NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1268/2012
ze dne 29. října 2012
o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na články 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 145, 146, 148, 151, 154, 156, 157, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 190, 191, 192, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 208 a 209 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), bylo podstatně změněno a nahrazeno nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 (dále jen „finanční nařízení“). Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), je tedy nutno sladit s finančním nařízením. Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 je v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nutno nahradit.
(2)
Podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) lze na Komisi přenést legislativním aktem pravomoc přijímat nelegislativní akty, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do finančního nařízení tedy byla zapracována některá ustanovení z nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Tato ustanovení by tedy neměla být součástí tohoto nařízení.
(3)
Během své přípravné práce Komise provedla náležité konzultace, mj. na úrovni expertů, a zajistila, aby byly Evropskému parlamentu a Radě současně, ve stanovené lhůtě a náležitým způsobem předávány relevantní dokumenty.
(4)
Pokud jde o rozpočtové zásady, zejména zásadu jednotnosti, zastarala již ustanovení o možnosti a podmínkách inkasa úroků naběhlých z předběžného financování, neboť byla zjednodušena úprava, kterou se řídí tvorba těchto úrokových výnosů a jejich inkaso, a zejména bylo upuštěno od povinnosti, aby příjemci grantů tyto úrokové výnosy generovali. Pokud by byla tato povinnost nicméně uložena subjektům, jež jsou pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, měla by být do pověřovacích dohod s těmito subjekty zapracována pravidla, jimiž se identifikace, použití a účtování naběhlých úroků řídí. V případech, kdy Unii na základě takových dohod přísluší úrokové výnosy z předběžného financování, měly by být tyto úrokové výnosy uhrazeny do rozpočtu jako účelově vázané příjmy.
(5)
Pokud je o zásadu ročního rozpočtu, je důležité vyjasnit pojem ročních prostředků a přípravných etap přidělení na závazek, které, pokud jsou dokončeny do 31. prosince, umožňují přenést prostředky na závazky do příštího roku.
(6)
Pokud jde o zásadu zúčtovací jednotky, je nutno specifikovat kurzy, jež jsou používány pro přepočet mezi eurem a ostatními měnami pro potřeby řízení peněžních toků a účetnictví. Při účetním zachycování výsledků těchto přepočtových operací je dále třeba posílit transparentnost. Po zavedení eura by měla být zrušena povinnost Komise informovat členské státy o převodech hotovosti, jež byly uskutečněny mezi různými měnami.
(7)
Pokud jde o odchylky od zásady obecnosti, mělo by se upřesnit, jak bude z rozpočtového hlediska zacházeno s účelově vázanými příjmy, zejména s příspěvky členských států a třetích zemí na některé programy Unie, a je třeba stanovit omezení pro vzájemný zápočet výdajů a příjmů. Zejména je s ohledem na stávající praxi nutno z důvodů právní jistoty upřesnit, že účelově vázané příjmy by zpravidla měly automaticky generovat prostředky na závazky a platby, jakmile daný orgán tyto příjmy obdrží. Je rovněž nezbytné specifikovat případy, v nichž lze na základě výjimky uvolnit účelově vázané příjmy předtím, než daný orgán tyto příjmy skutečně obdrží.
(8)
Pokud jde o zásadu specifikace, je nutno přesně stanovit výpočet procentního podílu prostředků, jež mohou orgány převádět v rámci své autonomie. Evropský parlament a Rada by měly být plně informovány prostřednictvím podrobného odůvodnění žádostí o převod, jež jim musí být předkládány.
(9)
Pokud jde o řádné finanční řízení, je třeba stanovit, za jakým účelem a s jakou minimální četností mají být programy a činnosti hodnoceny ex ante, průběžně a ex post, a dále informace, jež musí být obsaženy v legislativním finančním výkazu.
(10)
Pokud jde o zásadu transparentnosti, slouží zveřejňování jmen či názvů příjemců a přesných částek, jež tito příjemci obdrželi, ke zvýšení transparentnosti, co se týče použití daných finančních prostředků. Tyto informace zpřístupňované občanům posilují veřejnou kontrolu využívání těchto prostředků a přispívají k nejlepšímu využití peněz z veřejných zdrojů. V případech, kdy jsou příjemci těchto prostředků fyzické osoby, řídí se toto zveřejňování pravidly ochrany osobních údajů. Osobní údaje by proto měly být zveřejňovány pouze v případě, je-li to nezbytné a s ohledem na sledovaný legitimní cíl přiměřené.
(11)
Informace o použití finančních prostředků Unie by měly být zveřejňovány na internetové stránce orgánů a měly by uvádět alespoň jméno či název a lokalitu příjemce a výši a účel použití těchto prostředků. Tyto informace by měly zohledňovat kritéria podle čl. 35 odst. 3 finančního nařízení, zejména druh a význam přidělení prostředků.
(12)
V souladu se zásadami Smlouvy o fungování EU, a zejména se zásadami transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace, by měly být jméno či název a lokalita příjemců finančních prostředků Unie zveřejňovány v případě cen, grantů a veřejných zakázek zadaných na základě veřejných výběrových řízení, jako je tomu zejména v případě soutěží o návrh, výzev k podávání návrhů a zadávacích řízení. Zveřejňování těchto údajů by dále mělo přispívat k tomu, aby kontrolu nad veřejnými výběrovými řízeními měli uchazeči, kteří byli v řízení odmítnuti.
(13)
Osobní údaje fyzických osob by neměly být zveřejňovány po dobu delší, než po jakou příslušní příjemci využívají finančních prostředků, a tyto údaje by tedy měly být po dvou letech vymazány. Tatáž zásada by měla platit pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
(14)
Ve většině případů upravených tímto nařízením se zveřejňování údajů týká právnických osob.
(15)
Mají-li být zveřejňovány údaje fyzických osob, mělo by se tak dít v souladu se zásadou proporcionality mezi významem poskytnuté částky a potřebou kontrolovat nejlepší využití finančních prostředků. V případě fyzických osob je zveřejnění jejich regionu na úrovni NUTS 2 v souladu s cílem zveřejňování příjemců, zajišťuje rovné zacházení mezi různě velkými členskými státy a respektuje právo příjemce na soukromý život, a zejména na ochranu jeho osobních údajů.
(16)
Ze zveřejňování by měly zůstat vyňaty informace o stipendiích a další přímé podpoře vyplácené potřebným fyzickým osobám.
(17)
V zájmu dodržení zásady rovného zacházení s příjemci by mělo být zveřejňování údajů o fyzických osobách rovněž v souladu s povinností členských států zajistit důslednou transparentnost zakázek, jejichž hodnota překračuje částku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (4).
(18)
Jméno či název a lokalita příjemce ani výše a účel finančních prostředků by neměly být zveřejňovány v případě, že by mohla být ohrožena nedotknutelnost příjemce chráněná Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny jeho legitimní obchodní zájmy.
(19)
Rozpočtová nomenklatura by měla zajišťovat jednoznačnost a transparentnost, jež jsou nezbytné pro rozpočtový proces.
(20)
Dále by mělo být stanoveno, jaké jednání může představovat střet zájmů.
(21)
Pokud jde o nepřímé řízení, je nezbytné určit rámec souvisejícího přenesení pravomocí a obsah pověřovací dohody. Všechny subjekty a osoby pověřené těmito úkoly by měly zaručovat takovou úroveň ochrany finančních zájmů Unie, která je rovnocenná úrovni požadované podle finančního nařízení. V zájmu řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie, kterou zajišťují pověřené subjekty, by měly být stanoveny podmínky, za nichž může Komise uznat systémy, pravidla a postupy těchto subjektů a osob za rovnocenné jejím vlastním systémům, pravidlům a postupům.
(22)
Výkonné agentury, jež zůstávají pod kontrolou Komise, by měly být pro účely plnění rozpočtu Unie uznány za pověřené schvalující osoby tohoto orgánu.
(23)
V případě nepřímého řízení spolu s mezinárodními organizacemi by měly být určeny organizace způsobilé pro tento druh řízení.
(24)
V případech, kdy jsou úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny veřejnoprávním subjektům či soukromoprávním subjektům pověřeným výkonem veřejné služby, by měly být stanoveny podmínky jejich jmenování.
(25)
Pro účely nepřímého řízení je nutno podrobně upravit jednak postupy přezkumu a akceptace účetnictví, jednak postup, jakým jsou úhrady výdajů provedené v rozporu s použitelnými předpisy vylučovány z financování z prostředků Unie.
(26)
Soukromoprávní subjekty, jež jménem Komise vykonávají přípravné nebo doplňující úkoly, by měly být vybírány postupem, který je v souladu s postupy zadávání veřejných zakázek.
(27)
Pokud jde o úlohu účastníků finančních operací, reforma finančního řízení - spolu se zrušením centralizovaných kontrol ex ante - posiluje odpovědnost schvalujících osob v případě veškerých příjmových a výdajových operací, i pokud jde o systémy vnitřní kontroly. Evropský parlament a Rada by měly být v budoucnu informovány o jmenování pověřené schvalující osoby i o ukončení jejího výkonu funkce. Měly by být tedy vymezeny též úkoly, odpovědnost a zásady postupů, které je třeba dodržovat. Internalizace kontrol ex ante zejména vyžaduje, aby bylo jednoznačně rozlišováno mezi úkoly, které souvisejí se zahajováním operací při plnění rozpočtu, a úkoly, které se týkají ověřování těchto operací. Jednotlivé orgány by dále měly přijmout kodex profesních standardů, jimiž se budou zaměstnanci odpovědní za ověřování ex ante a ex post řídit. Dále je nezbytné stanovit, že o plnění přijatých povinností je orgánu, který je příslušný mj. pro ověřování ex post, podávána výroční zpráva. K provedeným operacím by měly být uchovávány podklady. V neposlední řadě by měly být všechny formy jednacího řízení v rámci zadávání veřejných zakázek předmětem zvláštní zprávy pro orgán a sdělení Evropskému parlamentu a Radě, neboť tato řízení představují odchylku od běžných postupů zadávání veřejných zakázek.
(28)
Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 by mělo být upraveno tak, aby zohledňovalo dvojí úlohu vedoucího delegace jakožto dále pověřené schvalující osoby v případě Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a, pokud jde o operační prostředky, v případě Komise.
(29)
V zájmu vyjasnění odpovědnosti by měly být též přesně vymezeny úkoly a odpovědnost účetního v souvislosti s účetními systémy, správou pokladny, správou bankovních účtů a soubory údajů o třetích osobách. Upraveny by měly být též bližší podmínky ukončení výkonu funkce účetního.
(30)
Měly by být stanoveny podmínky pro používání zálohových účtů, jež představují odchylku od běžných rozpočtových postupů, a dále úkoly a odpovědnost správců zálohových účtů, schvalujících osob a účetních při kontrole těchto účtů. O jmenování a ukončení výkonu funkce těchto osob by měly být informovány Evropský parlament a Rada. Z důvodu efektivnosti by měl být při delegacích zřízen pouze jeden zálohový účet, na němž budou spravovány prostředky z rozpočtových oddílů Komise i ESVČ. V zájmu zjednodušení úhrad, zejména při delegacích a zastoupeních Unie, a v zájmu eliminace rizik spojených s manipulací s hotovostí se jako nezbytné ukázalo zavést možnost používat debetní karty vystavené k zálohovým účtům.
(31)
Jakmile budou definovány úkoly a odpovědnost jednotlivých účastníků finančních operací, mohou být tyto osoby povolány k odpovědnosti pouze za podmínek stanovených ve služebním řádu úředníků Evropské unie a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Specializované komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízené při jednotlivých orgánech se ukázaly být efektivním mechanismem, je-li třeba určit, zda došlo k nesrovnalosti finanční povahy, a tyto komise by měly být proto zachovány. Je třeba stanovit postup, jímž může schvalující osoba požadovat potvrzení pokynu, o němž se domnívá, že je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, a být tak zproštěna odpovědnosti, k níž by mohla být povolána.
(32)
Pokud jde o příjmy, kromě zvláštního případu vlastních zdrojů, na něž se vztahuje rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (5), je třeba upřesnit úkoly a kontroly, za něž odpovídají schvalující osoby v různých stadiích řízení: sestavení odhadu pohledávek, vydání inkasního příkazu a zaslání výzvy k úhradě, jíž je dlužník informován o stanovení pohledávky, výpočet případných úroků z prodlení a případné rozhodnutí o vzdání se nároku v souladu s kritérii, která v zájmu efektivního výběru příjmů zajišťují soulad se zásadou řádného finančního řízení.
(33)
Je též nutno upřesnit roli účetního při výběru příjmů a poskytování případných dodatečných lhůt k úhradě výdajů. Účetní by měl mít rovněž určitou volnost ve zpětném získávání plateb, např. mít možnost přímého zápočtu závazků nebo ve výjimečných situacích s ohledem na zásadu proporcionality upustit od požadavku na složení jistoty pro účely splacení závazku, je-li dlužník ochoten a schopen platbu uhradit během dodatečné lhůty, ale není schopen takovou jistotu složit.
(34)
Pro účely správy aktiv, při níž by byl současně generován finanční výnos, je nutno provádět předběžné inkaso daných částek, např. pokut ukládaných v soutěžních věcech, proti nimž je podán opravný prostředek, tyto částky investovat do finančních aktiv a u úroků z těchto investic určit účel jejich dalšího použití.
(35)
K tomu, aby měla Komise všechny informace potřebné k přijímání rozhodnutí o financování, je nutné stanovit minimální požadavky na obsah těchto rozhodnutí v případě grantů, zadávání veřejných zakázek, svěřeneckých fondů, cen a finančních nástrojů.
(36)
Pokud jde o výdaje, měly by být definovány vztah mezi rozhodnutími o financování, souhrnnými závazky a individuálními závazky a vlastnosti těchto jednotlivých stadií plnění rozpočtu, a vymezit tak pro ně jednoznačný rámec.
(37)
Je třeba vyjasnit vztah mezi operacemi potvrzení, schválení, platebními operacemi a kontrolami, jež musí provádět schvalující osoby při potvrzování výdajů vystavením doložky „předáno k platbě“. Je třeba specifikovat podklady, jež je k platbám nutno doložit, a stanovit pravidla pro zúčtování předběžného financování a průběžných plateb.
(38)
K tomu, aby nedocházelo k neodůvodněnému prodlení ve vyplácení prostředků příjemcům, by mělo být podrobně upraveno uplatňování lhůt pro operace potvrzení a platební operace s tím, že by přitom měla být zohledněna směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/7/EU ze dne 16. února 2011 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (6).
(39)
V souvislosti s interním auditem je nutno stanovit postup jmenování auditora a zajistit jeho nezávislost na orgánu, který jej jmenoval a kterému musí auditor podávat zprávy o své činnosti. V zájmu transparentnosti vůči Evropskému parlamentu a Radě by měly být oba tyto orgány o jmenování interního auditora i o ukončení výkonu jeho funkce informovány.
(40)
Pravidla zadávání veřejných zakázek by měla vycházet ze směrnice 2004/18/ES. Je nutno vymezit jednotlivé druhy zadávacího řízení, použitelná opatření na propagaci a uveřejňování, podmínky, za nichž lze použít určitý druh řízení, a hlavní podmínky stávajících řízení, dále je nutno specifikovat kritéria pro výběr a zadávání veřejných zakázek, pravidla pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení a pro komunikaci s uchazeči a zájemci, a - zadává-li Komise zakázky na vlastní účet - též příslušné finanční limity a pravidla pro zjišťování předpokládané hodnoty zadávaných zakázek.
(41)
Účelem zadávání veřejných zakázek je zajistit dotyčným orgánům za nejlepších možných podmínek požadovaná plnění při zachování zásad rovného přístupu k veřejným zakázkám, transparentnosti a zákazu diskriminace. V zájmu transparentnosti, rovného zacházení se zájemci a uchazeči a plné odpovědnosti schvalujících osob za konečný výběr je nutno stanovit postup pro otevírání a hodnocení nabídek a žádostí o účast, od jmenování výboru až po vydání odůvodněného a podloženého rozhodnutí o zadání zakázky, které v posledním stupni přijímá veřejný zadavatel.
(42)
Vzhledem k získaným zkušenostem je nezbytné zavést nové zadávací řízení pro veřejné zakázky střední hodnoty. Za stejných podmínek jako v případě stávající „výzvy k projevení zájmu“ je nutné umožnit používání „seznamu prodejců“, neboť tento postup je pro potenciální uchazeče spojen s menší administrativní zátěží.
(43)
V zájmu ochrany finančních zájmů Unie během plnění veřejných zakázek je nezbytné upravit možnost vyzvat subjekty, které při zadávání veřejných zakázek zajišťují splnění požadavků na finanční způsobilost, aby za plnění dané zakázky ručily společně.
(44)
V zájmu ochrany finančních zájmů Unie a zajištění kontroly nad plněním veřejných zakázek je nezbytné upravit možnost požadovat po zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli, aby určitá kritická plnění poskytoval přímo on sám.
(45)
V zájmu dodržení nejvyšších profesních norem při plnění veřejné zakázky je nezbytné upravit možnost, aby byli odmítnuti uchazeči, kteří se nacházejí v potenciálním střetu zájmů.
(46)
Vzhledem k tomu, že již nejsou automaticky požadovány finanční záruky, je nutno určit kritéria, podle nichž je požadovat lze.
(47)
Měla by být upřesněna oblast působnosti hlavy týkající se grantů, zejména pokud jde o druhy akcí či subjektů obecného evropského zájmu, jež jsou k udělení grantu způsobilé, a pokud jde o druhy právních závazků, jež lze ke krytí grantů použít. V případě těchto právních závazků by měla být specifikována kritéria, podle nichž je volena dohoda, či rozhodnutí, dále jejich minimální obsah a možnost uzavřít dohodu o udělení zvláštního grantu nebo vydat rozhodnutí o udělení zvláštního grantu na bázi rámcových partnerství, tak aby bylo zajištěno rovné zacházení a aby nebyl omezován přístup k financování z prostředků Unie.
(48)
Do oblasti působnosti hlavy týkající se grantů by měla být též promítnuta skutečnost, že do finančního nařízení byla na straně jedné zapracována nová úprava cen a finančních nástrojů v podobě zvláštních hlav, a na straně druhé by měla tato oblast působnosti zohledňovat důležitá pravidla, jimiž se řídí granty a způsobilé náklady, vypuštění zásady postupného snižování grantů, použití zjednodušených forem grantů (jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování) a odstranění povinnosti předkládat záruky za předběžné financování.
(49)
V zájmu stability právního prostředí by pokrok při používání elektronické výměny informací a předkládání dokumentů elektronickou cestou, které představují významné zjednodušení, měl být doprovázen nastavením jednoznačných podmínek pro uznávání systémů, jež mají být používány.
(50)
Zásady neziskovosti a spolufinancování by měly být zrevidovány v souladu se zpřesněním a se zjednodušujícími opatřeními, která zavedlo finanční nařízení. V zájmu srozumitelnosti a přehlednosti je zejména nutno podrobně upravit druhy příjmů, jež jsou v souladu se zásadou neziskovosti zadržovány, a dále formy externího spolufinancování a věcných plnění.
(51)
Pokud jde o zásadu transparentnosti, mělo by být umožněno přijímat a zveřejňovat víceleté pracovní programy vzhledem k přidané hodnotě, kterou mají pro žadatele, kteří díky nim mohou snáze předjímat výzvy k podávání návrhů a lépe se na ně připravovat. V této souvislosti by měly být zpřesněny podmínky, za nichž lze pracovní programy pokládat za rozhodnutí o financování. V zájmu transparentnosti je nutno též uveřejňovat výzvy k podávání návrhů, s výjimkou naléhavých případů či případů, kdy může danou akci provést pouze jeden subjekt. U tohoto uveřejnění je nutno specifikovat jeho minimální obsah.
(52)
Vzhledem k tomu, že podmínky způsobilosti daně z přidané hodnoty (DPH), kterou hradí příjemci, vedou nezřídka k chybám a rozporům, je nutno zajistit, aby pojmy DPH, kterou nelze příjemci vrátit, a osob nepovinných k dani ve smyslu čl. 13 odst. 1 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (7) byly chápány a uplatňovány jednotně, a to prostřednictvím úpravy činností, jež tyto pojmy zahrnují.
(53)
V zájmu transparentnosti, rovného zacházení s žadateli a posílení odpovědnosti schvalujících osob by mělo být upraveno řízení o udělení grantu, a to od žádosti o grant, o níž musí Komise předem poskytnout žadatelům určité minimální informace, až po vyhodnocení žádosti podle předem specifikovaných kritérií způsobilosti, výběru a udělení, po němž příslušná schvalující osoba přijme konečné a náležitě zdokumentované rozhodnutí. Je nutno podrobně upravit složení a úkoly výboru, jenž za vyhodnocování návrhů podle kritérií pro výběr a udělení odpovídá, jakož i možnost kontaktovat žadatele v průběhu grantového řízení nebo je vyzvat, aby své návrhy upravili. Tyto možnosti by měly náležitě zohledňovat požadavky na řádnou správu, které zavedlo finanční nařízení, a jejich součástí by měly být podmínky, za nichž lze návrhy upravit ještě před podpisem grantové dohody či před oznámením rozhodnutí o udělení grantu s tím, že by tyto podmínky měly současně zajišťovat rovné zacházení s žadateli a soulad se zásadou, podle níž iniciativu k provedení takových kroků vyvíjejí výlučně žadatelé.
(54)
S tím, jak finanční nařízení zjednodušilo a rozšířilo používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování, měly by být definice těchto zjednodušených forem grantů zpřesněny. Zejména je nutno ozřejmit, že tyto formy grantů - stejně jako jiná libovolná forma grantu - mají sloužit k úhradě způsobilých nákladů, a je třeba uvést, že jejich výše by neměla být nutně stanovována předem, což je důležité zejména v případech, kdy je jejich výše určována na základě obvyklých postupů účtování nákladů u příjemce. Je zapotřebí rovněž zajistit stabilitu pravidel financování v rámci zvláštních programů. Pro tento účel by měla být zavedena možnost používat zjednodušené formy grantů po celou dobu trvání zvláštních programů. Pro statistické a metodické účely, jakož i pro účely prevence a odhalování podvodů je nezbytné mít přístup k obecným údajům z účetnictví příjemce, a to i v případech financování formou jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování. Tohoto ověřování by však nemělo být využíváno ke zpochybňování jednotkových hodnot jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování, které již byly sjednány.
(55)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měla Komise požadovat záruky: nejdříve ve fázi předkládání žádostí o grant (provedením finančních auditů v případě žádostí o větší částky), dále ve fázi vyplácení předběžného financování (vyžádáním jistoty předem, pokud je takové opatření odůvodněno vzhledem k rizikům, jež vyhodnotila schvalující osoba) a ve fázi průběžné platby či výplaty zůstatku (vyžádáním osvědčení, které vystaví auditor k žádostem o platbu s nejvyšším objemem a rizikovostí).
(56)
Měly by být zpřesněny podmínky a postupy pozastavování a snižování grantů, tak aby byly lépe vymezeny důvody těchto opatření, aby byly příjemcům poskytovány náležité informace a aby měli příjemci ve všech fázích možnost uplatnit své právo na obranu.
(57)
Řádná správa finančních prostředků Unie rovněž znamená, že i příjemci grantů Unie musí těchto grantů využívat hospodárně a efektivně. Zejména náklady na veřejné zakázky, jež příjemci zadávají pro účely provedení určité akce, by měly být způsobilé za předpokladu, že jsou tyto zakázky na provedení akce zadány uchazeči, který podal ekonomicky nejvýhodnější nabídku.
(58)
Vzhledem k tomu, že finanční nařízení uvolňuje omezení pro poskytování finanční podpory třetím osobám, je nutno upravit minimální ustanovení, která je nutno sjednat v grantové dohodě nebo zapracovat do rozhodnutí o udělení grantu, tak aby byl zřetelně odlišen případ, kdy příjemce poskytuje finanční podporu třetím osobám, od případu, kdy je plnění rozpočtu svěřeno pověřenému subjektu v rámci nepřímého řízení.
(59)
Pravomoc uložit příjemcům grantu sankci by měla být sladěna s pravomocí, která je svěřována v kontextu zadávání veřejných zakázek, a to vzhledem k tomu, že mají tyto pravomoci touž povahu a měly by podléhat týmž pravidlům, pokud jde o účelnost a proporcionalitu.
(60)
Při udělování cen by měly být dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení stejným způsobem jako v případě grantů. V této souvislosti by měly být - při zohlednění odpovídajících požadavků na granty - stanoveny též minimální požadavky na pracovní programy a soutěže o návrh. Zejména by měly být specifikovány podmínky, za nichž lze pracovní programy pokládat za rozhodnutí o financování, dále minimální obsah pravidel soutěže o návrh, zejména podmínky pro vyplacení ceny vítězům v případě udělení ceny, jakož i příslušné způsoby uveřejnění.
