Komisija secina, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B1, B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms Komisijas oficiāla apstiprinājuma saņemšanas. Tomēr Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, apskatot to kopā ar pielikumos iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ir piemērots un samērīgs, lai kompensētu šajā lēmumā apskatīto atbalsta pasākumu radīto konkurences izkropļojumu ietekmi. Iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem, tādēļ šie atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Turpmāk minētie Grieķijas īstenotie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:
a)
ārkārtas likviditātes palīdzība, ko Alpha Bank S.A. saņēmusi no Grieķijas Bankas un ko garantējusi Grieķija (L2 pasākums);
b)
otrā pārejas rekapitalizācija EUR 1 042 miljona apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “HFSF”) piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada decembrī (B2 pasākums);
c)
saistību dokuments par EUR 1 629 miljoniem, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A.2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);
d)
rekapitalizācija EUR 4 021 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2013. gada pavasarī (B4 pasākums).
2. HFSF nodrošinātais finansējums kopējai finansējuma starpībai EUR 427 miljonu apmērā saistībā ar Dodekanesas kooperatīvās bankas, Evijas kooperatīvās bankas un Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas izraudzīto aktīvu un pasīvu nodošanu Alpha Bank S.A. 2013. gada decembrī nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
3. Ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Alpha Bank Group (Alpha Bank un visiem tās meitasuzņēmumiem un filiālēm) un tika iesniegts 2014. gada 12. jūnijā, kā arī minētajā datumā iesniegtajām Grieķijas saistībām, turpmāk minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:
a)
kapitāla iepludināšana EUR 940 miljonu apmērā, ko Grieķija piešķīra Alpha Bank S.A. 2009. gada maijā saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu (A pasākums);
b)
ārkārtas likviditātes palīdzība, ko Alpha Bank S.A. saņēma no Grieķijas Bankas un ko garantēja Grieķija kopš 2011. gada jūlija, EUR 23,6 miljardu apmērā uz 2012. gada 31. decembri (L2 pasākums);
c)
pirmā pārejas rekapitalizācija EUR 1 900 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada maijā (B1 pasākums);
d)
otrā pārejas rekapitalizācija EUR 1 042 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada decembrī (B2 pasākums);
e)
saistību dokuments par EUR 1 629 miljoniem, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A.2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);
f)
rekapitalizācija EUR 4 021 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2013. gada maijā (B4 pasākums).
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 9. jūlijā