(61)
Pro účely transparentnosti a rovného zacházení je mj. zapotřebí jednoznačně vymezit postup udělování cen, od podání příspěvků až po vyrozumění účastníků a oznámení vítězi. S cílem zajistit kompetentnost a nestrannost při posuzování příspěvků by v rámci tohoto postupu měla příspěvky vyhodnocovat odborná komise, kterou jmenuje příslušná schvalující osoba, s tím, že se toto hodnocení řídí kritérii pro udělení ceny, jež jsou vyhlášena spolu s pravidly soutěže o návrh. Na základě doporučení těchto odborníků by měla konečné rozhodnutí o udělení ceny přijmout příslušná schvalující osoba, neboť odpovědnost za plnění rozpočtu nese vždy Komise.
(62)
V zájmu harmonizovaného používání jednotlivých finančních nástrojů v rámci Komise by měl být obecný rámec upravený v hlavě VIII finančního nařízení doplněn o podrobnou úpravu řízení finančních nástrojů, včetně ustanovení o výběru pověřených subjektů, obsahu pověřovacích dohod, o nákladech a poplatcích spojených s řízením těchto nástrojů a o svěřeneckých účtech.
(63)
Zejména pro výjimečné případy, kdy budou finanční nástroje řízeny přímo, a to buď prostřednictvím účelových investičních jednotek, nebo jiných realizačních mechanismů, by měla být vymezena pravidla, podle nichž budou vybíráni finanční zprostředkovatelé a koneční příjemci, s cílem zajistit, aby byly finanční prostředky Unie vynakládány efektivně.
(64)
Je nezbytné určit podmínky využívání finančních nástrojů, včetně jejich účinku v podobě aktivace mimorozpočtových zdrojů a monitorovacího rámce. Nezbytné je též zajistit, aby byly finanční nástroje používány na základě důkladného vyhodnocení ex ante, které Komisi umožní tyto nástroje koncipovat tak, aby reagovaly na selhání trhu a nepříznivé investiční situace.
(65)
Pokud jde o účetnictví a předkládání účetní závěrky, jsou v účetních pravidlech Unie definovány obecně uznávané účetní zásady, na nichž musí být založeny finanční výkazy. Za účelem řádné prezentace, úplnosti a přesnosti informací tato účetní pravidla též specifikují podmínky pro účetní zaznamenávání transakcí a pravidla pro oceňování aktiv a pasiv a pro tvorbu rezerv.
(66)
V souvislosti s účetnictvím by mělo být upřesněno, že účetní jednotlivých orgánů musí zdokumentovat členění účtů i účetní postupy svého orgánu a určit podmínky, jež musí splňovat počítačové účetní systémy, tak aby byl zejména zabezpečen přístup k těmto systémům a zajištěna auditní stopa v případě jejich změny.
(67)
Pokud jde o vedení účetnictví, je nezbytné upřesnit zásady vedení účetních knih, předvahy, pravidelného odsouhlasování zůstatků této předvahy a inventárních soupisů a definovat prvky účtové osnovy, kterou stanoví účetní Komise. Měla by být stanovena pravidla pro zaznamenávání operací, zejména podvojná metoda, pravidla přepočtu operací, které nejsou vyjádřeny v eurech, a podklady účetních zápisů. Upřesněn by měl být též obsah účetních záznamů.
(68)
V zájmu efektivní správy aktiv je třeba stanovit pravidla pro inventární soupisy majetku a vyjasnit odpovědnost účetních a schvalujících osob v této oblasti, jakož i pravidla pro další prodej majetku zapsaného v inventárním soupisu.
(69)
V souvislosti s vnějšími akcemi by mělo toto nařízení v souladu s finančním nařízením upravovat výjimky, jež odrážejí odlišné fungování této oblasti, především pokud jde o zadávání veřejných zakázek a udělování grantů, a to zejména proto, že tyto postupy provádějí orgány třetích zemí, jež od Unie získávají finanční podporu. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, měly by být odlišně upraveny především druhy řízení a finanční limity, při jejichž dosažení se tato řízení použijí. Pokud jde o granty, měla by být pro určité případy zavedena možnost jejich financování v plném rozsahu, a to zejména s ohledem na sníženou schopnost spolufinancování daných příjemců.
(70)
Je nutno podrobně upravit využívání rozpočtové podpory a specifikovat jednak podmínky tohoto využití, jednak povinnost partnerského subjektu předkládat Komisi ve stanovené lhůtě spolehlivé informace, podle nichž lze posoudit, jsou-li tyto podmínky splněny.
(71)
Pokud jde o svěřenecké fondy Unie, je nutno specifikovat zásady, jimiž se budou řídit příspěvky Unie a dalších dárců do těchto fondů, stanovit pravidla, jimiž se bude řídit účetnictví a výkaznictví těchto fondů, zejména pokud jde o úroky naběhlé na bankovním účtu fondu, dále je nutno ozřejmit odpovědnost účastníků finančních operací a správní rady fondu a vymezit povinnosti spojené s externím auditem. Je též nutno zajistit, aby byli zúčastnění dárci ve správní radě svěřeneckého fondu zastoupeni spravedlivým způsobem a aby bylo využití finančních prostředků fondu podmíněno kladným hlasováním Komise.
(72)
V zájmu zjednodušení zadávacích řízení v případě vnějších akcí byly pozměněny některé finanční limity s tím, že byly přidány a přizpůsobeny jiné finanční limity a řídicí postupy převzaté ze společných ustanovení.
(73)
Pokud jde o granty, měly by být v souladu s finančním nařízením zjednodušeny podmínky, za nichž se lze odchýlit od zásady spolufinancování.
(74)
K zajištění řádné správy prostředků Unie je dále nezbytné upřesnit předchozí podmínky a pravidla, jež budou obsahovat dohody v případech, kdy bude správa prostředků decentralizována nebo kdy budou používány zálohové účty.
(75)
Je vhodné definovat evropské úřady a vymezit zvláštní pravidla pro Úřad pro publikace a ustanovení, která zmocňují účetního Komise přenést některé ze svých úkolů na zaměstnance těchto úřadů. Je rovněž třeba upravit vedení bankovních účtů, k jejichž zřízení jménem Komise mohou být evropské úřady zmocněny.
(76)
Obdobně jako v případě zveřejňování údajů o příjemcích finančních prostředků Unie by měl být zveřejněn jednak seznam odborníků uvedených v článku 204 finančního nařízení, kteří jsou vybíráni na základě výzvy k projevení zájmu, jednak náplň práce těchto odborníků. Zveřejněna by měla být též jejich odměna, pokud překročí 15 000 EUR.
(77)
Měl by být doplněn nový postup zavedený článkem 203 finančního nařízení, zejména pokud jde o druh nákladů, jež mají být zahrnovány do finančních limitů zavedených v tomto článku. Vzhledem ke specifičnosti projektů v oblasti nemovitostí při delegacích Unie, zejména v naléhavých případech, je nutno tento druh projektů podrobně upravit. V případě obytných budov, zejména při delegacích, jež mají být najaty nebo zakoupeny během krátkého období, je vhodné stanovit, že se na ně nevztahuje postup podle článku 203 finančního nařízení. Postup podle článku 203 finančního nařízení by se neměl vztahovat ani na bezúplatné získání pozemku či na koupi pozemku za symbolickou cenu, neboť taková transakce nezatěžuje rozpočet.
(78)
V zájmu provázanosti s ustanoveními finančního nařízení je nutno stanovit přechodná ustanovení. V zájmu provázanosti s odvětvovým právním základem je vhodné odložit použitelnost ustanovení o způsobech řízení a o finančních nástrojích do 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT ÚPRAVY
Článek 1
Předmět úpravy
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (dále jen „finanční nařízení“).
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 2
Účtování úroků z plateb předběžného financování
(Čl. 8 odst. 4 finančního nařízení)
V případech, kdy úroky náleží uhradit do rozpočtu, stanoví dohoda uzavřená se subjekty či osobami, jež jsou vyjmenovány v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech ii) až viii) finančního nařízení, že je předběžné financování vypláceno na bankovní účty či podúčty, které umožňují identifikovat finanční prostředky a související úroky. Není-li tomu tak, musí identifikaci finančních prostředků, jež Unie vyplatila, a úroků nebo jiných plnění plynoucích z těchto finančních prostředků umožňovat účetní metody příjemců nebo zprostředkovatelů.
Ustanoveními tohoto nařízení, jejichž předmětem jsou úroky z předběžného financování, není dotčeno vykazování předběžného financování na straně aktiv finančních výkazů v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 finančního nařízení.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 3
Prostředky na daný rozpočtový rok
(Čl. 11 odst. 3 finančního nařízení)
Prostředky na závazky a prostředky na platby schválené na daný rozpočtový rok sestávají z:
a)
prostředků uvedených v rozpočtu včetně opravných rozpočtů;
b)
přenesených prostředků;
c)
prostředků daných znovu k dispozici podle článků 178 a 182 finančního nařízení;
d)
prostředků plynoucích z plateb předběžného financování, jež byly vráceny v souladu s čl. 177 odst. 3 finančního nařízení;
e)
prostředků poskytnutých po přijetí účelově vázaných příjmů v průběhu rozpočtového roku nebo předchozích rozpočtových let, jež dosud nebyly použity.
Článek 4
Zrušení a přenos prostředků
(Čl. 13 odst. 2 finančního nařízení)
1. Prostředky na závazky a nerozlišené prostředky týkající se projektů v oblasti nemovitostí uvedené v čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení lze přenést pouze tehdy, pokud přidělení na závazek nemohlo proběhnout do 31. prosince rozpočtového roku z důvodů, které nelze přičítat schvalující osobě, a pokud přípravné etapy již pokročily tak, že lze předpokládat, že k přidělení na závazek dojde do 31. března následujícího roku nebo - v případě projektů v oblasti nemovitostí - do 31. prosince.
2. Přípravnými etapami uvedenými v čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které mají být dokončeny do 31. prosince rozpočtového roku, tak aby bylo možno prostředky přenést do následujícího rozpočtového roku, jsou zejména:
a)
u souhrnných závazků ve smyslu článku 85 finančního nařízení přijetí rozhodnutí o financování nebo ukončení konzultací příslušných útvarů orgánu ohledně přijetí tohoto rozhodnutí k uvedenému dni;
b)
u individuálních závazků ve smyslu článku 85 finančního nařízení završení výběru potenciálních zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů, příjemců, vítězů soutěží o ceny nebo pověřených osob.
3. Prostředky přenesené v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které nejsou přiděleny na závazek do 31. března následujícího rozpočtového roku nebo - v případě částek na projekty v oblasti nemovitostí - do 31. prosince následujícího roku, se automaticky ruší.
O zrušení prostředků v souladu s prvním pododstavcem Komise informuje Evropský parlament a Radu do jednoho měsíce.
4. Prostředky přenesené v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. b) finančního nařízení mohou být použity do 31. prosince následujícího rozpočtového roku.
5. Účetnictví musí umožňovat identifikaci prostředků přenesených v souladu s odstavci 1 až 4.
KAPITOLA 3
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 5
Přepočítací kurz eura a ostatních měn
(Článek 19 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení vyplývající z používání zvláštních odvětvových pravidel, schvalující osoba provádí přepočet eura na jinou měnu podle denních směnných kurzů eura zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
V případě, že přepočet eura na jinou měnu provádí zhotovitel, dodavatel, poskytovatel nebo příjemce, použijí se zvláštní ustanovení o přepočtu uvedená ve smlouvě na veřejnou zakázku, v grantové dohodě či v dohodě o financování.
2. Aby neměly měnové přepočty významný dopad na výši spolufinancování z prostředků Unie ani nežádoucí dopad na rozpočet Unie, zvláštní ustanovení uvedená v odstavci 1 případně určí, že se přepočítací kurz eura a jiné měny vypočte za pomoci průměrného denního směnného kurzu platného v daném období.
3. Není-li denní směnný kurz eura pro danou měnu v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněn, použije příslušná schvalující osoba účetní kurz uvedený v odstavci 4.
4. Pro účely účetnictví uvedené v článcích 151 až 156 finančního nařízení a s výhradou článku 240 tohoto nařízení se přepočet eura na jinou měnu uskutečňuje pomocí měsíčního účetního kurzu eura. Tento účetní směnný kurz stanoví účetní Komise s pomocí veškerých zdrojů informací, jež považuje za spolehlivé, na základě směnného kurzu předposledního pracovního dne měsíce předcházejícího měsíci, pro nějž je kurz stanovován.
5. Výsledky měnových operací uvedených v odstavci 4 tohoto článku jsou v účetnictví příslušného orgánu vykazovány v samostatné položce.
První pododstavec tohoto odstavce se přiměřeně použije na subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení.
Článek 6
Kurz použitelný pro přepočet eura na ostatní měny
(Článek 19 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, jež vyplývají z používání odvětvových pravidel nebo ze smluv na zvláštní veřejné zakázky, z grantových dohod, rozhodnutí o udělení grantu či z finančních dohod, použije se pro přepočet eura na jinou měnu v případech, kdy přepočet provádí příslušná schvalující osoba, kurz dne, kdy schvalující útvar vystavil platební nebo inkasní příkaz.
2. V případě zálohových účtů vedených v eurech se pro přepočet eura na jinou měnu použije kurz platný v den, kdy banka provedla platbu.
3. V případě zúčtování zálohových účtů vedených v národních měnách podle článku 19 finančního nařízení se pro přepočet eura na jinou měnu použije kurz měsíce, v němž byl uskutečněn výdaj ze zálohového účtu.
4. V případě náhrady paušálních výdajů nebo výdajů plynoucích ze služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „služební řád“), která má stanovenu horní hranici a která se proplácí v jiné měně než euru, se použije kurz platný v době, kdy vznikne nárok na náhradu.
KAPITOLA 4
Zásada univerzálnosti
Článek 7
Zaznamenávání účelově vázaných příjmů a poskytování odpovídajících prostředků
(Článek 21 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčeny články 9 a 10, jsou účelově vázané příjmy zaznamenávány do rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů v oddílu jednotlivých orgánů do rozpočtové položky vytvořené pro tento účel;
b)
ve výkazu výdajů jsou v poznámkách k rozpočtu - včetně obecných poznámek - uvedeny položky, do nichž lze zapsat poskytované prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům.
V případě uvedeném v prvním pododstavci písm. a) se použije označení „pro memoria“ a odhadované příjmy jsou pro informaci uvedeny v poznámkách.
2. Jakmile orgán účelově vázané příjmy obdrží, jsou jim odpovídající prostředky automaticky poskytovány jako prostředky na závazky i prostředky na platby, s výjimkou těchto případů:
a)
v případech podle čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2 finančního nařízení;
b)
v případě podle čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení u členských států, v jejichž případě je dohoda o poskytnutí příspěvku vyjádřena v eurech.
V případě podle prvního pododstavce písm. b) lze prostředky na závazky poskytnout poté, co členský stát podepíše dohodu o poskytnutí příspěvku.
Článek 8
Příspěvky členských států na výzkumné programy
(Čl. 21 odst. 2 písm. a) finančního nařízení)
1. Příspěvky členských států na financování některých doplňkových výzkumných programů stanovené v článku 5 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (8) jsou hrazeny takto:
a)
sedm dvanáctin částky zapsané v rozpočtu nejpozději do 31. ledna běžného rozpočtového roku;
b)
zbývajících pět dvanáctin do 15. července běžného rozpočtového roku.
2. Pokud není rozpočet s konečnou platností přijat před začátkem rozpočtového roku, jsou příspěvky uvedené v odstavci 1 určeny částkou, jež je zapsána v rozpočtu na předchozí rozpočtový rok.
3. Všechny příspěvky nebo dodatečné platby členských států do rozpočtu musí být připsány na účet či účty Komise do 30 kalendářních dní po výzvě k zaplacení prostředků.
4. Uskutečněné platby jsou připisovány na účet stanovený v nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 a vztahují se na ně podmínky stanovené v uvedeném nařízení.
Článek 9
Účelově vázané příjmy vyplývající z účasti zemí ESVO na některých programech Unie
(Čl. 21 odst. 2 písm. e) finančního nařízení)
1. Příspěvky členských států Evropského sdružení volného obchodu (dále jen „státy ESVO“) na některé programy Unie se vykazují v rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů je vytvořena rozpočtová položka s označením „pro memoria“, v níž se zaznamenává celková výše příspěvků států ESVO za uvedený rozpočtový rok;
b)
ve výkazu výdajů:
i)
v poznámkách k jednotlivým rozpočtovým položkám, které se týkají činností Unie, jichž se státy ESVO účastní, se výše předpokládané účasti uvádí „pro informaci“,
ii)
v příloze, která je nedílnou součástí rozpočtu, se uvádějí veškeré rozpočtové položky, které se týkají činností Unie, jichž se státy ESVO účastní.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) je předpokládaná částka uvedena v rozpočtových poznámkách,
Příloha uvedená v prvním pododstavci písm. b) bodu ii) představuje a doplňuje strukturu, jež slouží jednak zaznamenávání prostředků odpovídajících příspěvkům podle odstavce 2, jednak plnění souvisejících výdajů.
2. Podle článku 82 Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) jsou částky ročních příspěvků států ESVO, které Komisi potvrdil Smíšený výbor Evropského hospodářského výboru v souladu s čl. 1 odst. 5 protokolu 32 připojeného k Dohodě o EHP, zapsány hned od počátku rozpočtového roku v plné výši jako odpovídající prostředky na závazky a prostředky na platby.
3. Jsou-li do rozpočtových položek, na něž přispívají státy ESVO, přidány v průběhu rozpočtového roku dodatečné prostředky, aniž by byly státy ESVO schopny v průběhu uvedeného rozpočtového roku upravit náležitým způsobem výši svých příspěvků, aby dodržely „činitel úměrnosti“ uvedený v článku 82 Dohody o EHP, může Komise na přechodnou dobu a výjimečně využít svých hotovostních zdrojů k předfinancování podílu států ESVO. Po tomto poskytnutí dodatečných prostředků vyzve Komise co nejdříve státy ESVO, aby odpovídající příspěvky uhradily. Komise o těchto rozhodnutích každoročně informuje Evropský parlament a Radu.
Toto předfinancování je vypořádáno co nejdříve v rámci rozpočtu na následující rozpočtový rok.
4. Finanční příspěvky států ESVO jsou v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. e) finančního nařízení vnějšími účelově vázanými příjmy. Účetní přijme vhodná opatření, aby použití příjmů, jež z těchto příspěvků plynou, a jim odpovídajících prostředků bylo sledováno odděleně.
Stav plnění příjmů a výdajů, jež účasti států ESVO odpovídají, uvádí Komise ve zprávě podle čl. 150 odst. 2 finančního nařízení odděleně.
Článek 10
Výnosy ze sankcí uložených členským státům s nadměrným schodkem
(Čl. 21 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)
Výnosy ze sankcí uvedených v oddílu 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (9) se vykazují v rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů se vytvoří rozpočtová položka s označením „pro memoria“, v níž jsou zaúčtovávány úroky z těchto částek;
b)
zároveň, a aniž je dotčen článek 77 finančního nařízení, jsou na základě zápisu těchto částek ve výkazu příjmů vykázány prostředky na závazky a prostředky na platby ve výkazu výdajů.
Prostředky uvedené v prvním pododstavci písm. b) jsou čerpány v souladu s článkem 20 finančního nařízení.
Článek 11
Náklady vzniklé přijetím darovaných částek ve prospěch Unie
(Článek 22 finančního nařízení)
Pro účely schválení Evropským parlamentem a Radou podle čl. 22 odst. 2 finančního nařízení Komise odhadne a řádně odůvodní finanční náklady, včetně navazujících nákladů, spojené s přijetím darovaných částek určených Unii.
Článek 12
Účty pro vrácené daně
(Čl. 23 odst. 3 finančního nařízení)
Daně, které Unie hradí podle čl. 23 odst. 2 a čl. 23 odst. 3 písm. a) finančního nařízení, jsou zapsány na prozatímním účtu až do doby, kdy je dotyčné státy vrátí.
KAPITOLA 5
Zásada specifikace
Článek 13
Pravidla pro výpočet procentních podílů u převodů, jež uskutečňují orgány s výjimkou Komise
(Článek 25 finančního nařízení)
1. Procentní podíly uvedené v článku 25 finančního nařízení se počítají k okamžiku podání žádosti o provedení převodu na základě výše prostředků, jež jsou vyčleněny v rozpočtu včetně rozpočtů opravných.
2. Vychází se z celkové výše prostředků, jež mají být převedeny z dané rozpočtové položky, po úpravě o výši prostředků již převedených.
K výši prostředků, jež může dotčený orgán převést bez rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, se nepřihlíží.
Článek 14
Pravidla pro výpočet procentních podílů u převodů, jež uskutečňuje Komise
(Článek 26 finančního nařízení)
1. Procentní podíly uvedené v čl. 26 odst. 1 finančního nařízení se počítají k okamžiku podání žádosti o provedení převodu na základě výše prostředků, jež jsou vyčleněny v rozpočtu včetně rozpočtů opravných.
2. Vychází se z celkové výše prostředků, jež mají být převedeny z dané rozpočtové položky či v její prospěch, po úpravě o výši prostředků již převedených.
K výši prostředků, jež může Komise převést bez rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, se nepřihlíží.
Článek 15
Správní výdaje
(Článek 26 finančního nařízení)
Výdaje uvedené v čl. 26 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) finančního nařízení pokrývají v případě všech oblastí politiky body uvedené v článku 44 odst. 3 finančního nařízení.
Článek 16
Odůvodnění žádostí o převod prostředků
(Články 25 a 25 finančního nařízení)
K návrhům na převody a veškerým informacím pro Evropský parlament a Radu o převodech podle článků 25 a 26 finančního nařízení musí být přiloženy příslušné podrobné podklady, jež uvádějí čerpání prostředků a odhady potřeb až do konce rozpočtového roku, a to jak v případě rozpočtových položek, v jejichž prospěch má být převod uskutečněn, tak v případě položek, k jejichž tíži má být převod uskutečněn.
Článek 17
Odůvodnění žádostí o převody z rezervy na pomoc při mimořádných událostech
(Článek 29 finančního nařízení)
K návrhům na převody z rezervy na pomoc při mimořádných událostech uvedené v článku 29 finančního nařízení musí být přiloženy příslušné podrobné podklady, jež uvádějí:
a)
v případě rozpočtové položky, do níž mají být prostředky převedeny: co nejaktuálnější informace o čerpání prostředků a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku;
b)
v případě všech rozpočtových položek, jež se týkají vnější činnosti: čerpání prostředků až do konce měsíce, jenž předchází měsíci podání žádosti o převod, a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku spolu se srovnáním oproti původnímu odhadu;
c)
rozbor možností k přerozdělení prostředků.
KAPITOLA 6
Zásada řádného finančního řízení
Článek 18
Hodnocení
(Článek 30 finančního nařízení)
1. Všechny návrhy na programy nebo činnosti, jež znamenají výdaje k tíži rozpočtu, jsou předmětem hodnocení ex ante, které musí zkoumat:
a)
potřebu, jež má být uspokojena v krátkodobém či dlouhodobém horizontu;
b)
přidanou hodnotu zásahu Unie;
c)
cíle politiky a řízení, jichž má být dosaženo a k nimž patří opatření nezbytná k ochraně finančních zájmů Unie na poli prevence, odhalování, vyšetřování a nápravy podvodů, jakož i postihů za podvody;
d)
možné varianty postupů, včetně rizik s nimi souvisejících;
e)
očekávané výsledky a dopady, zejména v rovině ekonomické, sociální a environmentální, a dále ukazatele a způsob vyhodnocování pro účely jejich měření;
f)
nejvhodnější metodu realizace prioritní varianty/variant;
g)
vnitřní provázanost navrhovaného programu nebo činnosti a jejich návaznost na ostatní příslušné nástroje;
h)
objem prostředků, lidských zdrojů a ostatních správních výdajů, jež mají být přiděleny v souladu se zásadou efektivnosti nákladů;
i)
poučení vyplývající z podobných zkušeností v minulosti.
2. Návrh uvádí opatření ke sledování, podávání zpráv a hodnocení a přihlíží ke kompetencím příslušných úrovní správy, jež se provádění navrhovaného programu nebo činnosti účastní.
3. Všechny programy nebo činnosti, včetně pilotních projektů a přípravných akcí, na něž jsou uvolněny zdroje v objemu nad 5 000 000 EUR, jsou předmětem hodnocení přidělených lidských a finančních zdrojů a dosažených výsledků, které probíhá průběžně a/nebo ex post s cílem ověřit, zda jsou v souladu se stanovenými cíli, a to následovně:
a)
výsledky dosahované při provádění víceletého programu jsou pravidelně hodnoceny podle časového rozvrhu, který umožňuje vzít výsledky tohoto hodnocení v úvahu při rozhodování o obnově, změně nebo přerušení programu;
b)
výsledky činností, o jejichž financování je rozhodováno v ročním cyklu, jsou vyhodnocovány alespoň jednou za šest let.
Povinnost uvedená v prvním pododstavci písm. a) a b) se nepoužije na jednotlivé projekty a akce prováděné v rámci takových činností, u nichž lze tuto povinnost splnit tím, že konečnou zprávu zašlou subjekty, které akci provedly.
4. Hodnocení podle odstavce 1 a 3 musí být úměrné uvolněným zdrojům a dopadu dotčeného programu nebo činnosti.
Článek 19
Finanční výkaz
(Článek 31 finančního nařízení)
Finanční výkaz uvádí finanční a ekonomické údaje, na jejichž základě může legislativní orgán vyhodnotit nezbytnost zásahu Unie. Uvádí příslušné informace o souladu s dalšími činnostmi Unie a případné synergii.
V případě víceletých akcí obsahuje finanční výkaz předběžný plán ročních potřeb prostředků a pracovních míst, včetně míst externích zaměstnanců, a hodnocení jejich střednědobého finančního dopadu.
KAPITOLA 7
Zásada transparentnosti
Článek 20
Předběžné zveřejnění rozpočtu
(Článek 34 finančního nařízení)
Co nejdříve poté, co je rozpočet přijat s konečnou platností, a nejpozději čtyři týdny po tomto termínu jsou před oficiálním vyhlášením rozpočtu v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny z podnětu Komise podrobné číselné údaje ve všech jazycích na internetových stránkách orgánů.
Článek 21
Zveřejňování informací o hodnotě a příjemcích finančních prostředků Unie
(Článek 35 finančního nařízení)
1. Informace o příjemcích finančních prostředků Unie, jež byly poskytnuty v rámci přímého řízení, se zveřejňují na internetové stránce orgánů Unie do 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly finanční prostředky poskytnuty.
Kromě zveřejnění podle prvního pododstavce lze tyto informace ve standardní úpravě zveřejnit také jiným vhodným způsobem.
2. Nestanoví-li toto nařízení a odvětvová pravidla jinak, zveřejňují se s přihlédnutím ke kritériím v čl. 35 odst. 3 finančního nařízení následující informace:
a)
jméno příjemce;
b)
lokalita příjemce;
c)
poskytnutá částka;
d)
povaha a účel opatření.
Pojem „lokalita“ pro účely písm. b) znamená:
i)
adresu příjemce, je-li příjemcem právnická osoba,
ii)
region na úrovni NUTS 2, je-li příjemcem fyzická osoba.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, je nutno zveřejněné informace odstranit dva roky od konce rozpočtového roku, v němž byly finanční prostředky poskytnuty. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
3. Informace podle odstavce 2 jsou zveřejňovány pouze v případě cen, grantů a veřejných zakázek, jež byly uděleny, resp. zadány na základě soutěže o návrh, řízení o udělení grantu či zadávacího řízení. Tyto informace se nezveřejňují v případě:
a)
stipendií udělených fyzickým osobám a další přímé podpory vyplacené nejpotřebnějším fyzickým osobám podle čl. 125 odst. 4 písm. c) finančního nařízení;
b)
veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje částky podle čl. 137 odst. 2 tohoto nařízení.
4. Od zveřejnění informací je upuštěno v případě rizika, že by byla u příslušných jednotlivců ohrožena práva a svobody chráněné Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny obchodní zájmy příjemců.
Článek 22
Odkaz na zveřejněné informace o příjemcích finančních prostředků Unie poskytnutých v rámci nepřímého řízení
(Článek 35 finančního nařízení)
Je-li správa finančních prostředků Unie svěřena orgánům a subjektům uvedeným v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, musí pověřovací dohody stanovit, aby tyto pověřené orgány a subjekty zveřejnily informace uvedené v čl. 21 odst. 2 a 3 ve standardní úpravě na svých internetových stránkách.
Internetová stránka orgánů Unie musí obsahovat alespoň odkaz na internetovou adresu, kde lze tyto informace nalézt, nejsou-li tyto informace zveřejněny přímo na vyhrazeném místě na internetových stránkách orgánů Unie.
Kromě zveřejnění podle prvního pododstavce lze tyto informace ve standardní úpravě zveřejnit také jiným vhodným způsobem.
Na zveřejnění informací podle prvního pododstavce tohoto článku se použije čl. 21 odst. 2 až 4.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
Článek 23
Finanční plán
(Článek 38 finančního nařízení)
Finanční plán podle článku 38 finančního nařízení je členěn podle kategorií výdajů, oblastí politiky a rozpočtových položek. Úplný finanční plán uvádí všechny výdajové kategorie s výjimkou zemědělství, politiky soudržnosti a administrativy, k nimž jsou uváděny pouze souhrnné údaje.
Článek 24
Návrh opravného rozpočtu
(Čl. 41 odst. 1 finančního nařízení)
K návrhu opravného rozpočtu je připojeno odůvodnění a informace k plnění rozpočtu za předchozí a běžný rozpočtový rok, jež jsou v okamžiku sestavování návrhu k dispozici.
Článek 25
Rozpočtová nomenklatura
(Článek 44 finančního nařízení)
Rozpočtová nomenklatura musí být v souladu se zásadami specifikace, transparentnosti a řádného finančního řízení. Musí zajišťovat jednoznačnost a transparentnost, jež jsou nezbytné pro účely rozpočtového procesu, snadnou identifikaci hlavních cílů zakotvených v příslušném právním základu a umožňovat výběr z politických priorit a efektivní a účelné plnění rozpočtu.
Článek 26
Výdaje skutečně vynaložené v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny
(Čl. 49 odst. 1 písm. a) bod v) finančního nařízení)
Pro účely sestavení rozpočtu se výdaje skutečně vynaložené v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny, určují takto:
a)
v případě závazků: závazky zaznamenané v účetnictví v průběhu rozpočtového roku k tíži prostředků na tento rozpočtový rok ve smyslu článku 3;
b)
v případě plateb: platby uskutečněné v průběhu rozpočtového roku, tj. platby, k nimž byl bance předán platební příkaz, k tíži prostředků na tento rozpočtový rok ve smyslu článku 3.
Článek 27
Poznámky k rozpočtu
(Čl. 49 odst. 1 písm. a) bod vi) finančního nařízení)
Poznámky k rozpočtu obsahují zejména:
a)
odkazy na základní právní akt, pokud byl základní právní akt přijat;
b)
náležité vysvětlení k povaze a účelu prostředků.
Článek 28
Plán pracovních míst
(Čl. 49 odst. 1 písm. c) bod i) finančního nařízení)
Pracovní místa Zásobovací agentury jsou uváděna v plánu pracovních míst Komise odděleně.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 29
Informace o předávání osobních údajů pro účely auditu
(Článek 53 finančního nařízení)
Při výzvě učiněné v souvislosti s granty, veřejnými zakázkami nebo cenami, jež jsou prováděny v rámci přímého řízení, musí být potenciální příjemci, zájemci, uchazeči a účastníci v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10) vyrozuměni o tom, že pro účely ochrany finančních zájmů Unie mohou být jejich osobní údaje předány útvarům interního auditu, Evropskému účetnímu dvoru, komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (dále jen „úřad OLAF“) nebo že si mohou tyto údaje předat schvalující osoby při Komisi a výkonné agentury.
Článek 30
Přípravná opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky
(Čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)
Financování opatření, jež Rada schválí k přípravě operací Unie v rámci řešení krizí podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii, zahrnuje doplňkové náklady přímo vyplývající ze skutečnosti, že je v prostoru operace nasazena konkrétní mise nebo tým, jejichž členové pocházejí mimo jiné z řad personálu orgánů Unie; tyto náklady zahrnují též pojištění pro případ zvýšeného rizika, náklady na cestování a ubytování a denní diety.
Článek 31
Zvláštní pravomoci Komise vyplývající ze Smluv
(Čl. 54 odst. 2 písm. d) finančního nařízení)
1. Články Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jež Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou:
a)
článek 154 (sociální dialog);
b)
článek 156 (průzkumy, stanoviska a porady v sociální oblasti);
c)
články 159 a 161 (zprávy o zvláštních problémech týkajících se sociální situace);
d)
ustanovení čl. 168 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti veřejného zdraví);
e)
ustanovení čl. 171 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti transevropských sítí);
f)
ustanovení čl. 173 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti průmyslu);
g)
ustanovení čl. 175 druhého pododstavce (zpráva o pokroku dosaženém při upevňování hospodářské, sociální a územní soudržnosti);
h)
ustanovení čl. 181 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);
i)
článek 190 (zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);
j)
ustanovení čl. 210 odst. 2 (podněty na podporu koordinace politik v oblasti rozvojové spolupráce);
k)
ustanovení čl. 214 odst. 6 (podněty na podporu koordinace akcí humanitární pomoci).
2. Články Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“), jež Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou:
a)
článek 70 (finanční příspěvek v mezích rozpočtu na programy průzkumu nerostných ložisek na územích členských států);
b)
články 77 až 85.
3. Seznamy uvedené v odstavci 1 a 2 mohou být při předložení návrhu rozpočtu doplněny s tím, že je nutno uvést odpovídající články a částky.
Článek 32
Jednání, jež mohou představovat střet zájmů, a postup
(Článek 57 finančního nařízení)
1. Jednání, jež může být ovlivněno střetem zájmů ve smyslu čl. 57 odst. 2 finančního nařízení, může mít - aniž je dotčeno jeho posouzení jakožto protiprávního jednání podle článku 141 - mimo jiné tyto formy:
a)
poskytnutí sobě nebo jinému neoprávněných přímých nebo nepřímých výhod;
b)
odmítnutí poskytnout příjemci práva nebo výhody, na něž má nárok;
c)
nepřípustná nebo zneužívající jednání nebo opomenutí uskutečnit nezbytná jednání.
Další jednání, jež může být ovlivněno střetem zájmů, je takové jednání, jež může narušit nestranný a objektivní výkon povinností určité osoby, např. členství v hodnotícím výboru v zadávacím řízení nebo v řízení o udělení grantu, může-li tato osoba získat z výsledku těchto řízení přímou či nepřímou finanční výhodu.
2. Za střet zájmů se považuje situace, kdy je žadatel, zájemce nebo uchazeč zaměstnancem, na nějž se vztahuje služební řád, ledaže jeho účast v řízení předem schválí jeho nadřízený.
3. V případě střetu zájmů přijme pověřená schvalující osoba náležitá opatření k eliminaci nežádoucího vlivu dotčené osoby na daný postup či řízení.
KAPITOLA 2
Způsoby plnění rozpočtu
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 33
Způsoby řízení
(Článek 58 finančního nařízení)
V účetním systému Komise jsou zaznamenány jednotlivé způsoby řízení a v jejich rámci též kategorie subjektů či osob, jež jsou uvedeny v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení a jimž jsou v souvislosti s plněním rozpočtu svěřeny určité úkoly.
Pokud jde o přímé řízení Komisí podle čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, účetní systém rozlišuje, zdali toto řízení probíhá prostřednictvím:
a)
útvarů Komise;
b)
výkonných agentur;
c)
vedoucích delegací EU;
d)
svěřeneckých fondů uvedených v článku 187 finančního nařízení.
Oddíl 2
Přímé řízení
Článek 34
Přímé řízení
(Čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení)
Plní-li Komise rozpočet přímo ve svých úvarech, vykonávají úkoly související s plněním rozpočtu účastníci finančních operací ve smyslu článků 64 až 75 finančního nařízení v souladu s podmínkami tohoto nařízení.
Článek 35
Výkon pravomocí svěřených výkonným agenturám
(Čl. 58 odst. 1 písm. a) a článek 62 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o svěření pravomocí výkonným agenturám zmocňuje tyto agentury jakožto pověřené schvalující osoby k tomu, aby čerpaly prostředky na program Unie, jehož řízením byly pověřeny.
2. Pověřovací akt Komise obsahuje přinejmenším ustanovení podle čl. 40 písm. a) až d) a h). Jménem dotyčné výkonné agentury musí k tomuto aktu vydat formální písemný souhlas její ředitel.
Článek 36
Soulad s pravidly pro zadávání veřejných zakázek
(Článek 63 finančního nařízení)
Svěří-li Komise úkoly soukromým subjektům podle čl. 63 odst. 2 finančního nařízení, uzavře smlouvu v souladu s částí první hlavou V a s částí druhou hlavou IV kapitolou III finančního nařízení.
Oddíl 3
Sdílené řízení s členskými státy
Článek 37
Zvláštní ustanovení o sdíleném řízení s členskými státy, opatření na podporu šíření osvědčených postupů
(Článek 59 finančního nařízení)
Komise sestaví rejstřík subjektů, které jsou podle odvětvových pravidel odpovědné za řízení, osvědčování a audit.
S cílem podpořit osvědčené postupy při využívání prostředků ze strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského rybářského fondu může dát Komise subjektům odpovědným za řízení a kontrolu pro informaci k dispozici metodické pokyny, jež stanoví její vlastní kontrolní strategii a přístup, včetně kontrolních seznamů a příkladů osvědčené praxe. Tyto pokyny jsou podle potřeby aktualizovány.
Oddíl 4
Nepřímé řízení
Článek 38
Rovnocennost systémů, pravidel a postupů v rámci nepřímého řízení
(Článek 60 finančního nařízení)
1. Komise může uznat pravidla a postupy zadávání veřejných zakázek za rovnocenné se svými vlastními pravidly a postupy, pokud splňují tyto podmínky:
a)
dodržují zásadu široké hospodářské soutěže uchazečů v zájmu získání ekonomicky nejvýhodnější nabídky a stanoví jednací řízení pouze u veřejných zakázek do určité přiměřené hodnoty nebo v řádně odůvodněných případech;
b)
zajišťují transparentnost prostřednictvím náležitého uveřejňování ex ante, zejména v případě zadávacích řízení, a náležitého zveřejňování zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů ex post;
c)
zajišťují rovné zacházení, proporcionalitu a zákaz diskriminace;
d)
po celou dobu zadávacího řízení předcházejí střetu zájmů.
Vnitrostátní právo členských států nebo třetích zemí, jež provádí směrnici 2004/18/ES, se považuje za rovnocenné pravidlům, která orgány uplatňují v souladu s finančním nařízením.
2. Komise může uznat pravidla a postupy pro udělování grantů za rovnocenné se svými vlastními pravidly a postupy, pokud splňují tyto podmínky:
a)
dodržují zásady proporcionality, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
b)
zajišťují transparentnost prostřednictvím odpovídajícího uveřejňování výzev k podávání návrhů, stanoví postupy přímého udělování grantů pouze u grantů do určité přiměřené výše nebo v řádně odůvodněných případech a zajišťují náležité zveřejňování příjemců ex post, při němž je zohledňována zásada proporcionality;
c)
po celou dobu řízení o udělení grantu předcházejí střetu zájmů;
d)
stanoví, že granty nesmějí být kumulativní ani být udělovány zpětně, že musí v zásadě zahrnovat spolufinancování a že účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce.
3. Komise může uznat, že účetní systémy a systémy vnitřní kontroly, jež používají subjekty a osoby, jimž mají být svěřeny úkoly související s plněním rozpočtu jménem Komise, zajišťují rovnocennou úroveň ochrany finančních zájmů Unie a rovnocennou přiměřenou jistotu o dosažení cílů řízení, jestliže tyto systémy splňují zásady zakotvené v článku 32 finančního nařízení.
Článek 39
Hodnocení ex ante pravidel a postupů u subjektů a osob v rámci nepřímého řízení
(Čl. 61 odst. 1 finančního nařízení)
Pro účely hodnocení ex ante podle čl. 61 odst. 1 finančního nařízení může příslušná schvalující osoba vycházet z hodnocení ex ante, jež provedla jiná schvalující osoba, a to za předpokladu, že závěry této jiné schvalující osoby jsou relevantní z hlediska specifických rizik svěřovaných úkolů, zejména povahy těchto úkolů a příslušné částky.
Příslušná schvalující osoba může vycházet z hodnocení ex ante, jež provedli jiní dárci, pokud bylo toto hodnocení provedeno za podmínek rovnocenných podmínkám stanoveným pro nepřímé řízení v článku 60 finančního nařízení.
Článek 40
Obsah dohody o svěření úkolů plnění rozpočtu, jež je uzavírána se subjekty a osobami
(Čl. 61 odst. 3 finančního nařízení)
Pověřovací dohody obsahují podrobná ujednání, jež zajišťují ochranu finančních zájmů Unie a transparentnost prováděných operací. Musí zahrnovat alespoň následující:
a)
jednoznačnou definici a vymezení svěřovaných úkolů, zejména pokud jde o změny svěřených úkolů, vzdání se pohledávek a využití vrácených nebo nepoužitých finančních prostředků;
b)
podmínky a bližší podrobnosti k plnění těchto úkolů, odpovědnosti a organizaci kontrol, jež mají být prováděny, včetně hodnocení programů;
c)
podmínky pro vyplacení příspěvku Unie, včetně proplacení nákladů vzniklých při plnění úkolů a odměny pro pověřený subjekt, a pravidla ohledně potřebných podkladů k odůvodnění těchto plateb;
d)
pravidla pro podávání zpráv Komisi o plnění úkolů, očekávaných výsledcích, vyskytnuvších se nesrovnalostech a přijatých opatřeních, dále podmínky, za nichž lze platby pozastavit nebo přerušit, a podmínky, za nichž je plnění těchto úkolů ukončeno;
e)
termín, do něhož budou k pověřovací dohodě uzavřeny individuální prováděcí smlouvy a dohody, jež musí být úměrné povaze svěřených úkolů;
f)
pravidla pro vyloučení, jež subjektu či osobě umožňují, aby z účasti na zadávacím řízení, z řízení o udělení grantu či ceny, ze zadání veřejné zakázky nebo z udělení grantu či ceny vyloučily subjekty, jež se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 písm. a), b) a e) a čl. 107 písm. a) a b) finančního nařízení;
g)
bližší podrobnosti o kontrolách, jež provádí Komise, jakož i ustanovení o přístupu Komise, úřadu OLAF a Účetního dvora k informacím potřebným k výkonu jejich povinností, jakož i o pravomoci provádět audity a šetření včetně kontrol na místě;
h)
ujednání o:
i)
závazku pověřeného subjektu neprodleně informovat Komisi o všech podvodech, k nimž při správě finančních prostředků Unie došlo, a o přijatých opatřeních,
ii)
určení kontaktního místa, které je vybaveno náležitými pravomocemi k přímé spolupráci s úřadem OLAF, jež slouží snazšímu výkonu operativní činnosti tohoto úřadu;
i)
podmínky, jimiž se řídí používání bankovních účtů a úrokových výnosů podle čl. 8 odst. 4 finančního nařízení;
j)
ustanovení zajišťující viditelnost činnosti Unie ve vztahu k ostatním činnostem subjektu.
Článek 41
Prohlášení řídícího subjektu a prohlášení o dodržení postupů
(Čl. 60 odst. 5 finančního nařízení)
V případě akcí, jež končí před koncem příslušného rozpočtového roku, může být prohlášení řídícího subjektu podle čl. 60 odst. 5 písm. b) finančního nařízení nahrazeno závěrečnou zprávou pověřeného subjektu nebo osoby o dané akci, je-li tato zpráva předložena před 15. únorem roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce.
Pokud mezinárodní organizace a třetí země provádějí nevíceleté akce v délce trvání nejvýše 18 měsíců, může být prohlášení o dodržení postupů uvedené v čl. 60 odst. 5 finančního nařízení začleněno do závěrečné zprávy.
Článek 42
Postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetních závěrek, jakož i vylučování úhrad, jež jsou v rozporu s platnými pravidly, z financování Unií v rámci nepřímého řízení
(Čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových pravidel, Komise v rámci postupů podle čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení:
a)
provádí dokumentární prověrky a případně kontroly na místě;
b)
stanoví výši schválených výdajů poté, co proběhlo případné řízení o sporných otázkách s příslušnými orgány a subjekty, a poté, co jsou tyto orgány a subjekty vyrozuměny;
c)
případně vypočte výši finanční opravy;
d)
inkasuje nebo uhradí zůstatek, který je dán rozdílem mezi schválenými výdaji a částkami, jež byly orgánům nebo subjektům již vyplaceny.
Pro účely prvního pododstavce písm. d) Komise inkasuje splatné částky přednostně formou zápočtu podle článku 87.
2. Jsou-li úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny subjektu, jenž provádí akci financovanou větším počtem dárců, spočívají postupy podle čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení v ověření, zdali příslušnou částku, kterou Komise na danou akci vyplatila, tento subjekt na akci použil a zdali byl tento výdaj vynaložen v souladu se závazky, jež upravuje dohoda s tímto subjektem podepsaná.
Pro účely tohoto nařízení se akcí financovanou větším počtem dárců rozumí akce, na niž jsou finanční prostředky Unie sdruženy s prostředky přinejmenším jednoho dalšího dárce.
Článek 43
Zvláštní ustanovení pro nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi
(Čl. 58 odst. 1 písm. c) bod ii) a článek 188 finančního nařízení)
1. Mezinárodní organizace uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii) finančního nařízení jsou:
a)
mezinárodní veřejné organizace zřízené na základě mezivládních dohod a specializované agentury zřízené těmito organizacemi;
b)
Mezinárodní výbor Červeného kříže;
c)
Mezinárodní federace společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce;
d)
další neziskové organizace, jež mají na základě rozhodnutí Komise obdobné postavení jako mezinárodní organizace.
2. Plní-li Komise rozpočet v rámci nepřímého řízení s mezinárodními organizacemi, použijí se ověřovací dohody s nimi uzavřené.
Článek 44
Určení veřejnoprávních subjektů a soukromoprávních subjektů pověřených výkonem veřejné služby
(Čl. 58 odst. 1 písm. c) body v) a vi) finančního nařízení)
1. Na veřejnoprávní subjekty a soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby se vztahuje právo členského státu nebo země, v níž byly založeny.
2. V případě síťového řízení, při němž musí příslušný členský stát či země určit alespoň jeden subjekt, probíhá toto určení v souladu se základním právním aktem.
Ve všech ostatních případech určí tyto subjekty Komise po vzájemné dohodě s dotčenými členskými státy nebo zeměmi.
KAPITOLA 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Práva a povinnosti účastníků finančních operací
Článek 45
Práva a povinnosti účastníků finančních operací
(Článek 64 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány poskytnou všem účastníkům finančních operací zdroje nezbytné k plnění jejich povinností a listinu s podrobným popisem jejich úkolů, práv a povinností.
2. Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí listinou, kterou vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 46
Pomoc pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám
(Článek 65 finančního nařízení)
Příslušné schvalující osobě mohou být při plnění jejích úkolů nápomocni zaměstnanci, kteří jsou pověřeni tím, aby v rámci odpovědnosti této osoby uskutečňovali některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních informací a informací o správě finančních prostředků. Za účelem předcházení střetu zájmů platí pro zaměstnance, kteří jsou pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám nápomocni, povinnosti uvedené v článku 57 finančního nařízení.
Vedoucím delegací Unie jako dále pověřeným schvalujícím osobám podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení mohu být při plnění jejich povinností nápomocni zaměstnanci Komise.
Článek 47
Vnitřní předpisy o pověřování
(Článek 65 finančního nařízení)
V souladu s finančním nařízením a tímto nařízením stanoví každý orgán ve svých vnitřních předpisech taková opatření pro správu prostředků, jaká považuje za nezbytná k řádnému plnění svého oddílu rozpočtu.
Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí vnitřními předpisy, jež vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
Článek 48
Uchovávání podkladů schvalujícími osobami
(Čl. 66 odst. 2 finančního nařízení)
Schvalující osoba zřídí systémy, v nichž budou v papírové či elektronické podobě uchovávány originální podklady, jež souvisejí s plněním rozpočtu a příslušnými opatřeními, jakož i s navazujícími fázemi. Tyto systémy zajistí, aby:
a)
tyto podklady byly číslovány;
b)
tyto podklady byly označeny datem;
c)
byly - případně v elektronické podobě - vedeny registry, z nichž lze přesně zjistit místo, na němž jsou tyto podklady uloženy;
d)
tyto podklady byly uchovávány alespoň po dobu pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium za rozpočtový rok, k němuž se vztahují;
e)
byly uchovávány podklady o zárukách za předběžné financování ve prospěch daného orgánu a aby byla vedena evidence, v níž budou uvedené záruky náležitě sledovány.
Podklady k operacím, jež dosud nejsou uzavřeny s konečnou platností, se uchovávají déle, než je uvedeno v prvním pododstavci písm. d), a to do konce roku, který následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny.
Osobní údaje uvedené v podkladech se vymažou, je-li to možné a nejsou-li tyto údaje potřebné pro účely udělení rozpočtového absolutoria, kontroly nebo auditu. Na uchovávání provozních údajů se použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 49
Kontroly ex ante a ex post
(Čl. 66 odst. 5 a 6 finančního nařízení)
1. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které běžně uskutečňují zaměstnanci uvedení v článku 46 a které slouží k přípravě úkonů v rámci plnění rozpočtu, jež provádí příslušná schvalující osoba.
2. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí příslušná schvalující osoba, aby ověřila operativní a finanční aspekty operace.
3. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici.
Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje příslušná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku efektivnosti nákladů. V případě pochybností si tato osoba k potvrzení platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
řádnost výdajů a příjmů a jejich soulad s platnými předpisy, zejména rozpočtem a souvisejícími předpisy, a s akty přijatými při provádění Smluv nebo nařízení, a případně se smluvními podmínkami;
b)
uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v části první hlavě II kapitole 7 finančního nařízení.
Pro účely kontrol může příslušná schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
4. Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
Tyto kontroly prověřují, zda jsou operace financované z rozpočtu prováděny řádným způsobem, a zejména zda jsou dodržována kritéria uvedená v odstavci 3.
Výsledky kontrol ex post přezkoumává alespoň jednou ročně pověřená schvalující osoba s cílem odhalit případné systémové problémy. K řešení těchto problémů přijme opatření.
Na základě výsledků kontrol a dalších relevantních informací je přezkoumávána analýza rizik uvedená v čl. 66 odst. 6 finančního nařízení.
U víceletých programů stanoví pověřená schvalující osoba víceletou kontrolní strategii, v níž specifikuje povahu a rozsah kontrol v daném období a způsob měření výsledků v meziročním srovnání v rámci každoročního procesu potvrzování věrohodnosti.
Článek 50
Kodex profesních standardů
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 5 finančního nařízení)
1. Zaměstnanci, jež příslušná schvalující osoba určí k ověřování finančních operací, jsou vybíráni na základě svých odborných znalostí, schopností a zvláštních předpokladů, jež prokazují diplomy, odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.
2. Jednotlivé orgány vypracují kodex profesních standardů, jenž v oblasti vnitřní kontroly stanoví:
a)
úroveň odborné a finanční kompetence, jež je od zaměstnanců uvedených v odstavci 1 požadována;
b)
závazek těchto zaměstnanců procházet trvalou odbornou přípravou;
c)
poslání, úlohu a úkoly, jež jsou jim přiděleny;
d)
pravidla chování, zejména pokud jde o etické normy a bezúhonnost, které musí zaměstnanci splňovat, a práva, která jim jsou přiznána.
3. Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí kodexem profesních standardů podle odstavce 2 tohoto článku, který vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
4. Jednotlivé orgány ustaví náležité struktury, jejichž prostřednictvím budou schvalujícím útvarům sdělovány potřebné informace o kontrolních standardech a o metodách a technikách, jež byly pro tyto účely vyvinuty, a jejichž prostřednictvím budou tyto informace pravidelně aktualizovány.
Článek 51
Nečinnost pověřené schvalující osoby
(Čl. 66 odst. 8 finančního nařízení)
Nečinností pověřené schvalující osoby podle čl. 66 odst. 8 finančního nařízení se rozumí situace, kdy tato osoba nereaguje v přiměřené lhůtě s ohledem na okolnosti jednotlivého případu, nejpozději však do jednoho měsíce.
Článek 52
Předávání finančních informací a informací o správě finančních prostředků účetnímu
(Článek 66 finančního nařízení)
Pověřená schvalující osoba předává účetnímu v souladu s pravidly, jež účetní přijal, finanční informace a informace o správě finančních prostředků, jež jsou nezbytné pro plnění jeho úkolů.
Schvalující osoba účetnímu pravidelně a alespoň pro účely uzávěrky účtů sděluje relevantní finanční údaje ke svěřeneckým bankovním účtům, tak aby použití finančních prostředků Unie bylo možno zachytit v účetní závěrce Unie.
Článek 53
Zpráva o jednacích řízeních
(Článek 66 finančního nařízení)
Pověřené schvalující osoby zaznamenávají za každý rozpočtový rok smlouvy na veřejné zakázky uzavřené na základě jednacího řízení podle čl. 134 odst. 1 písm. a) až g), čl. 135 odst. 1 písm. a) až d) a článků 266, 268 a 270 tohoto nařízení. Pokud se poměr jednacích řízení k počtu veřejných zakázek, jež zadala táž pověřená schvalující osoba, oproti minulým letům značně zvýší nebo pokud je tento poměr značně vyšší než průměr za daný orgán, podá o tom příslušná schvalující osoba danému orgánu zprávu, v níž uvede opatření přijatá k odvrácení tohoto vývoje. Jednotlivé orgány zasílají Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jednacích řízeních. V případě Komise se tato zpráva přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
Oddíl 3
Účetní
Článek 54
Jmenování účetního
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány jmenují svého účetního z řad úředníků, kteří podléhají služebnímu řádu úředníků Evropské unie.
Účetního vybírá orgán na základě jeho zvláštní kvalifikace prokázané diplomy nebo rovnocennými odbornými zkušenostmi.
2. Dva nebo více orgánů či subjektů mohou jmenovat téhož účetního.
V tomto případě přijmou tyto orgány a subjekty nezbytná opatření proti střetu zájmů.
Článek 55
Ukončení výkonu funkce účetního
(Článek 68 finančního nařízení)
1. V případě ukončení výkonu funkce účetního je bezodkladně vypracována předvaha.
2. Účetní, který ukončuje výkon své funkce, zašle tuto předvahu spolu s předávací zprávou novému účetnímu, nebo, není-li to možné, učiní tak úředník ze stejného útvaru.
Do jednoho měsíce ode dne zaslání předvahy nový účetní předvahu podepíše za účelem udělení svého souhlasu a přitom může vyjádřit své výhrady.
Předávací zpráva uvádí též výsledek předvahy a všechny vznesené výhrady.
3. Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení informují Evropský parlament, Radu a účetního Komise o jmenování svého účetního nebo o ukončení výkonu jeho funkce ve lhůtě dvou týdnů.
Článek 56
Validace účetního a inventárního systému
(Článek 68 finančního nařízení)
Příslušná schvalující osoba důsledně informuje účetního o vývoji či podstatných změnách systému finančního řízení, inventárního systému a systému oceňování aktiv a pasiv, pokud jsou z daného systému přebírány údaje do účetnictví daného orgánu nebo pokud tento systém slouží k dokládání těchto údajů, tak aby účetní mohl ověřit, že jsou dodržena kritéria pro validaci tohoto systému.
Účetní může již validovaný systém finančního řízení kdykoliv přezkoumat. Pokud účetní odmítne validovat systém finančního řízení, jejž zavedla schvalující osoba, nebo pokud již udělenou validaci tomuto systému odejme, sestaví příslušná schvalující osoba akční plán s cílem napravit v přiměřené lhůtě nedostatky, jež vedly k tomuto rozhodnutí účetního.
Příslušná schvalující osoba odpovídá za úplnost informací, jež jsou účetnímu předávány.
Článek 57
Správa pokladny
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní zajišťuje, aby měl jeho orgán k dispozici dostatečné finanční prostředky na hotovostní potřeby, jež vyplývají z plnění rozpočtu.
2. Pro účely odstavce 1 zřídí účetní systémy řízení hotovosti, které mu umožní sestavovat prognózy peněžních toků.
3. Účetní Komise rozděluje dostupné finanční prostředky v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článek 58
Správa bankovních účtů
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Pro účely správy pokladny může účetní jménem orgánu otevřít nebo nechat otevřít účty u finančních institucí nebo národních centrálních bank. V řádně odůvodněných případech může účty otevřít v jiných měnách než v euru.
2. Účetní odpovídá za rušení účtů uvedených v odstavci 1 nebo za to, aby bylo jejich zrušení zajištěno.
3. Účetní stanoví podmínky pro vedení účtů uvedených v odstavci 1, jež byly otevřeny u finančních institucí, v souladu se zásadami řádného finančního řízení, efektivity a soutěže o veřejné zakázky.
4. Alespoň jednou za pět let účetní znovu vyhlašuje soutěž o veřejné zakázky pro finanční instituce, u nichž by mohly být otevřeny účty v souladu s odstavcem 1.
U zálohových bankovních účtů otevřených u finančních institucí mimo Unii je prováděn pravidelný průzkum podmínek na trhu, pokud to místní bankovní podmínky dovolují. Tento průzkum probíhá alespoň jednou za pět let z podnětu správce zálohového účtu, který následně předkládá účetnímu odůvodněný návrh na výběr určité banky na období do pěti let.
5. Účetní zajistí, aby byly podmínky pro vedení účtů otevřených u finančních institucí v souladu s odstavcem 1 přísně dodržovány.
V případě zálohových bankovních účtů otevřených u finančních institucí mimo Unii přebírá tuto odpovědnost správce zálohového účtu, jenž přitom zohledňuje platné právní předpisy v zemi, v níž vykonává svůj mandát.
6. O podmínkách pro vedení účtů otevřených u finančních institucí účetní Komise informuje účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení sladí s těmito podmínkami podmínky pro vedení účtů, jež sami otevírají.
Článek 59
Podpisové právo k účtům
(Článek 68 finančního nařízení)
Podmínky pro otevírání, vedení a používání účtů v závislosti na požadavcích vnitřní kontroly stanoví, že šeky, bankovní převodní příkazy a všechny další bankovní operace musí podepsat jeden nebo více řádně zmocněných zaměstnanců. Instrukce vystavené ručně mimo elektronický systém musí podepsat alespoň dva řádně zmocnění zaměstnanci nebo účetní osobně.
Pro účely prvního pododstavce zašlou účetní jednotlivých orgánů všem finančním institucím, u nichž daný orgán otevřel účet, jména a podpisové vzory zmocněných zaměstnanců.
Článek 60
Správa zůstatků na bankovních účtech
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní zajistí, aby se zůstatek na bankovních účtech uvedených v článku 58 výrazně nelišil od prognóz peněžních toků podle čl. 57 odst. 2 a aby v každém případě:
a)
žádný z těchto účtů nevykazoval záporný zůstatek;
b)
zůstatek na účtech vedených v jiných měnách byl pravidelně přepočítáván na eura.
2. Na cizoměnových účtech nesmí účetní udržovat zůstatky, jež by mohly orgánu způsobit nadměrné ztráty v důsledku výkyvů směnných kurzů.
Článek 61
Převodní a přepočtové operace
(Článek 68 finančního nařízení)
Aniž je dotčen článek 69, uskutečňuje účetní převody mezi účty, jež otevřel jménem orgánu u finančních institucí, a provádí přepočet měn.
Článek 62
Způsoby placení
(Článek 68 finančního nařízení)
Platby jsou uskutečňovány bankovním převodem nebo šekem nebo - v případě zálohového účtu - debetní kartou v souladu s čl. 67 odst. 4.
Článek 63
Soubory údajů o právnických osobách
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní může provádět platby bankovním převodem pouze v případě, že byly předem do společného souboru, členěného podle orgánů, zapsány bankovní údaje příjemce platby a informace potvrzující jeho totožnost, jakož i všechny případné změny.
Zápis právních a bankovních údajů příjemce platby do tohoto souboru údajů nebo případné změny těchto údajů vychází z podkladu, jehož formu stanoví účetní.
2. Před provedením platby bankovním převodem mohou schvalující osoby přijmout jménem svého orgánu závazek vůči třetí osobě pouze v případě, že jim tato třetí osoba dodá dokumentaci požadovanou pro zápis do souboru údajů.
Schvalující osoby informují účetního o všech změnách právních a bankovních údajů, jež jim sdělí příjemce platby, a před provedením platby ověřují platnost těchto údajů.
V souvislosti s předvstupní pomocí lze vůči orgánům veřejné moci zemí, jež podaly žádost o přistoupení k Evropské unii, přijímat individuální závazky, aniž by předem došlo k zápisu do souboru údajů o třetích osobách. V tomto případě učiní schvalující osoba vše pro to, aby k zápisu došlo co nejdříve. Příslušné dohody stanoví, že předtím, než lze provést první platbu, je Komisi nutno zaslat bankovní údaje příjemce.
Článek 64
Uchovávání podkladů účetním
(Článek 68 finančního nařízení)
Účetní podklady a podklady, jež slouží k přípravě účetní závěrky uvedené v článku 141 finančního nařízení, jsou uchovávány po dobu alespoň pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium pro rozpočtový rok, k němuž se tyto podklady vztahují.
Podklady k operacím, jež dosud nejsou uzavřeny s konečnou platností, jsou však uchovávány déle, a to do konce roku, jenž následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny. Na uchovávání provozních údajů se použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Jednotlivé orgány rozhodnou, v kterém útvaru budou podklady uchovávány.
Článek 65
Osoby zmocněné ke správě účtů
(Článek 69 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány stanoví podmínky, za nichž jsou jimi určení zaměstnanci zmocnění ke správě účtů v místních jednotkách uvedených v článku 72 oprávněni sdělovat místním finančním institucím jména a podpisové vzory.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 66
Podmínky použití zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Je-li vzhledem k omezené výši dotčených částek fakticky nemožné nebo neefektivní uskutečňovat platební operace v souladu s rozpočtovými postupy, lze pro účely úhrady takových výdajů zřídit zálohové účty.
2. Správce zálohových účtů může předběžně potvrzovat a hradit výdaje na základě podrobného rámce, jenž je vymezen v pokynech příslušné schvalující osoby. Tyto pokyny stanoví pravidla a podmínky, jimiž se řídí předběžné potvrzování a úhrada výdajů, a případně též podmínky podpisu právních závazků ve smyslu čl. 97 odst. 1 písm. e).
3. Vytvoření zálohového účtu a jmenování jeho správce jsou předmětem rozhodnutí, jež přijímá účetní na základě řádně odůvodněného návrhu příslušné schvalující osoby. Toto rozhodnutí stanoví odpovědnost a povinnosti správce zálohových účtů a schvalující osoby.
Na základě řádně odůvodněného návrhu příslušné schvalující osoby rozhoduje účetní též o změně podmínek vedení zálohového účtu.
4. Při delegacích Unie jsou zálohové účty zřizovány pro účely úhrady výdajů jak z rozpočtového oddílu vyhrazeného Komisi, tak z rozpočtového oddílu Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a musí zajišťovat, aby bylo možno k výdajům dohledat všechny údaje.
Článek 67
Podmínky pro zřizování zálohových účtů a platby
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o zřízení zálohového účtu a o jmenování jeho správce a rozhodnutí o změně podmínek vedení tohoto účtu stanoví zejména:
a)
účel a maximální výši počáteční zálohy, která může být poskytnuta;
b)
případné otevření bankovního účtu nebo poštovního žirového účtu jménem orgánu;
c)
druh a maximální výši jednotlivých výdajových položek, jež může správce zálohového účtu vyplatit třetím osobám nebo je od nich vybrat;
d)
četnost a postup předkládání podkladů a pravidla pro jejich předávání schvalující osobě k zúčtování;
e)
postup případného doplnění zálohy;
f)
skutečnost, že zálohové operace vypořádává schvalující osoba nejpozději do konce následujícího měsíce, tak aby bylo možno účetní zůstatek odsouhlasit se zůstatkem na bankovním účtu;
g)
dobu platnosti pověření, jež účetní udělil správci zálohového účtu;
h)
totožnost jmenovaného správce zálohového účtu.
2. V návrzích na rozhodnutí o zřízení zálohového účtu zajistí příslušná schvalující osoba, aby:
a)
přednostně byly používány rozpočtové postupy, pokud existuje přístup k centrálnímu počítačovému účetnímu systému;
b)
zálohové účty byly používány jen v odůvodněných případech.
Maximální částka, kterou může správce zálohových účtů zaplatit v případě, že je fakticky nemožné nebo neefektivní uskutečňovat platební operace v souladu s rozpočtovými postupy, nesmí přesáhnout 60 000 EUR na každou výdajovou položku.
3. Správce zálohového účtu může provádět platby ve prospěch třetích osob na základě a v rámci limitů, jež jsou dány:
a)
předchozími rozpočtovými a právními závazky, jež podepsala příslušná schvalující osoba;
b)
kladným zůstatkem na zálohovém účtu v hotovosti nebo v bance.
4. Platby ze zálohových účtů lze provádět bankovním převodem včetně systému přímého inkasa uvedeného v článku 89 finančního nařízení, šekem nebo jiným platebním prostředkem včetně debetních karet v souladu s pokyny účetního.
5. Poté, co je platba provedena, následuje formální rozhodnutí o konečném potvrzení a/nebo platební příkaz, které podepíše příslušná schvalující osoba.
Článek 68
Výběr správců zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
Správci zálohových účtů jsou vybíráni z řad úředníků nebo - v případě potřeby a pouze v řádně odůvodněných případech - z řad ostatních zaměstnanců. Správci zálohových účtů jsou vybíráni na základě svých znalostí, schopností a zvláštní kvalifikace, jež prokazují diplomy, odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.
Článek 69
Poskytování finančních prostředků na zálohové účty
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Účetní poskytuje na zálohové účty nezbytné prostředky prostřednictvím plateb a tyto účty sleduje z hlediska otevírání bankovních účtů, udílení podpisových práv a kontrol na místě a v centrálním účetnictví. Účetní poskytuje na zálohové účty finanční prostředky. Zálohy jsou hrazeny na bankovní účet otevřený pro tento účel.
Na zálohové účty lze poskytovat finanční prostředky též přímo z různých místních příjmů, jež plynou například z:
a)
prodeje zařízení;
b)
publikací;
c)
různých náhrad;
d)
úroků.
Zúčtování záloh, pokud jde o výdaje a různé či účelově vázané příjmy, probíhá v souladu s rozhodnutím o zřízení zálohového účtu uvedeným v článku 67 a s finančním nařízením. Příslušné částky odečte schvalující osoba při následném doplňování příslušných zálohových účtů.
2. V zájmu eliminace zejména kurzových ztrát může správce zálohového účtu provádět v souvislosti s touž zálohou převody mezi různými bankovními účty.
Článek 70
Kontroly prováděné schvalujícími osobami a účetními
(Článek 70 finančního nařízení)
1. V souladu s pravidly a pokyny účetního vede správce zálohového účtu evidenci jednak prostředků, jež má k dispozici v hotovosti a v bance, jednak uskutečněných plateb a obdržených částek. K výstupům z této evidence má trvalý přístup příslušná schvalující osoba a alespoň jednou měsíčně je vypracován souhrn transakcí, jejž správce zálohového účtu zasílá následující měsíc společně s podklady příslušné schvalující osobě pro účely zúčtování zálohových operací.
2. Účetní provádí nebo nechává provádět příslušně zmocněného zaměstnance ve svém útvaru nebo ve schvalujícím útvaru kontroly, jež musí zpravidla probíhat na místě a bez předchozího upozornění a jejichž účelem je ověřit existenci finančních prostředků, jež byly přiděleny správcům zálohových účtů, ověřit vedení účetnictví a zkontrolovat, zda jsou zálohové transakce zúčtovávány ve stanovených lhůtách. Výsledky těchto kontrol sdělí účetní příslušné schvalující osobě.
Článek 71
Postupy při zadávání veřejných zakázek
(Článek 70 finančního nařízení)
Platby prováděné ze zálohových účtů mohou, v mezích stanovených v čl. 137 odst. 3, spočívat jednoduše v úhradě faktury bez předchozího přijetí nabídky.
Článek 72
Zřizování zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
Pro účely úhrady určitých druhů výdajů lze u jednotlivých místních jednotek mimo Unii zřídit v souladu s článkem 70 finančního nařízení jeden nebo více zálohových účtů. Místní jednotkou může být například delegace, kancelář nebo styčné pracoviště Unie ve třetí zemi.
V rozhodnutí o zřízení zálohového účtu jsou stanoveny podmínky pro vedení tohoto účtu, jež splňují požadavky článku 70 finančního nařízení a vycházejí ze specifických potřeb dané místní jednotky.
Článek 73
Správci zálohových účtů a osoby zmocněné ke správě účtů při delegacích Unie
(Článek 70 finančního nařízení)
Za výjimečných okolností a v zájmu zajištění kontinuity činnosti mohou povinnosti správce zálohových účtů ESVČ při delegacích Unie vykonávat zaměstnanci Komise. Za týchž podmínek lze do funkce správců zálohových účtů za Komisi při delegacích Unie jmenovat zaměstnance ESVČ.
Pravidla a podmínky upravené v prvním pododstavci se při delegacích Unie použijí na jmenování osob, jež účetní pověří prováděním bankovních operací.
KAPITOLA 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 74
Odpovědné subjekty v oblasti boje proti podvodům
(Čl. 66 odst. 8 a čl. 72 odst. 2 finančního nařízení)
Orgány a subjekty uvedenými v čl. 66 odst. 8 a čl. 72 odst. 2 finančního nařízení se rozumějí subjekty uvedené ve služebním řádu a rozhodnutích orgánů Unie, jež se týkají podmínek interních šetření v souvislosti s předcházením podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, které poškozuje zájmy Unie.
Oddíl 2
Pravidla pro pověřené a dále pověřené schvalující osoby
Článek 75
Finanční nesrovnalosti
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 6 finančního nařízení)
Aniž jsou dotčeny pravomoci úřadu OLAF, je pro všechny případy porušení finančního nařízení nebo předpisů se vztahem k finančnímu řízení či kontrolám operací, jež vyplývají z jednání nebo opomenutí zaměstnance, příslušná komise pro řešení finančních nesrovnalostí uvedená v článku 29 (dále jen „komise“).
Článek 76
Komise pro řešení finančních nesrovnalostí
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 6 finančního nařízení)
1. Případy finančních nesrovnalostí uvedené v článku 75 tohoto nařízení předkládá komisi k vydání stanoviska podle čl. 73 odst. 6 druhého pododstavce finančního nařízení orgán oprávněný ke jmenování.
V případech, kdy jako dále pověřené schvalující osoby jednají vedoucí delegací Unie v souladu s čl. 56 odst. 2 finančního nařízení, je příslušná schvalující osoba oprávněna se na komisi o stanovisko k finančním nesrovnalostem podle článku 75 tohoto nařízení obrátit přímo.
Domnívá-li se pověřená schvalující osoba, že došlo k finanční nesrovnalosti, může věc předložit komisi. Tato komise vydá stanovisko, v němž posoudí, zda došlo k nesrovnalostem podle článku 75, stupeň jejich závažnosti a případné následky. Dospěje-li komise na základě analýzy k závěru, že uvedený případ spadá do pravomoci úřadu OLAF, předá spis bezodkladně orgánu oprávněnému ke jmenování a úřad OLAF o tom neprodleně uvědomí.
Pokud komisi uvědomí přímo zaměstnanec v souladu s čl. 66 odst. 8 finančního nařízení, předá komise spis orgánu oprávněnému ke jmenování a zaměstnance o tom uvědomí. Orgán oprávněný ke jmenování může komisi požádat o stanovisko k tomuto případu.
2. Orgán, nebo v případě smíšené komise zúčastněné orgány, upraví podle své vnitřní organizace pracovní postupy komise a její složení s tím, že komise musí mít jednoho externího člena, jenž má požadovanou kvalifikaci a odbornost.
Článek 77
Potvrzení pokynů
(Čl. 73 odst. 3 finančního nařízení)
1. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že závazný pokyn, který dostala, je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, zejména protože nemůže být vykonán v rámci jí svěřených zdrojů, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil nebo dále pověřil. Pokud je tento pokyn písemně potvrzen a toto potvrzení je doručeno v odpovídající lhůtě a je dostatečně jasné v tom smyslu, že explicitně odkazuje na body, které pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zpochybnila, nelze tuto osobu již povolat k odpovědnosti. Tato osoba pokyn provede, není-li pokyn zjevně v rozporu s právními předpisy nebo nepředstavuje-li porušení příslušných bezpečnostních norem.
2. Odstavec 1 se použije rovněž v případě, že se schvalující osoba v průběhu plnění jí uloženého závazného pokynu dozví, že dotyčná operace vykazuje nesrovnalosti.
Pokyny, jež byly potvrzeny podle čl. 73 odst. 3 finančního nařízení, příslušná pověřená schvalující osoba zaznamená a uvede ve své výroční zprávě o činnosti.
KAPITOLA 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Vlastní zdroje
Článek 78
Pravidla pro vlastní zdroje
(Článek 76 finančního nařízení)
Schvalující osoba vypracuje předběžný plán, který stanoví termíny, v nichž mají být vlastní zdroje vymezené v rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie poskytnuty Komisi.
Vlastní zdroje jsou stanovovány a inkasovány v souladu s pravidly, jež jsou přijata na základě rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci.
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 79
Odhady pohledávek
(Článek 77 finančního nařízení)
1. Odhad pohledávky specifikuje druh příjmu a rozpočtový bod, do něhož má být tento příjem zapsán, a pokud možno též údaje o dlužníkovi a odhad částky.
Při sestavování odhadu pohledávky ověří příslušná schvalující osoba zejména, že:
a)
příjem je zapsán do správného rozpočtového bodu;
b)
odhad je v pořádku a odpovídá platným předpisům a zásadě řádného finančního řízení.
2. S výhradou čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2 finančního nařízení a čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení nedochází na základě odhadu pohledávek k poskytnutí prostředků na závazky. V případech uvedených v článku 21 finančního nařízení lze prostředky poskytnout až poté, co Unie skutečně inkasuje dlužné částky.
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 80
Postup
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Stanovení pohledávky příslušnou schvalující osobou znamená uznání práva Unie vůči dlužníkovi a stanovení nároku požadovat po dlužníkovi úhradu dluhu.
2. Inkasní příkaz je operace, kterou příslušná schvalující osoba dává pokyn účetnímu k inkasu stanovené pohledávky.
3. Výzvou k úhradě je dlužník informován o tom, že:
a)
Unie stanovila pohledávku;
b)
bude-li pohledávka zaplacena ve stanovené lhůtě, nenabíhají úroky z prodlení;
c)
nebude-li pohledávka uhrazena ve lhůtě uvedené v písmeni b), nabíhají z ní úroky z prodlení, jejichž sazba je uvedena v článku 83; tím nejsou dotčeny zvláštní platné předpisy;
d)
nebude-li pohledávka uhrazena ve lhůtě uvedené v písmenu b), provede orgán inkaso buď započtením, nebo propadnutím předem složených jistot;
e)
účetní je oprávněn provést inkaso započtením před uplynutím lhůty uvedené v písmenu b) v případě, že je to nezbytné k ochraně finančních zájmů Unie a že se důvodně domnívá, že by pohledávka Komise mohla být nedobytná; o důvodech a datu inkasa započtením je účetní povinen dlužníka předem vyrozumět;
f)
nelze-li po provedení všech kroků podle písmene a) až e) tohoto pododstavce inkasovat celou částku, provede orgán inkaso výkonem rozhodnutí podle čl. 79 odst. 2 finančního nařízení nebo na základě žaloby.
Vytištěnou výzvu k úhradě zašle schvalující osoba dlužníkovi. O jeho zaslání je prostřednictvím finančního informačního systému vyrozuměn účetní.
Článek 81
Stanovení pohledávek
(Článek 78 finančního nařízení)
Před stanovením pohledávky se příslušná schvalující osoba ujistí, že:
a)
pohledávka je jistá, tedy není ničím podmíněna;
b)
pohledávka zní na pevnou a přesně vyjádřenou peněžitou částku;
c)
pohledávka je splatná a neběží lhůta k její úhradě;
d)
údaje o dlužníkovi jsou správné;
e)
částka, jež má být inkasována, je zapsána ve správném rozpočtovém bodu;
f)
podklady jsou v pořádku a
g)
je dodržena zásada řádného finančního řízení, zejména z hlediska kritérií uvedených v čl. 91 odst. 1 písm. a).
Článek 82
Podklady pro stanovení pohledávek
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Stanovení pohledávky vychází z podkladů, jež osvědčují nárok Unie.
2. Před stanovením pohledávky provede příslušná schvalující osoba osobně kontrolu podkladů nebo se na vlastní odpovědnost ujistí, že tato kontrola byla provedena.
3. Podklady uchovává schvalující osoba v souladu s článkem 48.
Článek 83
Úroky z prodlení
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, jež vyplývají z použití zvláštních odvětvových pravidel, nabíhají z pohledávky, jež není ke dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) uhrazena, úroky z prodlení v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku.
2. V případě pohledávek, jež nejsou uhrazeny ke dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b), se jako úroková sazba použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o:
a)
osm procentních bodů, pokud událostí, z jejíhož titulu pohledávka vznikla, je veřejná zakázka na dodávky a služby uvedené v hlavě V;
b)
tři a půl procentních bodů ve všech ostatních případech.
3. Úroky se počítají od kalendářního dne následujícího po dni, kdy uplynula lhůta uvedená v čl. 80 odst. 3 písm. b) a specifikovaná ve výzvě k úhradě, až do kalendářního dne, kdy je pohledávka uhrazena v plné výši.
Inkasní příkaz na částku odpovídající úrokům z prodlení se vystaví až po skutečném obdržení těchto úroků.
4. V případě pokut platí, že složí-li dlužník finanční jistotu, kterou účetní akceptuje namísto platby, použije se ode dne uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) úroková sazba uvedená v odstavci 2 tohoto článku, která je platná v první den měsíce, v němž bylo rozhodnutí o uložení pokuty přijato, zvýšená pouze o jeden a půl procentního bodu.
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 84
Vystavení inkasního příkazu
(Článek 79 finančního nařízení)
1. Inkasní příkaz uvádí:
a)
rozpočtový rok, do něhož má být příjem zapsán;
b)
odkazy na právní akt či právní závazek, jež představují rozhodnou skutečnost pro vznik pohledávky a zakládají nárok na inkaso;
c)
článek rozpočtu a případné další úrovně jeho členění, včetně případných odkazů na odpovídající rozpočtový závazek;
d)
částku k inkasu vyjádřenou v eurech;
e)
jméno a adresu dlužníka;
f)
lhůtu uvedenou v čl. 80 odst. 3 písm. b);
g)
možný způsob inkasa, mj. zejména započtení nebo uplatnění složených jistot.
2. Příslušná schvalující osoba opatří inkasní příkaz datem a svým podpisem a postoupí jej účetnímu.
3. Účetní jednotlivých orgánů vedou seznam splatných částek k inkasu. Nároky Unie jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní jednotlivých orgánů seznam předávají účetnímu Komise.
Účetní Komise připraví konsolidovaný seznam, v němž jsou splatné částky řazeny v členění podle jednotlivých orgánů a data vystavení inkasního příkazu. Tento seznam Komise připojí ke své zprávě o rozpočtovém a finančním řízení.
4. V zájmu posílení ochrany finančních zájmů Unie vypracovává Komise seznam nároků Unie, v němž kromě výše pohledávek uvádí jména dlužníků, jimž byla úhrada pohledávky nařízena pravomocným rozhodnutím soudu a kteří po dobu jednoho roku od jeho vydání pohledávku neuhradili vůbec nebo ji neuhradili z významné části. Při zveřejňování tohoto seznamu je zohledňována ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, jsou zveřejněné údaje odstraněny poté, co je dlužná částka v plném rozsahu uhrazena. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
Rozhodnutí o zařazení dlužníka na seznam nároků Unie je přijímáno v souladu se zásadou proporcionality a zohledňuje význam dané částky.
Článek 85
Vykonatelné rozhodnutí ve prospěch jiných orgánů
(Čl. 79 odst. 2 finančního nařízení)
1. Výjimečné okolnosti podle čl. 79 odst. 2 finančního nařízení jsou dány v případě, kdy dotyčný orgán vyčerpal možnosti k dobrovolné úhradě a k inkasu pohledávky započtením podle čl. 80 odst. 1 finančního nařízení a kdy pohledávka dosahuje významné výše.
2. Dotyčné orgány, u nichž se nejedná o orgány uvedené v článku 299 Smlouvy o fungování EU, jsou v případě podle odstavce 1 oprávněny požádat Komisi, aby přijala vykonatelné rozhodnutí.
3. Vykonatelné rozhodnutí ve všech případech stanoví, že je nárokované částky nutno zapsat do oddílu rozpočtu příslušného orgánu, který jedná jako schvalující osoba. Související příjmy se do rozpočtu zapisují jako obecné příjmy, s výjimkou specifikovaných případů, kdy se jedná o účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 3 finančního nařízení.
4. Nastane-li situace, jež by mohla inkaso ovlivnit, žádající orgán Komisi vyrozumí a zasáhne na její podporu, bude-li proti vykonatelnému rozhodnutí podán opravný prostředek.
5. Komise a příslušný orgán se dohodnou na praktických opatřeních k provedení tohoto článku.
Oddíl 5
Inkaso
Článek 86
Náležitosti inkasa
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Účetní provede při inkasu pohledávky účetní zápis a uvědomí příslušnou schvalující osobu.
2. Na platbu v hotovosti do pokladny vydá účetní nebo správce zálohových účtů potvrzení.
3. Neurčí-li dlužník jinak, započte se jeho částečná úhrada na základě několika inkasních příkazů nejprve proti nejstarší pohledávce.
Z částečné úhrady jsou hrazeny nejprve úroky.
Článek 87
Inkaso započtením
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Má-li dlužník vůči Unii jistou pohledávku ve smyslu čl. 81 písm. a), která zní na pevnou částku, je splatná a týká se částky stanovené v platebním příkazu, inkasuje účetní po uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) stanovenou pohledávku započtením.
Za výjimečných okolností, kdy je nezbytné chránit finanční zájmy Unie a kdy se účetní důvodně domnívá, že by pohledávka Unie mohla být nedobytná, provede inkaso započtením ještě před uplynutím lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b).
Souhlasí-li dlužník, účetní provede inkaso započtením ještě před uplynutím lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b).
2. Předtím, než účetní zahájí postup inkasa podle odstavce 1, konzultuje příslušnou schvalující osobu a informuje o tom příslušné dlužníky.
Je-li dlužníkem vnitrostátní orgán nebo některý z jeho správních subjektů, informuje účetní o svém úmyslu provést inkaso započtením rovněž příslušný členský stát, a to alespoň deset pracovních dní předem. Účetní však může po dohodě s příslušným členským státem či správním subjektem provést inkaso započtením ještě před uplynutím této lhůty.
3. Započtení podle odstavce 1 má stejný účinek jako platba a zprošťuje Unii povinnosti k úhradě ve výši pohledávky a případně splatných úroků.
Článek 88
Postup vymáhání částek neuhrazených dobrovolně
(Články 79 a 80 finančního nařízení)
1. Není-li ve lhůtě uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) a specifikované ve výzvě k úhradě inkasována celá částka, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup inkasa všemi právními prostředky, včetně případného uspokojení z předem složených jistot; tím není dotčen článek 87.
2. Nelze-li použít způsob inkasa uvedený v odstavci 1 tohoto článku a nezaplatí-li dlužník ani po obdržení upomínky od účetního, vymáhá účetní pohledávku výkonem rozhodnutí v souladu s čl. 79 odst. 2 finančního nařízení nebo žalobou; tím není dotčen článek 87.
Článek 89
Dodatečná platební lhůta
(Článek 80 finančního nařízení)
Ve spolupráci s příslušnou schvalující osobou může účetní poskytnout dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu pouze na základě odůvodněné písemné žádosti dlužníka a za předpokladu, že jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
dlužník se zaváže, že za celou dodatečně poskytnutou lhůtu, počínaje původním dnem splatnosti uvedeným v čl. 80 odst. 3 písm. b), uhradí úroky vypočtené podle sazby v článku 83;
b)
v zájmu ochrany práv Unie složí dlužník finanční jistotu, kterou účetní orgánu akceptuje a která kryje jistinu i úroky dluhu po splatnosti.
Jistotu uvedenou v pododst. 1 písm. b) může nahradit společné a nerozdílné ručení třetí osoby, jež schválí účetní orgánu.
Ve výjimečných případech může účetní na žádost dlužníka upustit od požadavku na složení jistoty podle pododst. 1 písm. b), dojde-li k názoru, že je dlužník ochoten a schopen platbu během dodatečné lhůty uhradit, avšak není schopen složit jistotu a nachází se v obtížné situaci.
Článek 90
Inkaso pokut a jiných sankcí
(Články 80 a 83 finančního nařízení)
1. Je-li u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba proti rozhodnutí Komise o uložení pokuty nebo jiných sankcí podle Smlouvy o fungování EU nebo Smlouvy o Euratomu, dlužník až do okamžiku vyčerpání všech opravných prostředků buď předběžně uhradí příslušnou částku na bankovní účet určený účetním, nebo složí finanční jistotu, kterou účetní akceptuje. Jistota je nezávislá na povinnosti zaplatit pokutu, penále nebo jinou sankci a propadá po první výzvě. Tato jistota musí krýt jistinu a splatný úrok stanovený v čl. 83 odst. 4.
2. S cílem zajistit bezpečnost a likvidnost těchto předběžně přijatých částek a generovat z nich kladný výnos Komise tyto částky investuje do finančních aktiv.
3. Poté, co jsou vyčerpány všechny opravné prostředky, a v případě, že je pokuta či sankce potvrzena, je přijato některé z těchto opatření:
a)
v souladu s článkem 83 finančního nařízení se předběžně vybrané částky, příslušné úroky a další částky z nich plynoucí zapíší do rozpočtu, a to nejpozději v rozpočtovém roce, jenž následuje po roce, v němž byly vyčerpány všechny opravné prostředky;
b)
pokud byla složena finanční jistota, pak tato jistota propadá a odpovídající částka se zapíše do rozpočtu.
Pokud soud pokutu nebo sankci zvýší, použije se první pododstavec písm. a) a b) na částku do výše uvedené v rozhodnutí Komise; částku, o niž se pokuta či sankce navyšuje, vybere účetní a tato částka se zapíše do rozpočtu.
4. Poté, co jsou vyčerpány všechny opravné prostředky, a v případě, že byla pokuta či sankce zrušena či snížena, je přijato některé z těchto opatření:
a)
částky vybrané neoprávněně se spolu s naběhlými úroky vyplatí dotyčné třetí osobě. Je-li za příslušné období dosažen celkově záporný výnos, je předmětem vrácení nominální hodnota neoprávněně vybraných částek;
b)
pokud byla složena finanční jistota, je tato jistota odpovídajícím způsobem uvolněna.
Článek 91
Upuštění od inkasa stanovené pohledávky
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Příslušná schvalující osoba může upustit od inkasa stanovené pohledávky nebo její části pouze v těchto případech:
a)
pokud by předvídatelné náklady na inkaso překročily výši částky k inkasu a pokud by upuštění od inkasa nepoškodilo pověst Unie;
b)
pokud je inkaso pohledávky nemožné z důvodů jejího stáří nebo platební neschopnosti dlužníka;
c)
pokud je inkaso v rozporu se zásadou proporcionality.
2. V případě podle odst. 1 písm. c) jedná příslušná schvalující osoba v souladu s postupy, jež předem stanoví daný orgán, a použije tato povinná a závazně použitelná kritéria:
a)
povaha skutečností, s přihlédnutím k závažnosti nesrovnalosti, jež vedla ke stanovení pohledávky (podvod, opakování deliktu, úmysl, řádná péče, dobrá víra, zjevný omyl);
b)
dopad, který by upuštění od inkasa pohledávky mělo na činnost Unie a její finanční zájmy (dotčená částka, riziko vytvoření precedentu, ohrožení autority právního předpisu).
Podle okolností případu může příslušná schvalující osoba vzít v úvahu tato doplňující kritéria:
a)
narušení hospodářské soutěže, jež by mohlo upuštění od inkasa pohledávky vyvolat;
b)
hospodářskou a sociální škodu, kterou by způsobilo inkaso celé pohledávky.
3. Rozhodnutí o upuštění od inkasa podle čl. 80 odst. 2 finančního nařízení musí být řádně odůvodněno a musí odkazovat jednak na opatření, jež byla za účelem inkasa pohledávky přijata v souladu se zásadou řádné péče, jednak na právní a věcné důvody, o něž se upuštění od inkasa opírá. Příslušná schvalující osoba se při upuštění od inkasa řídí článkem 84.
4. Pravomoc upustit od inkasa stanovené pohledávky nemůže orgán přenést, pokud částka, od jejíhož inkasa má být upuštěno:
a)
činí nejméně 1 000 000 EUR;
b)
činí nejméně 100 000 EUR, což představuje alespoň 25 % stanovené pohledávky.
Pro částky, jež nedosahují limitů uvedených v prvním pododstavci, stanoví jednotlivé orgány ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy, jimiž se řídí přenesení pravomoci upustit od inkasa stanovené pohledávky.
5. Jednotlivé orgány zasílají každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případech upuštění od inkasa uvedených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, kdy dotčené částky dosahovaly nejméně 100 000 EUR. V případě Komise se tato zpráva přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
Článek 92
Zrušení stanovené pohledávky
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Dojde-li k chybě, příslušná schvalující osoba s uvedením důvodů stanovenou pohledávku nebo její část zruší v souladu s články 82 a 84.
2. Jednotlivé orgány stanoví ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy, jimiž se řídí přenesení pravomoci zrušit stanovenou pohledávku.
Článek 93
Pravidla pro běh promlčecích lhůt
(Článek 81 finančního nařízení)
1. Promlčecí lhůta nároků Unie vůči třetím osobám počíná běžet dnem uplynutí lhůty oznámené dlužníkovi ve výzvě k úhradě podle čl. 80 odst. 3 písm. b).
Promlčecí lhůta nároků třetích osob vůči Unii počíná běžet dnem, kdy se podle odpovídajícího právního závazku stává nárok třetí osoby splatným.
2. Běh promlčecí lhůty nároků Unie vůči třetím osobám se přerušuje úkonem orgánu nebo členského státu jednajícího na žádost orgánu, který byl třetí osobě oznámen a jehož účelem je inkaso pohledávky.
Běh promlčecí lhůty nároků třetích osob vůči Unii se přerušuje úkonem, jejž Unii její věřitelé nebo osoby jednající jménem těchto věřitelů oznámili a jehož účelem je inkaso pohledávky.
3. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet dnem, jenž následuje po dni přerušení lhůty podle odstavce 2.
4. Běh promlčecí lhůty se přerušuje též zahájením právních kroků, jejichž předmětem je pohledávka uvedená v odstavci 1, včetně žalob podaných u soudu, jenž se později prohlásí za nepříslušný. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet až v okamžiku, kdy rozhodnutí soudu nabude právní moci nebo kdy v téže věci dojde mezi stranami k mimosoudnímu vyrovnání.
5. Za přerušení běhu promlčecí lhůty je pokládán rovněž případ, kdy účetní poskytne dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu podle článku 89. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet dnem, jenž následuje po dni uplynutí prodloužené platební lhůty.
6. Po uplynutí promlčecí lhůty podle odstavců 1 až 5 nelze nároky již vymáhat.
KAPITOLA 6
Výdajové operace
Článek 94
Rozhodnutí o financování
(Článek 84 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o financování stanoví základní údaje o akci, s níž je spojeno vynakládání výdajů z rozpočtu.
2. Rozhodnutí o financování uvádí zejména tyto údaje:
a)
v případě grantů:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
priority na jednotlivé roky, cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky, jichž má být pomocí prostředků schválených na daný rozpočtový rok docíleno,
iii)
základní kritéria způsobilosti, výběru a udělení grantu, podle nichž je vybíráno z návrhů,
iv)
maximální možnou míru spolufinancování, a v případě, že se předpokládají různé míry spolufinancování, též kritéria, jež se pro jednotlivé míry použijí,
v)
harmonogram a orientační počet výzev k podávání návrhů;
b)
v případě veřejných zakázek:
i)
souhrnné rozpočtové krytí vyhrazené pro veřejné zakázky na příslušný rok,
ii)
předběžný počet a druhy předpokládaných veřejných zakázek a, je-li to možné, alespoň obecně jejich předmět,
iii)
orientační harmonogram termínů, v nichž budou zahajována zadávací řízení;
c)
v případě svěřeneckých fondů podle článku 187 finančního nařízení:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
prostředky vyhrazené pro svěřenecký fond na daný rok a výši částek plánovaných na dobu trvání fondu,
iii)
cíle a dobu trvání svěřeneckého fondu,
iv)
pravidla správy svěřeneckého fondu,
v)
možnost svěřit úkoly související s plněním rozpočtu subjektům a osobám uvedeným v čl. 187 odst. 2 finančního nařízení;
d)
v případě cen:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky,
iii)
základní podmínky účasti a kritéria pro udělení ceny,
iv)
harmonogram soutěže o návrh a výše ceny či cen;
e)
v případě finančních nástrojů:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky,
iii)
výši přidělené částky,
iv)
orientační harmonogram provádění.
3. Pokud pracovní program podle článku 128 finančního nařízení obsahuje údaje podle odst. 2 písm. a) tohoto článku a jedná-li se o granty, jež jsou financovány z prostředků schválených na daný rozpočtový rok, je rozhodnutí, jímž je tento program přijat, považováno za rozhodnutí o financování těchto grantů.
Pokud jde o veřejné zakázky, svěřenecké fondy, ceny a finanční nástroje, pak v případech, kdy pracovní program, jenž obsahuje údaje podle odst. 2 písm. b), c), d) a e) tohoto článku, stanoví čerpání odpovídajících prostředků schválených na daný rozpočtový rok, je rozhodnutí, jímž je tento program přijat, pokládáno též za rozhodnutí o financování příslušných veřejných zakázek, svěřeneckých fondů, cen a finančních nástrojů.
Jestliže takový pracovní program tyto údaje v případě jedné či více akcí neobsahuje, musí být náležitě pozměněn nebo musí být přijato specifické rozhodnutí o financování těchto akcí.
4. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení základního právního aktu, uplatní se v případě podstatné změny již přijatého rozhodnutí o financování stejný postup jako u původního rozhodnutí.
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 95
Souhrnné a předběžné závazky
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Souhrnný rozpočtový závazek se provádí buď uzavřením finanční dohody, jež sama stanoví následné přijetí jednoho či více právních závazků, nebo přijetím jednoho či více právních závazků.
Na základě finančních dohod v oblasti přímé finanční pomoci třetím zemím včetně rozpočtové podpory, které zakládají právní závazky, lze provádět platby, aniž by bylo zapotřebí přijímat další právní závazky.
2. Předběžný rozpočtový závazek se provádí buď přijetím jednoho či více právních závazků, které zakládají nárok na následné platby, nebo - v případě výdajů na řízení zaměstnanců nebo na informování veřejnosti ze strany orgánů o aktuálním dění v Unii - přímo platbami.
Článek 96
Přijetí souhrnného závazku
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Souhrnný závazek je přijímán na základě rozhodnutí o financování.
Souhrnný závazek je přijímán nejpozději před vydáním rozhodnutí o výběru příjemců, a, pokud je k čerpání příslušných prostředků nutno přijmout pracovní program ve smyslu článku 188, nejdříve po přijetí tohoto programu.
2. Ustanovení odst. 1 druhého pododstavce se nepoužije, pokud se souhrnný závazek provádí uzavřením finanční dohody.
Článek 97
Podpisy téže osoby
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Od pravidla, podle něhož musí rozpočtový závazek i jemu odpovídající právní závazek podepsat táž osoba, se lze odchýlit pouze v těchto případech:
a)
jedná se o předběžné závazky;
b)
souhrnné závazky se týkají finančních dohod se třetími zeměmi;
c)
rozhodnutí orgánu zakládá právní závazek;
d)
souhrnný závazek se provádí prostřednictvím více právních závazků, za něž odpovídají různé příslušné schvalující osoby;
e)
v souvislosti se zálohovými účty, jež jsou vyčleněny na vnější činnosti, musí právní závazky podepsat zaměstnanci místních jednotek uvedených v článku 72 na pokyn příslušné schvalující osoby, která má však i nadále odpovědnost za hlavní operaci;
f)
orgán přenesl pravomoci schvalující osoby na ředitele interinstitucionálního evropského úřadu podle čl. 199 odst. 1 finančního nařízení.
2. Není-li příslušná schvalující osoba, jež podepsala rozpočtový závazek, k dispozici, aby podepsala právní závazek, po dobu, jež překračuje lhůty pro přijetí právního závazku, přijme právní závazek osoba jmenovaná podle předpisů daného orgánu pro zastupování, jestliže má tato osoba postavení schvalující osoby podle čl. 65 odst. 3 finančního nařízení.
Článek 98
Správní výdaje, na něž se vztahují předběžné závazky
(Článek 85 finančního nařízení)
Za běžné správní výdaje, jež mohou zakládat předběžné závazky, se považují zejména:
a)
výdaje na zaměstnance, ať již podléhají služebnímu řádu či nikoli, a výdaje na ostatní lidské zdroje, důchody a odměny odborníků;
b)
výdaje na členy orgánu;
c)
výdaje na vzdělávání;
d)
výdaje na výběrová řízení, výběr a nábor;
e)
výdaje na služební cesty;
f)
výdaje na reprezentaci;
g)
výdaje na zasedání;
h)
externí tlumočníci a překladatelé;
i)
výměny úředníků;
j)
běžný nájem movitých věcí a nemovitostí nebo opakující se platby v rámci veřejných zakázek na nemovitosti ve smyslu článku 121 tohoto nařízení nebo v rámci splátek půjček podle čl. 203 odst. 8 finančního nařízení;
k)
různá pojištění;
l)
úklid, údržba a bezpečnost;
m)
výdaje v sociální a zdravotní oblasti;
n)
výdaje na telekomunikace;
o)
finanční poplatky;
p)
výdaje na právní ochranu;
q)
výdaje na náhradu škody včetně úroků;
r)
náklady na pracovní prostředky;
s)
voda, plyn a elektřina;
t)
publikace na papírových nebo elektronických nosičích;
u)
informování veřejnosti o aktuálním dění v Unii ze strany orgánů.
Článek 99
Zaznamenávání individuálních právních závazků
(Článek 86 finančního nařízení)
V případě souhrnného rozpočtového závazku, na nějž navazuje jeden či více individuálních právních závazků, zaznamená příslušná schvalující osoba v centrálním účetnictví výši tohoto jednoho či více navazujících individuálních právních závazků.
Tyto účetní zápisy uvádějí odkaz na souhrnný závazek, k jehož tíži se individuální závazky účtují.
Tento účetní zápis provede příslušná schvalující osoba před podpisem odpovídajícího individuálního právního závazku, s výjimkou případů uvedených v čl. 86 odst. 4 čtvrtém pododstavci finančního nařízení.
Ve všech případech příslušná schvalující osoba ověří, zda jejich souhrnná výše nepřekračuje celkový souhrnný závazek, jenž tyto individuální závazky pokrývá.
Oddíl 2
Potvrzování výdajů
Článek 100
Potvrzení a „předání k platbě“
(Článek 88 finančního nařízení)
1. Výdaje jsou potvrzovány na základě podkladů ve smyslu článku 110, jež osvědčují věřitelův nárok a opírají se o výkaz skutečně poskytnutých služeb, skutečně provedených dodávek nebo stavebních prací nebo o jiné doklady, jež odůvodňují platbu, včetně opakujících se plateb za předplatné a vzdělávací kurzy.
2. Příslušná schvalující osoba předtím, než rozhodne o potvrzení výdaje, podklady osobně zkontroluje nebo na vlastní odpovědnost ověří, že byla tato kontrola provedena.
3. Rozhodnutí o potvrzení výdaje má podobu podpisu doložky „předáno k platbě“, jejž připojuje příslušná schvalující osoba nebo odborně způsobilý zaměstnanec, jenž k tomu byl zmocněn formálním rozhodnutím schvalující osoby a na její zodpovědnost v souladu s čl. 65 odst. 5 finančního nařízení. Rozhodnutí o zmocnění jsou archivována pro pozdější použití.
Článek 101
Doložka „správnost ověřena“ u plateb předběžného financování
(Článek 88 finančního nařízení)
Pokud jde o platby předběžného financování, osvědčuje splnění podmínek, jež pro jejich úhradu stanoví právní závazek, příslušná schvalující osoba nebo jí řádně zmocněný, odborně způsobilý zaměstnanec vystavením doložky „správnost ověřena“.
Článek 102
Předání k platbě v případě průběžných plateb a výplaty zůstatku u veřejných zakázek
(Článek 88 finančního nařízení)
U průběžných plateb a výplaty zůstatku v rámci veřejných zakázek se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že:
a)
orgán obdržel a formálně zaevidoval fakturu zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele;
b)
faktura nebo k ní přiložený interní dokument jsou opatřeny doložkou „správnost ověřena“ a podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance;
c)
fakturu z hlediska všech náležitostí zkontrolovala příslušná schvalující osoba nebo taková kontrola proběhla na odpovědnost této osoby, s cílem zjistit zejména částku, jež má být zaplacena, a validitu platby jakožto základu pro zproštění závazku.
Doložka „správnost ověřena“ uvedená v prvním pododstavci písm. b) potvrzuje, že služby, dodávky či stavební práce uvedené ve smlouvě byly řádně poskytnuty, resp. provedeny. V případě dodávek a stavebních prací vydá úředník nebo jiný odborně způsobilý zaměstnanec předběžné potvrzení o přijetí a po skončení záruční lhůty uvedené ve smlouvě konečné potvrzení o přijetí. Obě potvrzení mají platnost doložky „správnost ověřena“.
U opakujících se plateb včetně předplatného a vzdělávacích kurzů doložka „správnost ověřena“ osvědčuje, že je nárok věřitele v souladu s příslušnými doklady odůvodňujícími platbu.
Článek 103
Předání k platbě v případě průběžných plateb a výplaty zůstatku u grantů
(Článek 88 finančního nařízení)
U průběžných plateb a výplaty zůstatku v rámci grantů se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že:
a)
orgán obdržel a formálně zaevidoval žádost příjemce o platbu;
b)
žádost o platbu nebo interní dokument přiložený k výkazu nákladů jsou opatřeny doložkou „správnost ověřena“ a podpisem úředníka nebo jiného odborně způsobilého zaměstnance, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba;
c)
žádost o platbu z hlediska všech náležitostí zkontrolovala příslušná schvalující osoba nebo taková kontrola proběhla na odpovědnost této osoby, s cílem zjistit zejména částku, jež má být zaplacena, a validitu platby jakožto základu pro zproštění závazku.
Vystavením doložky podle prvního pododstavce písm. b) osvědčuje úředník či jiný odborně způsobilý zaměstnanec, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba, že daná akce či pracovní program, které příjemce provedl, splňují ve všech ohledech podmínky grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu a případně že náklady, jež příjemce vykázal, jsou způsobilé.
Článek 104
Předání k platbě u výdajů na zaměstnance
(Článek 88 finančního nařízení)
U plateb výdajů na zaměstnance se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že jsou k dispozici tyto podklady:
a)
u měsíčních platů:
i)
úplný seznam zaměstnanců s uvedením všech složek jejich odměn,
ii)
tiskopis (osobní list), který je vystavován na základě rozhodnutí vydávaných v jednotlivých případech a který dokládá veškeré změny libovolné složky odměny,
iii)
v případě náborů či jmenování ověřená kopie rozhodnutí o náboru či jmenování, která je přiložena při potvrzení první výplaty;
b)
u ostatních odměn, například zaměstnancům placeným podle odpracovaných hodin nebo dní: výkaz počtu odpracovaných dní a hodin, opatřený podpisem zmocněného zaměstnance;
c)
u přesčasů: výkaz odpracované práce přesčas, opatřený podpisem zmocněného zaměstnance;
d)
u výdajů na pracovní cesty:
i)
cestovní příkaz, opatřený podpisem příslušného orgánu,
ii)
výkaz výdajů na služební cestu, opatřený podpisem zaměstnance na služební cestě a jeho pověřeného nadřízeného, pokud se výdaje na služební cestu liší od údajů na příkazu ke služební cestě;
e)
u některých dalších správních výdajů na zaměstnance, včetně předplatného a vzdělávacích kurzů, jež mají být podle smlouvy hrazeny předem: podklady, jež odkazují na rozhodnutí, na němž je výdaj založen, a uvádějí jednotlivé složky pro výpočet.
Výkaz výdajů na služební cestu uvedený v prvním pododstavci písm. d) bodu ii) uvádí cíl služební cesty, datum a hodinu odjezdu a příjezdu do cíle služební cesty, cestovní výlohy, denní diety a ostatní výdaje řádně schválené proti předložení podkladů.
Článek 105
Forma doložky „předáno k platbě“
(Článek 88 finančního nařízení)
V systému, jenž není veden pomocí počítačů, má doložka „předáno k platbě“ podle článku 100 formu razítka s podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance. V počítačovém systému má doložka „předáno k platbě“ formu elektronického potvrzení s osobním heslem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance.
Článek 106
Forma doložky „správnost ověřena“
(Článek 88 finančního nařízení)
V systému, jenž není veden pomocí počítačů, má doložka „správnost ověřena“ podle článku 101 formu razítka s podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance. V počítačovém systému může mít doložka „správnost ověřena“ formu elektronického potvrzení s osobním heslem odborně způsobilého zaměstnance, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba.
Oddíl 3
Schvalování výdajů
Článek 107
Kontroly plateb schvalující osobou
(Článek 89 finančního nařízení)
Při vystavování platebního příkazu příslušná schvalující osoba zajistí, aby:
a)
platební příkaz byl vystaven řádně, tedy aby bylo vydáno odpovídající rozhodnutí o potvrzení v podobě doložky „předáno k platbě“, údaje o příjemci byly správné a částka byla splatná;
b)
platební příkaz odpovídal rozpočtovému závazku, k jehož tíži je zaúčtován;
c)
výdaj byl zapsán ve správném rozpočtovém bodu;
d)
byly k dispozici potřebné prostředky.
Článek 108
Údaje povinně uváděné na platebních příkazech a jejich předávání účetnímu
(Článek 89 finančního nařízení)
1. Platební příkaz uvádí:
a)
rozpočtový rok, do něhož má být výdaj zaúčtován;
b)
článek rozpočtu a případné další úrovně jeho členění;
c)
odkaz na právní závazek, jenž zakládá nárok na platbu;
d)
odkaz na rozpočtový závazek, k jehož tíži je platební příkaz zaúčtován;
e)
částku, jež má být vyplacena, vyjádřenou v eurech;
f)
jméno, adresu a bankovní údaje příjemce;
g)
předmět výdaje;
h)
způsob platby;
i)
zápis majetku do inventárního soupisu v souladu s článkem 248.
2. Příslušná schvalující osoba opatří platební příkaz datem a podpisem a poté jej postoupí účetnímu.
Oddíl 4
Úhrada výdajů
Článek 109
Druhy plateb
(Článek 90 finančního nařízení)
1. Předběžné financování má poskytnout příjemci prostředky v hotovosti. Lze jej rozdělit do více plateb v souladu se zásadami řádného finančního řízení.
2. Průběžnou platbou, kterou lze provádět opakovaně, je možno hradit výdaje vzniklé při provádění rozhodnutí či dohody nebo jí lze hradit služby, dodávky či stavební práce dokončené a/nebo dodané v průběhu plnění veřejné zakázky. Aniž je dotčen základní právní akt, lze průběžnou platbu v plném či částečném rozsahu zúčtovat s předběžným financováním.
3. Výdaj je uzavírán buď formou výplaty zůstatku, kterou nelze opakovat a kterou jsou zúčtovány všechny předchozí platby výdajů, nebo formou inkasního příkazu.
Článek 110
Podklady
(Článek 90 finančního nařízení)
1. Předběžné financování, včetně předběžného financování rozloženého na splátky, se vyplácí buď na základě smlouvy, rozhodnutí, dohody nebo základního právního aktu, anebo na základě podkladů, podle nichž lze ověřit, že jsou dodrženy podmínky dané smlouvy, dohody nebo rozhodnutí. Stanoví-li uvedené dokumenty splatnost předběžného financování, není k úhradě splatné částky již zapotřebí podávat další žádost.
2. Průběžné platby a výplata zůstatku jsou prováděny na základě podkladů, podle nichž lze ověřit, zda byly financované akce prováděny v souladu se základním právním aktem, rozhodnutím, podmínkami smlouvy nebo dohody.
3. Povahu podkladů uvedených v tomto článku stanoví příslušná schvalující osoba na základě základního právního aktu, rozhodnutí, smlouvy či dohody v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Za podklady pro účely odstavce 2 se považují průběžné a konečné zprávy o technickém a finančním plnění.
4. Podklady uchovává příslušná schvalující osoba v souladu s článkem 48.
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 111
Platební lhůty a úroky z prodlení
(Článek 92 finančního nařízení)
1. Platební lhůtou se rozumí lhůta k provedení platby včetně potvrzení, schválení a úhrady výdaje.
Tato lhůta počíná běžet dnem doručení žádosti o platbu.
Žádost o platbu co nejdříve zaeviduje schválený útvar pověřené schvalující osoby; má se za to, že žádost byla doručena v den, kdy k zaevidování došlo.
Dnem platby se rozumí den, k němuž byla platba připsána k tíži účtu orgánu.
2. Žádost o platbu musí uvádět tyto základní údaje:
a)
identifikaci věřitele;
b)
částku;
c)
měnu;
d)
datum.
Chybí-li alespoň jeden ze základních údajů, je žádost o platbu zamítnuta.
O zamítnutí a jeho důvodech je věřitel vyrozuměn písemně a co nejdříve, nejpozději však do 30 kalendářních dnů ode dne doručení žádosti.
3. V případě stavení lhůty podle čl. 92 odst. 2 finančního nařízení počíná zbytek platební lhůty opětovně běžet dnem, kdy jsou doručeny požadované informace nebo zrevidované dokumenty nebo kdy proběhne další potřebné ověření včetně kontrol na místě.
4. Po uplynutí lhůt uvedených v čl. 92 odst. 1 finančního nařízení má věřitel nárok na úroky za těchto podmínek:
a)
použijí se úrokové sazby uvedené v čl. 83 odst. 2 tohoto nařízení;
b)
úroky se platí za dobu, jež uplyne od kalendářního dne, který následuje po uplynutí platební lhůty uvedené v čl. 92 odst. 1 finančního nařízení, až do dne zaplacení.
Činí-li však úroky vypočtené podle prvního pododstavce nejvýše 200 EUR, jsou věřiteli uhrazeny pouze na jeho žádost podanou do dvou měsíců od připsání opožděné platby.
5. Jednotlivé orgány předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dodržování lhůt a o stavení lhůt podle článku 92 finančního nařízení. Zpráva Komise se přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti podle čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
KAPITOLA 7
Systémy informačních technologií
Článek 112
Popis systémů informačních technologií
(Článek 93 finančního nařízení)
Jsou-li ke zpracovávání operací v rámci plnění rozpočtu používány počítačové systémy a subsystémy, je nutno vypracovat jejich úplný a aktualizovaný popis.
Tento popis stanoví obsah všech datových polí a upřesňuje způsob, jakým systém zpracovává jednotlivé operace. Podrobně uvádí způsob, jakým systém zajišťuje, aby ke všem operacím existovala kompletní auditní stopa.
Článek 113
Pravidelné ukládání
(Článek 93 finančního nařízení)
Údaje v počítačových systémech a subsystémech musí být pravidelně ukládány a uchovávány na bezpečném místě.
KAPITOLA 8
Interní auditor
Článek 114
Jmenování interního auditora
(Článek 98 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány jmenují svého interního auditora v souladu s pravidly, jež jsou přizpůsobena jejich specifikům a požadavkům. O jmenování interního auditora informují orgány Evropský parlament a Radu.
2. Jednotlivé orgány stanoví v souladu se svými specifiky a požadavky rozsah kompetencí interního auditora a podrobně upraví cíle a postupy, jimiž se bude výkon funkce interního auditu řídit; přitom náležitě zohlední platné mezinárodní standardy v oblasti interního auditu.
3. Orgán může jmenovat interním auditorem úředníka nebo jiného zaměstnance, na něhož se vztahuje služební řád a jenž byl vybrán z řad státních příslušníků členských států, a to na základě zvláštní způsobilosti této osoby.
4. Jmenují-li dva nebo více orgánů téhož interního auditora, přijmou nezbytná opatření, aby bylo možno jej v souladu s článkem 119 povolat k odpovědnosti za jeho jednání.
5. Ukončí-li interní auditor výkon své funkce, informuje o tom dotčený orgán Evropský parlament a Radu.
Článek 115
Zdroje poskytované internímu auditorovi
(Článek 99 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány poskytnou svým interním auditorům prostředky potřebné k řádnému výkonu jejich kontrolní funkce a listinu s podrobným popisem jejich úkolů, práv a povinností.
Článek 116
Pracovní program
(Článek 99 finančního nařízení)
1. Interní auditor přijímá svůj pracovní program a předkládá jej orgánu.
2. Orgán může po interním auditorovi požadovat, aby provedl audit, jenž není zařazen v jeho pracovním programu podle odstavce 1.
Článek 117
Zprávy interního auditora
(Článek 99 finančního nařízení)
1. Interní auditor předkládá orgánu výroční zprávu o interním auditu podle čl. 99 odst. 3 finančního nařízení, v níž uvede počet a druh provedených interních auditů, hlavní vydaná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
Výroční zpráva uvádí též systémové problémy, jež odhalila specializovaná komise zřízená podle čl. 73 odst. 6 finančního nařízení.
2. Jednotlivé orgány posuzují, jsou-li doporučení ve zprávách interního auditora vhodná k výměně osvědčených postupů s ostatními orgány.
3. Interní auditor se při vypracování své zprávy zaměřuje především na celkové dodržování zásady řádného finančního řízení a zajišťuje, aby byla přijímána vhodná opatření ke stále lepšímu a důslednějšímu uplatňování této zásady.
Článek 118
Nezávislost
(Článek 100 finančního nařízení)
Interní auditor je při provádění auditů plně nezávislý. Při výkonu své funkce, která je mu na základě jmenování svěřena podle finančního nařízení, nesmí dostávat žádné pokyny ani být žádným způsobem omezován.
Článek 119
Možnost povolat interního auditora k odpovědnosti
(Článek 100 finančního nařízení)
Interního auditora jakožto úředníka nebo jiného zaměstnance, na něhož se vztahuje služební řád, může povolat k odpovědnosti za jeho činy pouze samotný orgán za podmínek uvedených v tomto článku.
Orgán přijme odůvodněné rozhodnutí o zahájení vyšetřování. Toto rozhodnutí je oznámeno zúčastněné osobě. Orgán může pověřit vyšetřováním na svou přímou odpovědnost jednoho nebo více úředníků stejného nebo vyššího stupně, než je dotyčný zaměstnanec. V průběhu vyšetřování musí být vyslechnuta zúčastněná osoba.
Zpráva o vyšetřování je zaslána zúčastněné osobě, kterou poté ve věci této zprávy vyslechne orgán.
Na základě zprávy a slyšení přijme orgán buď odůvodněné rozhodnutí o zastavení řízení, nebo odůvodněné rozhodnutí v souladu s články 22 a 86 přílohy IX služebního řádu. Rozhodnutí, jimiž se ukládají disciplinární opatření nebo finanční sankce, musí být oznámena zúčastněné osobě a zaslána pro informaci ostatním orgánům a Účetnímu dvoru.
Zúčastněná osoba může podat proti takovým rozhodnutím žalobu u Soudního dvora Evropské unie za podmínek stanovených ve služebním řádu.
Článek 120
Žaloba u Soudního dvora Evropské unie
(Článek 100 finančního nařízení)
Aniž jsou dotčeny opravné prostředky podle služebního řádu, může interní auditor podat žalobu přímo u Soudního dvora Evropské unie ve věci jednání, jež se týká výkonu jeho funkce interního auditora. Žaloba musí být podána do tří měsíců od kalendářního dne, kdy bylo dotyčné jednání oznámeno.
O žalobách se jedná a rozhoduje způsobem podle čl. 91 odst. 5 služebního řádu úředníků Evropské unie.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 121
Definice a oblast působnosti
(Článek 101 finančního nařízení)
1. Předmětem veřejné zakázky na nemovitosti je koupě pozemků, budov nebo jiných nemovitostí nebo jejich dlouhodobý nájem, právo užívání, leasing, nájem či koupě na splátky, ať již s předkupním právem nebo bez něj.
2. Předmětem veřejné zakázky na dodávky je koupě výrobků nebo jejich leasing, nájem či koupě na splátky, ať již s předkupním právem nebo bez něj. Veřejná zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje umísťovací a instalační práce, se považuje za veřejnou zakázku na dodávky.
3. Předmětem veřejné zakázky na stavební práce je buď provedení stavebních prací či díla, nebo jak vypracování návrhu, tak provedení stavebních prací či díla v souvislosti s činnostmi uvedenými v příloze I směrnice 2004/18/ES, nebo provedení díla podle požadavků veřejného zadavatele za použití libovolných prostředků. „Dílem“ se rozumí výsledek stavebních nebo inženýrských prací, který má sám plnit hospodářskou nebo technickou funkci.
4. Předmětem veřejné zakázky na služby je poskytování služeb intelektuálního a neintelektuálního charakteru, s výjimkou dodávek, provedení stavebních prací a nemovitostí.
Veřejná zakázka, jež zahrnuje dva či více druhů veřejných zakázek (stavební práce, služby či dodávky), je zadávána v souladu s ustanoveními, jež se použijí na ten druh veřejné zakázky, která charakterizuje hlavní předmět dané zakázky.
V případě smíšených veřejných zakázek, jež zahrnují služby a dodávky, se jejich hlavní předmět určí na základě porovnání hodnot příslušných služeb a dodávek.
Veškeré odkazy na nomenklaturu v kontextu zadávání veřejných zakázek se řídí „společným slovníkem pro veřejné zakázky (CPV)“, jejž zavedlo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (11).
5. Pojmy „zhotovitel díla“, „dodavatel“ a „poskytovatel služeb“ označují fyzickou či právnickou osobu nebo veřejný subjekt nebo seskupení těchto osob a/nebo subjektů, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací a/nebo díla, dodávku výrobků, resp. poskytnutí služby. Pojem „hospodářský subjekt“ zahrnuje „zhotovitele díla“, „dodavatele“ a „poskytovatele služeb“. Hospodářský subjekt, jenž podal nabídku, se označuje jako „uchazeč“. Pojem „zájemce“ označuje žadatele o účast v užším řízení, v soutěžním dialogu nebo v jednacím řízení. Pojem „prodejce“ označuje hospodářský subjekt zapsaný na seznamu prodejců podle čl. 136 odst. 1 písm. b).
Seskupení hospodářských subjektů mohou podávat nabídky nebo vystupovat jako zájemci. Veřejní zadavatelé nesmějí od takových seskupení vyžadovat, aby měla určitou právní formu proto, aby mohla podat nabídku nebo žádost o účast, avšak od vybraného seskupení mohou vyžadovat nabytí konkrétní právní formy, pokud mu byla zadána veřejná zakázka a pokud je tato změna nezbytná pro řádné plnění zakázky.
6. Útvary orgánů Unie jsou považovány za veřejné zadavatele, s výjimkou případů, kdy mezi sebou uzavřou správní dohodu o poskytování služeb, dodávkách výrobků, provedení stavebních prací či provedení veřejných zakázek na nemovitosti.
7. Pojem „technická pomoc“ označuje činnosti zaměřené na podporu a budování kapacit, jež jsou nutné k provedení určitého programu či akce, zejména činnosti přípravné, řídicí, monitorovací, hodnotící, auditní a kontrolní.
8. Veškeré výměny se zhotoviteli, dodavateli a poskytovateli, včetně uzavírání smluv a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež veřejný zadavatel zřídí.
9. Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
10. Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle odst. 9 písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
Článek 122
Rámcové smlouvy a zvláštní veřejné zakázky
(Článek 101 finančního nařízení)
1. Doba účinnosti rámcové smlouvy nesmí překročit čtyři roky, s výjimkou mimořádných, řádně odůvodněných případů, jež jsou dány zejména předmětem rámcové smlouvy.
Zvláštní veřejné zakázky zadávané na základě rámcových smluv jsou zadávány v souladu s podmínkami těchto rámcových smluv mezi veřejnými zadavateli a stranami rámcové smlouvy.
Při zadávání zvláštních veřejných zakázek nesmějí strany provádět v dané rámcové smlouvě podstatné změny.
2. Je-li rámcová smlouva uzavřena pouze s jedním hospodářským subjektem, jsou zvláštní veřejné zakázky zadávány v mezích podmínek této rámcové smlouvy.
V řádně odůvodněných případech se veřejní zadavatelé mohou písemně obrátit na zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele se žádostí o doplnění jeho nabídky, je-li takové doplnění nutné.
3. Má-li být rámcová smlouva uzavřena s více hospodářskými subjekty, musí být uzavřena s nejméně třemi hospodářskými subjekty, jestliže dostatečný počet hospodářských subjektů splňuje kritéria pro výběr nebo jestliže dostatečný počet přípustných nabídek splňuje kritéria pro zadání zakázky.
Rámcová smlouva s více hospodářskými subjekty může mít podobu různých smluv, jež obsahují totožné podmínky.
Zadávání zvláštních veřejných zakázek na základě rámcových smluv, jež jsou uzavřeny s několika hospodářskými subjekty, probíhá následujícím způsobem:
a)
v případě rámcových smluv bez opětovného vyhlášení soutěže se použijí podmínky rámcové smlouvy;
b)
v případě rámcových smluv s opětovným vyhlášením soutěže jsou tyto zakázky zadávány poté, co se strany smlouvy zúčastní soutěže opětovně vyhlášené na základě týchž, v případě nutnosti přesněji formulovaných podmínek, a případně na základě dalších podmínek uvedených v zadávací dokumentaci k rámcové smlouvě.
U každé zvláštní veřejné zakázky, jež má být zadána postupem podle třetího pododstavce písm. b), veřejní zadavatelé písemně osloví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, kteří jsou stranami rámcové smlouvy, a stanoví jim dostatečnou lhůtu pro podání nabídek. Nabídky jsou podávány písemně. Veřejní zadavatelé zadají zvláštní veřejnou zakázku uchazeči, jenž podle kritérií pro zadání zakázky, která jsou uvedena v zadávací dokumentaci k rámcové smlouvě, podá nejlepší nabídku.
4. V případě odvětví, v nichž se ceny a technologie rychle vyvíjejí, musí rámcové smlouvy bez opětovného vyhlášení soutěže obsahovat ustanovení o střednědobém přezkumu nebo o postupu referenčního srovnávání. Jestliže se po střednědobém přezkumu ukáže, že původně stanovené podmínky již neodrážejí vývoj cen nebo technologií, nesmí veřejný zadavatel dotčenou rámcovou smlouvu použít a přijme vhodná opatření k jejímu ukončení.
5. Rozpočtový závazek je předem přijímán pouze v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
Oddíl 2
Uveřejňování
Článek 123
Vyhlašování veřejných zakázek spadajících do působnosti směrnice 2004/18/ES
(Článek 103 finančního nařízení)
1. V případě veřejných zakázek, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, je uveřejňováno oznámení o zahájení zadávacího řízení a oznámení o výsledku zadávacího řízení; tím není dotčen článek 134. Předběžné oznámení je povinné pouze v případě, hodlá-li veřejný zadavatel v souladu s čl. 152 odst. 4 využít zkrácených lhůt pro doručování nabídek.
2. Předběžné oznámení je oznámení, kterým veřejný zadavatel dává orientačně na vědomí celkovou předpokládanou hodnotu a předmět veřejných zakázek a rámcových smluv, které má v úmyslu zadat v určitém rozpočtovém roce, s výjimkou veřejných zakázek, jež mají být zadány v rámci jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Předběžné oznámení uveřejňuje buď Úřad pro publikace Evropské unie (dále jen „Úřad pro publikace“), nebo samotní veřejní zadavatelé na svém profilu kupujícího.
Povinné předběžné oznámení se zasílá Úřadu pro publikace nebo se uveřejňuje na profilu kupujícího, a to co nejdříve, nejpozději však do 31. března rozpočtového roku.
Veřejní zadavatelé, kteří uveřejní předběžné oznámení na svém profilu kupujícího, zašlou Úřadu pro publikace elektronickou cestou a při dodržení formátu a způsobů zasílání podle bodu 3 přílohy VIII směrnice 2004/18/ES oznámení o tom, že na profilu kupujícího uveřejnili toto předběžné oznámení.
3. Oznámení o zahájení zadávacího řízení umožňuje veřejným zadavatelům dát na vědomí svůj úmysl zahájit zadávací řízení na veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu nebo zavést dynamický nákupní systém podle článku 131. Aniž jsou dotčeny smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v návaznosti na jednací řízení podle článku 134, je uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení povinné v případě veřejných zakázek, jejichž předpokládaná hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1.
Oznámení o zahájení zadávacího řízení není povinné v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
V případě otevřeného řízení uvádí oznámení o zahájení zadávacího řízení datum, hodinu a případně místo zasedání komise pro otevírání obálek, které je přístupné uchazečům.
Veřejní zadavatelé uvedou, zdali připouštějí, či nepřipouštějí varianty, a v případě, že uplatňují možnost podle čl. 146 odst. 2 druhého pododstavce, specifikují minimální požadavky na způsobilost. Uvedou kritéria pro výběr podle článku 146, která mají v úmyslu použít, minimální počet zájemců, které zamýšlejí vyzvat k podání nabídky, a případně jejich maximální počet, a dále v souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem objektivní a nediskriminační kritéria, která zamýšlejí k omezení tohoto počtu uplatnit.
Je-li dokumentace k zadávacímu řízení volně, přímo a v plném rozsahu přístupná elektronickými prostředky, zejména v dynamických nákupních systémech podle článku 131, musí být v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedena internetová adresa, na níž se lze s těmito dokumenty seznámit.
Veřejný zadavatel, jenž hodlá uspořádat soutěž o návrh, sdělí svůj úmysl prostřednictvím oznámení.
Veřejný zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení případně upřesní, že se jedná o interinstitucionální zadávací řízení. V těchto případech se v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedou orgány, výkonné agentury nebo subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení, jež se na zadávacím řízení podílejí, orgán odpovědný za toto řízení a celkový objem veřejných zakázek za všechny tyto orgány, výkonné agentury nebo subjekty.
4. Výsledky zadávacího řízení v případě veřejných zakázek, rámcových smluv nebo veřejných zakázek na bázi dynamického nákupního systému jsou sdělovány prostřednictvím oznámení o výsledku zadávacího řízení. Toto oznámení je povinné v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1. Není povinné v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá Úřadu pro publikace do 48 kalendářních dní ode dne podpisu smlouvy na veřejnou zakázku nebo rámcové smlouvy. Oznámení o veřejných zakázkách na bázi dynamického nákupního systému však mohou být souhrnně zasílána čtvrtletně. V těchto případech jsou zasílána Úřadu pro publikace do 48 dní po konci čtvrtletí.
Veřejní zadavatelé, kteří uspořádali soutěž o návrh, zašlou Úřadu pro publikace oznámení o výsledcích soutěže.
V případě interinstitucionálního řízení zasílá oznámení o výsledku zadávacího řízení veřejný zadavatel, jenž za dané řízení odpovídá.
Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá Úřadu pro publikace též v případě veřejné zakázky nebo rámcové smlouvy, jejíž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 a jež byla zadána v jednacím řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, a to ve lhůtě dostatečné pro jeho uveřejnění před podpisem smlouvy na veřejnou zakázku v souladu s podmínkami čl. 171 odst. 1.
Jestliže v důsledku uzavření smlouvy na zvláštní veřejnou zakázku nebo vlivem souhrnného objemu zvláštních veřejných zakázek dojde k překročení finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, je nutno na internetových stránkách veřejného zadavatele zveřejnit do 30. června údaje o hodnotě a smluvních stranách zvláštních veřejných zakázek, jež byly v průběhu předchozího rozpočtového roku zadány na základě rámcové smlouvy; tím není dotčen článek 21.
5. Oznámení se vypracovávají podle standardních formulářů přijatých Komisí podle směrnice 2004/18/ES.
Článek 124
Vyhlašování veřejných zakázek mimo působnost směrnice 2004/18/ES
(Článek 103 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, jsou vyhlašovány vhodnými prostředky s cílem zajistit soutěž o veřejné zakázky a nestrannost zadávacího řízení. Předmětem tohoto vyhlášení je:
a)
oznámení o zahájení zadávacího řízení podle čl. 123 odst. 3 nebo výzva k projevení zájmu v případě veřejných zakázek s podobným předmětem, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 1;
b)
náležité předchozí oznámení na internetu v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 2.
2. Seznam zhotovitelů, dodavatelů a poskytovatelů, jimž byly zadány veřejné zakázky na nemovitosti nebo veřejné zakázky, které jsou podle čl. 134 odst. 1 písm. j) tohoto nařízení označeny za tajné, se uveřejňuje pouze jednou ročně s uvedením předmětu a hodnoty zadané zakázky. Tento seznam se zasílá Evropskému parlamentu a Radě. V případě Komise se přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
3. Informace o veřejných zakázkách, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 1 a které nebyly předmětem samostatného oznámení o výsledku zadávacího řízení, se zasílají Úřadu pro publikace. Roční seznamy zhotovitelů, dodavatelů a poskytovatelů se úřadu zasílají do 30. června následujícího rozpočtového roku.
4. Informace o veřejných zakázkách, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 2, se nejpozději do 30. června následujícího rozpočtového roku zveřejňují na internetové stránce daného orgánu.
Článek 125
Uveřejňování oznámení
(Článek 103 finančního nařízení)
1. Oznámení uvedená v článcích 123 a 124 uveřejňuje Úřad pro publikace v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dvanáct kalendářních dní po jejich odeslání.
Lhůta uvedená v prvním pododstavci se v případě zrychlených řízení podle článku 154 zkracuje na pět kalendářních dní.
2. Veřejný zadavatel musí být schopen prokázat den odeslání.
Článek 126
Další formy vyhlašování
(Článek 103 finančního nařízení)
Kromě vyhlašování podle článku 123, 124 a 125 mohou být zakázky vyhlašovány též jiným způsobem, zejména elektronicky. Toto vyhlášení obsahuje odkaz na případné oznámení uveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie podle článku 125 a nesmí k němu dojít dříve, než je uveřejněno uvedené oznámení, které jediné je závazné.
Toto vyhlášení nesmí diskriminovat zájemce nebo uchazeče ani obsahovat jiné údaje, než jaké obsahuje případně uveřejněné oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 127
Druhy zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Veřejná zakázka se zadává buď prostřednictvím zadávacího řízení, a to otevřeného, užšího nebo jednacího řízení poté, co je uveřejněno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo prostřednictvím jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, případně v návaznosti na soutěž o návrh.
2. Zadávací řízení je otevřené, pokud mohou nabídku podat všechny hospodářské subjekty, které mají zájem. Totéž platí pro dynamické nákupní systémy podle článku 131.
Zadávací řízení je užší, pokud mohou všechny hospodářské subjekty požádat o účast, avšak připuštěni mohou být pouze zájemci, kteří splňují kritéria pro výběr uvedená v článku 146 a které zároveň veřejný zadavatel písemně vyzve k podání nabídky nebo předložení řešení v rámci soutěžního dialogu podle článku 132.
Výběrová fáze se může opakovat buď pro každou jednotlivou veřejnou zakázku, a to i v případě soutěžního dialogu, nebo může zahrnovat vypracování seznamu možných zájemců postupem podle čl. 136 odst. 1 písm. a).
3. V jednacím řízení osloví veřejní zadavatelé uchazeče podle vlastního výběru, kteří splňují kritéria pro výběr stanovená v článku 146, a vyjednávají s jedním nebo s několika z nich podmínky jejich nabídek.
Jedná-li se o jednací řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 135, veřejní zadavatelé zároveň písemně vyzvou vybrané zájemce k vyjednávání.
4. Soutěže o návrh jsou řízení, která veřejnému zadavateli umožňují získat na základě soutěže - ať již s udílením cen nebo bez něj - plán či návrh, zejména v oblasti architektury a stavebního inženýrství nebo zpracování dat, jejž navrhla výběrová komise.
Článek 128
Počet zájemců v užším a jednacím řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. V užším řízení a v řízeních podle čl. 136 odst. 1 písm. a) a b) nesmí být počet zájemců vyzvaných k podání nabídky nižší než pět, za předpokladu, že kritéria pro výběr splňuje dostatečný počet zájemců.
V závislosti na předmětu veřejné zakázky a na základě objektivních a nediskriminačních kritérií pro výběr může veřejný zadavatel též stanovit nejvyšší počet zájemců. V tomto případě jsou nejvyšší počet zájemců a kritéria uvedeny v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k projevení zájmu podle článků 123 a 124.
V každém případě musí být počet zájemců vyzvaných k podání nabídky dostatečný k zajištění skutečné soutěže.
2. V případě jednacího řízení a po soutěžním dialogu nesmí být počet zájemců vyzvaných k vyjednávání nebo k podání nabídky nižší než tři, jestliže kritéria pro výběr splňuje dostatečný počet zájemců.
Počet zájemců vyzvaných k podání nabídky musí být dostatečný na to, aby byla zajištěna skutečná soutěž.
Ustanovení prvního a druhého pododstavce se nepoužijí na:
a)
veřejné zakázky velmi nízké hodnoty podle čl. 137 odst. 2;
b)
veřejné zakázky na právní služby podle nomenklatury CPV;
c)
veřejné zakázky označené za tajné podle čl. 134 odst. 1 písm. j).
3. Je-li počet zájemců, kteří splňují kritéria pro výběr a minimální dané požadavky, nižší než minimální počet podle odstavců 1 a 2, může veřejný zadavatel pokračovat v řízení a oslovit jednoho či více zájemců, kteří mají požadovanou způsobilost. Veřejný zadavatel sem však nemůže zahrnout další hospodářské subjekty, které nebyly původně vyzvány k účasti na řízení, ani zájemce, kteří nemají požadovanou způsobilost.
Článek 129
Režim jednacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
Veřejní zadavatelé vyjednávají s uchazeči nabídky, které tito uchazeči předložili, s cílem přizpůsobit je požadavkům, jež jsou stanoveny v oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 123 nebo v zadávací dokumentaci a případných doplňujících dokumentech, a s cílem vybrat ekonomicky nejvýhodnější nabídku.
Během vyjednávání zajišťuje veřejný zadavatel rovné zacházení se všemi uchazeči.
V případech podle článku 135, kdy jsou veřejní zadavatelé oprávněni zadávat veřejné zakázky v jednacím řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, mohou tito zadavatelé stanovit, že jednací řízení proběhne v navazujících fázích, tak aby se na základě kritérií pro zadání zakázky, jež jsou uvedena v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci, snížil počet projednávaných nabídek. Uplatnění této možnosti se uvede v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci.
Článek 130
Soutěže o návrh
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Pravidla, podle nichž je pořádána soutěž o návrh, se sdělují všem, kteří mají o účast v soutěži zájem.
Počet zájemců vyzvaných k účasti musí být dostatečný k zajištění skutečné soutěže.
2. Výběrovou komisi jmenuje příslušná schvalující osoba. Výběrová komise se skládá výhradně z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících soutěže. Je-li od účastníků soutěže vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít tutéž nebo rovnocennou kvalifikaci nejméně třetina členů výběrové komise.
Výběrová komise musí být ve svých stanoviscích nezávislá. Svá stanoviska přijímá na základě projektů, které jí zájemci anonymně předloží, a vychází výhradně z kritérií uvedených v oznámení o soutěži.
3. Návrhy výběrové komise, jež vycházejí z předností jednotlivých projektů, a její připomínky se zaznamenávají ve zprávě, kterou členové komise podepíší.
Do doby, než výběrová komise vydá stanovisko, musí být zachována anonymita zájemců.
Výběrová komise může zájemce vyzvat, aby odpověděli na otázky uvedené v zápisu, a projekt tak vyjasnili. Z rozhovoru mezi členy výběrové komise a zájemci se pořizuje úplný zápis.
4. Veřejný zadavatel poté přijme rozhodnutí, v němž uvede jméno a adresu vybraného zájemce a důvody jeho výběru s odkazem na kritéria, jež byla vyhlášena v oznámení o soutěži o návrh, zejména pokud se toto rozhodnutí odchyluje od návrhů ve stanovisku výběrové komise.
Článek 131
Dynamický nákupní systém
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Dynamický nákupní systém je proces plně elektronického nákupu pro nákupy běžných plnění, jenž je po celou dobu svého trvání otevřen všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro výběr a předložily předběžnou nabídku, jež splňuje požadavky zadávací dokumentace a případných doplňujících dokumentů. Předběžné nabídky mohou být kdykoli vylepšeny, pokud zůstanou v souladu se zadávací dokumentací.
2. Za účelem zavedení dynamického nákupního systému veřejní zadavatelé uveřejní oznámení o zahájení zadávacího řízení, které uvádí, že se jedná o dynamický nákupní systém, a které obsahuje odkaz na internetovou adresu, na níž se lze od uveřejnění oznámení až do ukončení systému volně, přímo a v plném rozsahu seznámit se zadávací dokumentací a případnými doplňujícími dokumenty.
V zadávací dokumentaci zadavatelé uvedou mimo jiné povahu předpokládaných nákupů v rámci tohoto systému, jakož i všechny nezbytné informace k nákupnímu systému, použitému elektronickému zařízení a technickým opatřením pro spojení a jeho technickou specifikaci.
3. Po celou dobu trvání dynamického nákupního systému umožňují veřejní zadavatelé všem hospodářským subjektům, aby předložily předběžnou nabídku, a byly tak přijaty do systému za podmínek podle odstavce 1. Veřejní zadavatelé tyto předběžné nabídky vyhodnotí nejpozději do patnácti dnů ode dne jejich podání. Tuto lhůtu k vyhodnocení však mohou prodloužit, není-li mezitím vyhlášena výzva k podávání nabídek.
Veřejný zadavatel informuje uchazeče co nejdříve o jeho přijetí do dynamického nákupního systému nebo o odmítnutí jeho nabídky.
4. Předmětem výzvy k podávání nabídek musí být každá zvláštní veřejná zakázka. Před jejím vyhlášením uveřejní veřejní zadavatelé zjednodušené oznámení o zahájení zadávacího řízení, jímž všechny hospodářské subjekty, jež mají zájem, vyzvou k podání předběžné nabídky ve lhůtě, jež činí alespoň patnáct dnů ode dne odeslání tohoto zjednodušeného oznámení. Veřejní zadavatelé zahájí fázi podávání nabídek až poté, co vyhodnotí všechny předběžné nabídky doručené v této lhůtě.
Veřejní zadavatelé poté vyzvou všechny uchazeče přijaté do systému, aby v přiměřené lhůtě podali nabídku. Veřejnou zakázku zadají uchazeči, který podle kritérií pro zadání zakázky, jež jsou uvedena v oznámení o zahájení zadávacího řízení pro zavedení dynamického nákupního systému, podá ekonomicky nejvýhodnější nabídku. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě k podávání nabídek.
5. Dynamický nákupní systém nesmí trvat déle než čtyři roky, nejedná-li se o výjimečné a náležitě odůvodněné případy.
Veřejní zadavatelé nesmějí tento systém používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
Hospodářským subjektům, které projeví zájem, ani účastníkům systému nesmějí být účtovány žádné poplatky.
Článek 132
Soutěžní dialog
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Jedná-li se o zvláště složitou veřejnou zakázku, může veřejný zadavatel použít soutěžní dialog podle článku 29 směrnice 2004/18/ES, pokud usoudí, že přímé použití otevřeného řízení ani stávajících pravidel užšího řízení neumožní zakázku zadat ekonomicky nejvýhodnější nabídce.
Veřejná zakázka je považována za zvláště složitou, není-li veřejný zadavatel objektivně s to ani definovat technické prostředky, které by mohly odpovídat jeho potřebám nebo cílům, ani stanovit právní nebo finanční aspekty projektu.
2. Veřejní zadavatelé uveřejní oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž uvedou své potřeby a požadavky, a tyto definují v samotném oznámení nebo v popisu.
3. Se zájemci, kteří splňují kritéria pro výběr podle článku 146, zahájí veřejní zadavatelé dialog, při němž jsou určeny a definovány prostředky, které co nejlépe vyhoví jejich potřebám.
V průběhu tohoto dialogu zajistí veřejní zadavatelé rovnost zacházení se všemi uchazeči a důvěrnost navrhovaných řešení či jiných informací, jež zájemci při dialogu předloží, neobdrží-li souhlas těchto zájemců k jejich šíření.
Stanoví-li takovou možnost oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo popis, mohou veřejní zadavatelé určit, že řízení proběhne v navazujících fázích, tak aby byl na základě kritérií pro zadání, která jsou uvedena v uvedeném oznámení či popisu, snížen počet řešení projednávaných ve fázi dialogu.
4. Veřejní zadavatelé vyrozumí účastníky o ukončení dialogu a následně je vyzvou, aby na základě jednoho či více řešení, jež byla v průběhu dialogu předložena a specifikována, podali své konečné nabídky. Tyto nabídky musí uvádět všechny náležitosti požadované a nutné pro uskutečnění projektu.
Na žádost veřejného zadavatele lze tyto nabídky vyjasnit, upřesnit a doladit, aniž by tím ovšem došlo k takové změně základních aspektů nabídky nebo výzvy k podávání nabídek, jež by mohla narušit hospodářskou soutěž nebo by měla diskriminační účinek.
Na žádost veřejného zadavatele může být uchazeč, jehož nabídka je považována za ekonomicky nejvýhodnější, požádán, aby vyjasnil určité aspekty své nabídky nebo potvrdil závazky v ní uvedené, za podmínky, že tím nedojde ke změně podstatných aspektů nabídky nebo dokumentace k zadávacímu řízení ani k narušení hospodářské soutěže či k diskriminaci.
5. Veřejní zadavatelé mohou stanovit, že budou účastníkům dialogu uhrazeny určité ceny nebo platby.
Článek 133
Společné zadávání veřejných zakázek
(Článek 104 finančního nařízení)
V případě společného zadávacího řízení jednoho orgánu a veřejného zadavatele nebo zadavatelů z jednoho či více členských států, států ESVO či zemí kandidujících na vstup do Unie se použijí procesní pravidla platná pro tento orgán.
V případě, že podíl z celkové předpokládané hodnoty veřejné zakázky, jenž připadá na veřejného zadavatele z členského státu nebo jejž tento zadavatel spravuje, činí alespoň 50 %, nebo v jiných řádně odůvodněných případech může orgán rozhodnout, že se použijí procesní pravidla platná pro tohoto veřejného zadavatele z členského státu, lze-li tato pravidla považovat za rovnocenná předpisům platným pro tento orgán.
Orgán a veřejný zadavatel z členského státu, státu ESVO či země kandidující na vstup do Unie, kteří se podílejí na společném zadávacím řízení, se dohodnou zejména na bližších podrobnostech k vyhodnocování žádostí o účast nebo nabídek, zadání veřejné zakázky, právu rozhodnému pro tuto zakázku a soudu příslušnému pro řešení sporů.
Článek 134
Použití jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení v následujících případech:
a)
pokud v otevřeném nebo užším řízení po ukončení původního řízení nebyla předložena žádná či žádná vhodná nabídka nebo žádná žádost o účast, za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky veřejné zakázky, jež jsou specifikovány v dokumentaci k zadávacímu řízení podle článku 138;
b)
pokud z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů ochrany výhradních práv může být veřejná zakázka zadána pouze určitému hospodářskému subjektu;
c)
pokud z mimořádně naléhavých důvodů způsobených nepředvídatelnými událostmi, za něž veřejný zadavatel neodpovídá, nelze dodržet lhůty stanovené pro ostatní řízení a uvedené v článcích 152, 153 a 154;
d)
má-li být v návaznosti na soutěž o návrh zadána veřejná zakázka na služby, jež musí být podle použitelných pravidel zadána úspěšnému zájemci nebo jednomu z úspěšných zájemců; v posledním uvedeném případě jsou k účasti na jednání vyzváni všichni úspěšní zájemci;
e)
v případě dodatečných služeb či stavebních prací, s nimiž nepočítal původně zamýšlený projekt ani původní smlouva na veřejnou zakázku a které se následkem nepředvídatelných okolností staly nezbytnými k provedení služeb nebo stavebních prací za podmínek podle odstavce 2;
f)
v případě nových služeb či stavebních prací, jimiž mají být opakovány podobné služby či stavební práce, které tentýž veřejný zadavatel zadal hospodářskému subjektu v rámci původní veřejné zakázky, za předpokladu, že tyto služby či stavební práce odpovídají základnímu projektu a že tento projekt byl předmětem původní veřejné zakázky, jež byla zadána v otevřeném nebo užším řízení za podmínek podle odstavce 3;
g)
v případě veřejných zakázek na dodávky:
i)
v případě dodatečných dodávek určených buď k částečné náhradě běžných nebo k rozšíření stávajících dodávek zboží či zařízení, pokud by změna dodavatele nutila veřejného zadavatele pořídit zařízení s jinými technickými vlastnostmi, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické potíže při používání a údržbě; doba účinnosti příslušných smluv nesmí přesáhnout tři roky,
ii)
pokud jsou výrobky vyrobeny pouze pro účely výzkumu, pokusů, studií nebo vývoje, s výjimkou testů obchodní realizace a výroby velkého rozsahu s cílem pokrýt náklady na výzkum a vývoj,
iii)
v případě dodávek kotovaných a nakupovaných na komoditní burze,
iv)
v případě zvláště výhodných nákupů buď u dodavatele, který s konečnou platností ukončuje své obchodní aktivity, nebo u správce či likvidátora konkursní podstaty na základě dohody o vyrovnání s věřiteli nebo obdobného postupu dle vnitrostátních právních předpisů;
h)
v případě veřejných zakázek na nemovitosti po předchozím průzkumu místního trhu;
i)
v případě veřejných zakázek na právní služby podle nomenklatury CPV za předpokladu, že jsou tyto zakázky náležitě vyhlášeny;
j)
v případě veřejných zakázek, jež orgán nebo jím pověřený subjekt označí za tajné, nebo v případě veřejných zakázek, jejichž plnění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, v souladu s platnými správními předpisy, nebo pokud to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie.
2. V případě dodatečných služeb a stavebních prací podle odst. 1 písm. e) mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení za podmínky, že bude veřejná zakázka zadána poskytovateli či zhotoviteli, jenž bude zakázku plnit v některém z těchto případů:
a)
pokud tyto dodatečné veřejné zakázky nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace;
b)
pokud tyto služby či stavební práce sice lze oddělit od provedení původní veřejné zakázky, avšak jsou bezpodmínečně nutné pro její dokončení.
Souhrnná hodnota dodatečných veřejných zakázek nesmí přesáhnout 50 % hodnoty původní veřejné zakázky.
3. V případech podle tohoto článku odst. 1 písm. f) musí být možnost použít jednací řízení uvedena již při zahájení soutěže na první činnost; při výpočtu finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 je třeba vycházet z celkové předpokládané hodnoty následných služeb či stavebních prací. Toto řízení lze použít pouze během provádění původní smlouvy na veřejnou zakázku a nejpozději během tří let od jejího podpisu.
Článek 135
Použití jednacího řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení v následujících případech:
a)
pokud byly v ukončeném otevřeném či užším řízení nebo soutěžním dialogu podány nabídky, jež jsou zejména z hlediska kritérií pro výběr či zadání zakázky neregulérní nebo nepřijatelné, a to za předpokladu, že původní podmínky zakázky stanovené v dokumentaci k zadávacímu řízení podle článku 138 nejsou podstatně změněny; tím není dotčeno použití odstavce 2 tohoto článku;
b)
ve výjimečných případech, jedná-li se o stavební práce, dodávky nebo služby, jejichž povaha nebo rizika s nimi spojená neumožňují, aby uchazeč stanovil předem celkovou cenu;
c)
pokud je povaha zadávané služby - zejména v případě finančních a intelektuálních služeb - taková, že zadávací dokumentaci k veřejné zakázce nelze vypracovat s dostatečnou přesností, jež by umožnila zakázku zadat výběrem nejlepší nabídky podle pravidel, jimiž se řídí otevřené nebo užší řízení;
d)
u veřejných zakázek na stavební práce, jsou-li tyto práce prováděny výlučně pro účely výzkumu, testování nebo vývoje, a nikoli s cílem dosažení zisku nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj;
e)
u veřejných zakázek na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES s výhradou čl. 134 odst. 1 písm. i) a j) a čl. 134 odst. 2 tohoto nařízení;
f)
u veřejných zakázek na služby ve výzkumu a vývoji, jejichž výsledky nepřipadají výlučně veřejnému zadavateli k využití při vlastní činnosti, a to za podmínky, že veřejný zadavatel poskytovanou službu hradí v plném rozsahu;
g)
u veřejných zakázek na služby v oblasti nabývání, rozvoje, výroby nebo koprodukce programových materiálů určených k vysílání rozhlasových a televizních stanic a zakázek na vysílací čas.
2. V případech podle odst. 1 písm. a) mohou veřejní zadavatelé od uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení upustit, pokud do jednacího řízení zahrnou všechny uchazeče a pouze ty uchazeče, kteří splňují kritéria pro výběr a v předchozím řízení podali nabídky v souladu s formálními požadavky zadávacího řízení.
Článek 136
Řízení s výzvou k projevení zájmu
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena ustanovení článků 134 a 135, mohou veřejní zadavatelé použít výzvu k projevení zájmu v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota nepřesahuje částku podle čl. 170 odst. 1, za účelem:
a)
předběžného výběru zájemců, kteří budou v budoucnu oslovováni na základě užších výzev k podávání nabídek, nebo
b)
sestavení seznamu prodejců, kteří budou vyzváni k předložení žádosti o účast nebo k podání nabídky.
2. Seznam vypracovaný na základě výzvy k projevení zájmu platí po následující období:
a)
v případě podle tohoto článku odst. 1 písm. a) nejdéle tři roky ode dne, kdy bylo Úřadu pro publikace zasláno oznámení podle čl. 124 odst. 1 písm. a);
b)
v případě sestavování seznamu prodejců podle tohoto článku odst. 1 písm. b) nejdéle pět let ode dne, kdy bylo Úřadu pro publikace zasláno oznámení podle čl. 124 odst. 1 písm. a).
Seznam podle prvního pododstavce může obsahovat dílčí seznamy.
Kdykoli během doby platnosti seznamu - s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období - mohou všechny osoby, jež mají zájem, podat přihlášku.
3. Má-li být zadána veřejná zakázka, vyzve veřejný zadavatel všechny zájemce nebo prodejce zapsané na příslušném seznamu nebo dílčím seznamu, aby:
a)
v případě podle odst. 1 písm. a) podali nabídku nebo
b)
v případě seznamu podle odst. 1 písm. b) podali:
i)
nabídku včetně dokumentů, na jejichž základě se posuzují kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr, nebo
ii)
dokumenty, na jejichž základě se posuzují kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr, a v následné fázi aby podali nabídku prodejci, kteří se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v kritériích pro vyloučení a splňují kritéria pro výběr.
Článek 137
Veřejné zakázky nízké hodnoty
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky nízké hodnoty do výše 60 000 EUR lze zadat v jednacím řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, jehož se účastní alespoň tři zájemci.
Obdrží-li veřejný zadavatel po jednacím řízení s těmito zájemci pouze jedinou administrativně a technicky platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro její zadání.
2. Veřejné zakázky velmi nízké hodnoty do 15 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky v rámci jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení.
3. Platby výdajových položek do výše 1 000 EUR lze provést na základě faktur bez předchozího přijetí nabídky.
Článek 138
Dokumentace k zadávacímu řízení
(Článek 105 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení obsahuje alespoň:
a)
výzvu k podávání nabídek, k jednání nebo k účasti na dialogu v řízení podle článku 132;
b)
připojenou zadávací dokumentaci nebo - v případě soutěžního dialogu podle článku 132 - popis potřeb a požadavků veřejného zadavatele či odkaz na internetovou adresu, kde se lze se zadávací dokumentací či popisem seznámit;
c)
návrh smlouvy zpracovaný podle vzorové smlouvy.
První pododstavec písm. c) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
Dokumentace k zadávacímu řízení odkazuje na vyhlášení podle článků 123 až 126.
2. Výzva k podávání nabídek, k jednání nebo k účasti na dialogu musí alespoň:
a)
specifikovat pravidla, jimiž se řídí podoba a podávání nabídek, včetně zejména dne a hodiny, kdy končí lhůta k podávání nabídek, požadavků na vyplnění standardního dotazníku, dokumentů, které je třeba přiložit, včetně dokladů o finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti podle článku 146, nejsou-li tyto doklady specifikovány v oznámení o zahájení zadávacího řízení, a včetně adresy, na niž mají být nabídky zasílány;
b)
uvést, že podání nabídky znamená přijetí zadávací dokumentace podle odstavce 1, k níž se nabídka vztahuje, a že je zhotovitel, dodavatel či poskytovatel, jemuž bude veřejná zakázka zadána, během jejího plnění svou nabídkou vázán;
c)
specifikovat dobu, po kterou nabídka zůstává v platnosti a nesmí být v žádném ohledu měněna;
d)
stanovit zákaz jakéhokoli styku mezi veřejným zadavatelem a uchazečem během celého řízení, kromě výjimečných případů za podmínek v článku 160; je-li stanovena kontrola na místě, musí výzva specifikovat podmínky kontroly;
e)
v případě soutěžního dialogu specifikovat datum a adresu pro zahájení fáze jednání.
3. Zadávací dokumentace musí alespoň:
a)
specifikovat kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr zakázky, s výjimkou případů, kdy se jedná o soutěžní dialog, užší či jednací řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 135; v těchto případech se kritéria uvádějí pouze v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k projevení zájmu;
b)
specifikovat kritéria pro zadání a jejich relativní váhy, nebo případně sestupné pořadí důležitosti těchto kritérií, nevyplývá-li tato informace z oznámení o zahájení zadávacího řízení;
c)
stanovit technické podmínky podle článku 139;
d)
uvést minimální požadavky, jež musí splňovat varianty v řízeních podle čl. 149 odst. 2, v jejichž rámci je veřejná zakázka zadávána ekonomicky nejvýhodnější nabídce, pokud veřejný zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedl, že jsou varianty povoleny;
e)
uvést, že se použije protokol o výsadách a imunitách Evropské unie nebo případně Vídeňská úmluva o diplomatických stycích či Vídeňská úmluva o konzulárních stycích;
f)
specifikovat způsob, jakým je dokládán přístup k veřejným zakázkám podle článku 172;
g)
v případě dynamických nákupních systémů podle článku 131 specifikovat povahu zamýšlených nákupů a veškeré nezbytné informace k nákupnímu systému, použitému elektronickému vybavení a technickým opatřením pro spojení a jeho technickým specifikacím.
4. Vzorová smlouva zejména:
a)
specifikuje náhradu stanovené škody za nedodržení smluvních ustanovení;
b)
specifikuje údaje, jež musí obsahovat faktury nebo odpovídající podklady podle článku 102;
c)
stanoví, že jsou-li veřejným zadavatelem orgány, je právem rozhodným pro veřejnou zakázku právo Unie, popřípadě doplněné o vnitrostátní právo uvedené ve smlouvě na tuto zakázku;
d)
specifikuje soud příslušný pro případ sporu.
V případě veřejných zakázek podle čl. 121 odst. 1 může návrh smlouvy pro účely prvního pododstavce písm. c) tohoto odstavce odkazovat výlučně na vnitrostátní právní předpisy.
5. Veřejní zadavatelé mohou po uchazeči požadovat údaje o té části zakázky, kterou má uchazeč v úmyslu zadat subdodavatelům, a o totožnosti těchto subdodavatelů. Nad rámec informací podle článku 143 může veřejný zadavatel požadovat, aby zájemce nebo uchazeč předložili informace o finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti předpokládaných subdodavatelů podle článků 146, 147 a 148, zejména v případech, tvoří-li subdodávky významnou součást veřejné zakázky.
Článek 139
Technické podmínky
(Článek 105 finančního nařízení)
1. K technickým podmínkám musí mít všichni zájemci a uchazeči rovný přístup a tyto podmínky nesmí vytvářet neodůvodněné překážky soutěži o veřejné zakázky.
Technické podmínky vymezují požadované vlastnosti výrobku, služby, materiálu nebo stavební práce s ohledem na účel, jejž mají pro veřejného zadavatele splňovat.
2. Vlastnosti uvedené v odstavci 1 zahrnují:
a)
úrovně kvality;
b)
environmentální výkonnost;
c)
kdykoli je to možné, kritéria přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením nebo řešení pro všechny uživatele;
d)
úrovně a postupy posuzování shody;
e)
způsobilost k použití;
f)
bezpečnost nebo rozměry, včetně požadavků na prodejní názvy a návody k použití v případě dodávek a na terminologii, symboly, přezkoušení a zkušební metody, balení, značení a štítkování a výrobní postupy a metody v případě všech zakázek;
g)
u veřejných zakázek na stavební práce postupy týkající se zabezpečování kvality, pravidla projektu a kalkulace nákladů, podmínky pro zkoušku, kontrolu a přejímku prací, techniky či metody výstavby a všechny ostatní technické podmínky, které veřejný zadavatel může stanovit v obecných nebo zvláštních předpisech v souvislosti s dokončovacími pracemi a materiály nebo prvky, ze kterých se skládají.
3. Technické podmínky jsou formulovány:
a)
odkazem na evropské normy, evropská technická schválení, případné společné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiné technické referenční systémy, jež vypracovaly evropské normalizační subjekty, nebo - pokud tyto neexistují - jejich vnitrostátní ekvivalenty; každý odkaz je opatřen výrazem „nebo rovnocenný“;
b)
jako požadavky na výkon nebo funkci, jež mohou zahrnovat environmentální charakteristiky a musí být dostatečně podrobné, aby uchazeči umožňovaly určit účel veřejné zakázky a veřejnému zadavateli tuto zakázku zadat;
c)
kombinací obou metod.
4. Využijí-li veřejní zadavatelé možnosti odkázat na podmínky podle odst. 3 písm. a), nemohou nabídku odmítnout z důvodu, že tyto podmínky nesplňuje, pokud uchazeč nebo zájemce ke spokojenosti veřejného zadavatele vhodnými prostředky prokáže, že nabídka stanovené požadavky splňuje rovnocenným způsobem.
Vhodným prostředkem může být technická dokumentace výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu.
5. Využijí-li veřejní zadavatelé možnosti podle odst. 3 písm. b) a stanoví-li podmínky formou požadavků na výkon nebo funkci, nemohou odmítnout nabídku, která je v souladu s vnitrostátní normou, jež provádí evropskou normu, s evropským technickým schválením, společnými technickými podmínkami, mezinárodní normou nebo jiným technickým referenčním systémem, který vypracoval evropský normalizační subjekt, pokud se tyto podmínky týkají nezbytných požadavků na výkon nebo funkci.
Uchazeč musí vhodnými prostředky ke spokojenosti veřejného zadavatele prokázat, že jeho nabídka splňuje požadavky na výkon nebo funkci, jež veřejný zadavatel stanovil. Vhodným prostředkem může být technická dokumentace výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu.
6. Pokud veřejní zadavatelé stanoví environmentální charakteristiky formou požadavků na výkon nebo funkci, mohou použít detailní specifikace, jež jsou vymezeny prostřednictvím evropských, mezinárodních, vnitrostátních nebo jiných ekoznaček, nebo v případě potřeby části těchto specifikací, pokud jsou splněny následující podmínky:
a)
tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem veřejné zakázky;
b)
požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací;
c)
ekoznačky jsou přijímány postupem, kterého se mohou účastnit všechny zúčastněné strany, jako jsou vládní subjekty, spotřebitelé, výrobci, distributoři a ekologická sdružení;
d)
ekoznačky jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.
7. Veřejní zadavatelé mohou uvést, že u výrobků nebo služeb, které mají ekoznačku, se předpokládá, že splňují technické podmínky vymezené v dokumentaci k zadávacímu řízení. Akceptují jiné vhodné důkazy, jako například technickou dokumentaci výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu. Uznaným subjektem pro účely odstavce 4, 5 a 6 je zkušební a kalibrovací laboratoř nebo inspekční a certifikační subjekt, jenž splňuje platné evropské normy.
8. Kromě výjimečných případů, jež jsou řádně odůvodněny předmětem zakázky, nesmějí tyto podmínky obsahovat odkazy na konkrétní způsob výroby, zdroj, zvláštní postup, ochrannou známku, patent, typ, specifický původ ani výrobu, jejichž důsledkem by mohlo být zvýhodnění nebo vyloučení některých výrobků nebo hospodářských subjektů.
Nelze-li předmět veřejné zakázky definovat dostatečně přesně a srozumitelně, následuje za odkazem poznámka „nebo rovnocenný“.
Článek 140
Revize ceny
(Článek 105 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení jednoznačně stanoví, musí-li být uvedena pevná a neměnná cena.
2. V opačném případě dokumentace k zadávacímu řízení stanoví podmínky nebo vzorce pro revizi ceny během trvání smlouvy. V takových případech musí veřejný zadavatel zohlednit zejména:
a)
předmět zadávacího řízení a hospodářskou situaci, v níž řízení probíhá;
b)
druh a dobu trvání úkolů a veřejné zakázky;
c)
své finanční zájmy.
Článek 141
Protiprávní jednání vedoucí k vyloučení
(Článek 106 finančního nařízení)
K případům uvedeným v čl. 106 odst. 1 písm. e) finančního nařízení patří veškeré protiprávní jednání, jež poškozuje finanční zájmy Evropské unie, zejména:
a)
případy podvodu podle článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, stanovené aktem Rady ze dne 26. července 1995 (12);
b)
případy korupce podle článku 3 Úmluvy o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie vypracované aktem Rady ze dne 26. května 1997 (13);
c)
případy účasti na zločinném spolčení podle článku 2 rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (14);
d)
případy praní peněz podle článku 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (15);
e)
teroristické trestné činy, trestné činy spojené s teroristickými činnostmi a návod, pomoc a pokus k takovým trestným činům ve smyslu článků 1, 3 a 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV (16).
Článek 142
Uplatnění kritérií pro vyloučení a délka vyloučení
(Články 106, 107, 108 a 109 finančního nařízení)
1. Při stanovování délky vyloučení přihlíží příslušný orgán v zájmu zásady proporcionality zejména k závažnosti skutkového stavu včetně jeho dopadu na finanční zájmy a pověst Unie, k době, jež uplynula, době trvání a opakování deliktu, úmyslu nebo stupni nedbalosti dotčeného subjektu a opatřením, jež tento subjekt přijal k nápravě situace.
Při stanovování doby vyloučení umožní příslušný orgán dotčenému zájemci nebo uchazeči, aby vyjádřil své stanovisko.
Stanoví-li orgány nebo subjekty uvedené v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení délku trvání vyloučení v souladu s platným právem, uplatní Komise tuto dobu až do maximálního rozsahu podle čl. 106 odst. 4 finančního nařízení. Doba uvedená v čl. 106 odst. 4 finančního nařízení je stanovena nejvýše na pět let a vypočítává se takto:
a)
ode dne právní moci rozhodnutí soudu v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. b) a e) finančního nařízení;
b)
ode dne, kdy došlo k protiprávnímu jednání, nebo - v případě jeho pokračování nebo opakování - ode dne, kdy bylo toto protiprávní jednání ukončeno, v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, pokud se příslušné pochybení týká smluv na veřejné zakázky s daným orgánem.
Pro účely třetího pododstavce písm. b) platí, že je-li vážné profesní pochybení stanoveno rozhodnutím orgánu veřejné moci nebo mezinárodní organizace, je rozhodující den vydání tohoto rozhodnutí.
Dobu vyloučení lze prodloužit na deset let v případě, že do pěti let ode dne uvedeného v třetím pododstavci písm. a) a b) dojde k opakování deliktu, s výhradou odstavce 1.
2. Z účasti na zadávacím řízení a na řízení o udělení grantu jsou vyloučeni zájemci a uchazeči, kteří se nacházejí v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a) a d) finančního nařízení.
Článek 143
Důkazy
(Články 106 a 107 finančního nařízení)
1. Zájemci a uchazeči předloží řádně datované a podepsané čestné prohlášení, že se nenacházejí v žádné ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení.
Omezí-li však veřejný zadavatel v případě užšího řízení, soutěžního dialogu či jednacího řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení počet uchazečů, kteří mají být vyzváni k jednání nebo podání nabídky, předloží všichni tito uchazeči osvědčení podle odstavce 3.
V případě veřejných zakázek podle čl. 137 odst. 2 může veřejný zadavatel na základě vlastního posouzení rizik rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude prohlášení podle prvního pododstavce vyžadovat. Veřejný zadavatel může rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude toto prohlášení vyžadovat v případě veřejných zakázek podle čl. 265 odst. 1, čl. 267 odst. 1 a čl. 269 odst. 1, jejichž hodnota činí nejvýše 20 000 EUR.
2. Uchazeč, jemuž má být zadána veřejná zakázka, poskytne před podpisem smlouvy ve lhůtě, kterou veřejný zadavatel stanoví, důkaz podle odstavce 3 tohoto článku, jímž doloží prohlášení podle odstavce 1 tohoto článku, v těchto případech:
a)
u veřejných zakázek, jež zadávají orgány na vlastní účet a jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1;
b)
u veřejných zakázek v oblasti vnějších akcí, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 265 odst. 1 písm. a), čl. 267 odst. 1 písm. a) nebo čl. 269 odst. 1 písm. a).
V případě veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle tohoto odstavce prvního pododstavce písm. a) a b), může veřejný zadavatel požádat uchazeče, jemuž má být veřejná zakázka zadána, aby předložil důkaz podle odstavce 3, má-li o tomto uchazeči pochybnosti, zdali se nenachází v některé ze situací, která je důvodem pro vyloučení z řízení.
3. Jako dostatečný důkaz o tom, že se zájemce nebo uchazeč, jemuž má být veřejná zakázka zadána, nenachází v žádné ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a), b) nebo e) finančního nařízení, akceptuje veřejný zadavatel aktuální výpis z trestního rejstříku, nebo - v případě jeho neexistence - aktuální rovnocenný doklad, jejž vydal soudní nebo správní orgán země původu nebo provenience a z nějž vyplývá, že jsou tyto požadavky splněny. Jako dostatečný důkaz o tom, že se zájemce nebo uchazeč nenachází v situaci podle čl. 106 odst. 1 písm. a) nebo d) finančního nařízení, přijme veřejný zadavatel aktuální osvědčení, jež vydal příslušný orgán dotyčného státu.
V případě, že dokument či osvědčení podle odstavce 1 nejsou v dotyčné zemi vydávány, jakož i v ostatních případech vyloučení podle článku 106 finančního nařízení, lze tento dokument či osvědčení nahradit místopřísežným, nebo - v případě jeho neexistence - čestným prohlášením, jež zúčastněná osoba učiní před soudním či správním orgánem, notářem nebo příslušnou profesní organizací země svého původu nebo provenience.
4. V závislosti na vnitrostátních právních předpisech země, v níž je zájemce nebo uchazeč usazen, se dokumenty podle odstavců 1 a 3 týkají právnických nebo fyzických osob včetně - považuje-li to veřejný zadavatel za nezbytné - ředitelů podniků nebo jiných osob, jež jsou oprávněny za uchazeče či zájemce jednat či jej zastupovat, rozhodovat o něm nebo jej ovládat.
5. Mají-li veřejní zadavatelé pochybnosti o tom, zdali se zájemci nebo uchazeči nenacházejí v některé ze situací, která je důvodem pro vyloučení z řízení, mohou se sami obrátit na příslušné orgány podle odstavce 3 o informace, jež v dané situaci považují za nezbytné.
6. Veřejný zadavatel může upustit od požadavku, aby zájemce nebo uchazeč předkládali důkazy podle odstavce 3, pokud mu již byly takové důkazy předloženy v rámci jiného zadávacího řízení, a za předpokladu, že ode dne vydání těchto dokumentů dosud neuplynul jeden rok a tyto dokumenty jsou stále platné.
V tomto případě předloží zájemce nebo uchazeč čestné prohlášení, že důkazy již byly předloženy v předchozím zadávacím řízení, a potvrdí, že se jeho situace nezměnila.
7. Na žádost veřejného zadavatele předloží zájemce nebo uchazeč čestné prohlášení předpokládaného subdodavatele, že se tento nenachází v žádné ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení.
V případě pochybností o tomto čestném prohlášení si veřejný zadavatel vyžádá důkazy podle odstavců 3 a 4. Případně se použije odstavec 5.
Článek 144
Ústřední databáze
(Článek 108 finančního nařízení)
1. Orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v čl. 108 odst. 1 finančního nařízení předávají Komisi ve formátu, jejž Komise určí, informace o třetích osobách, jež se nacházejí v některé ze situací podle článků 106, 107, čl. 109 odst. 1 písm. b) a čl. 109 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, a o důvodech a délce jejich vyloučení.
Jedná-li se u těchto třetích osob o osoby právnické, předávají tyto orgány, výkonné agentury a subjekty Komisi rovněž údaje o osobách, jež jsou oprávněny za tyto třetí osoby jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat a nacházejí se v některé ze situací podle článků 106, 107, čl. 109 odst. 1 písm. b) a čl. 109 odst. 2 písm. a) finančního nařízení.
Orgány a subjekty uvedené v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení předávají Komisi ve formátu, jejž Komise určí, informace o třetích osobách, jež se nacházejí v situaci podle čl. 106 odst. 1 písm. e) finančního nařízení, pokud jednání těchto osob poškodilo finanční zájmy Unie, a dále - v případě, že se u těchto třetích osob jedná o právnické osoby - informace o osobách, jež jsou oprávněny za tyto třetí osoby jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat; těmito informacemi jsou např.:
a)
informace o odsouzení;
b)
případně délka vyloučení ze zadávacích řízení.
2. Instituce, agentury, orgány a subjekty uvedené v odstavci 1 určí osoby, jež jsou oprávněny předávat Komisi uvedené informace a přijímat od ní informace uložené v databázi.
V případě institucí, agentur, orgánů a subjektů uvedených v čl. 108 odst. 1 finančního nařízení zasílají určené osoby co nejdříve tyto informace účetnímu Komise a případně požádají o zápis údajů do databáze, jejich změnu nebo jejich odstranění z databáze.
V případě orgánů a subjektů uvedených v čl. 108 odst. 2 finančního nařízení zasílají určené osoby do tří měsíců od vydání příslušného rozsudku požadované informace příslušné schvalující osobě v Komisi, jež odpovídá za dotčený program či akci.
Účetní Komise údaje do databáze zapíše, změní je nebo je z ní odstraní. Potvrzené údaje z databáze zasílá jednou měsíčně prostřednictvím zabezpečeného protokolu určeným osobám.
3. Instituce, agentury, orgány a subjekty uvedené v odstavci 1 Komisi potvrdí, že údaje, které předaly, byly získány a předány v souladu se zásadami, jež stanoví nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17) o ochraně osobních údajů.
Zejména předem uvědomí všechny třetí osoby nebo osoby uvedené v odstavci 1, že jejich údaje mohou být zařazeny do databáze a že je Komise může předat určeným osobám uvedeným v odstavci 2. V případě potřeby předané informace po opravě, výmazu či změně aktualizují.
Každá osoba či každý subjekt, jejichž údaje jsou zapsány v databázi, mají na základě žádosti adresované účetnímu Komise právo být informovány o uchovávaných údajích, které se jich týkají.
4. Členské státy přijmou vhodná opatření, aby Komisi pomohly s efektivním řízením databáze podle směrnice 95/46/ES.
V dohodách s orgány třetích zemí a se všemi subjekty uvedenými v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení se stanoví přiměřené mechanismy k zajištění souladu s těmito ustanoveními a se zásadami ochrany osobních údajů.
Článek 145
Správní a finanční sankce
(Články 109 a 131 finančního nařízení)
1. Aniž je dotčeno ukládání smluvních sankcí, mohou být zájemci, uchazeči, zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí závažného pochybení, nesrovnalostí, podvodu nebo závažného porušení svých smluvních povinností, vyloučeni z veškerých veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu Unie, a to na dobu nejvýše pěti let ode dne, kdy bylo toto protiprávní jednání - potvrzené v řízení o sporných otázkách s daným zájemcem, uchazečem, zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem - zjištěno.
Tuto lhůtu lze prodloužit na deset let v případě, že během pěti let ode dne uvedeného v prvním pododstavci dojde k opakování deliktu.
2. Uchazečům nebo zájemcům, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí závažného pochybení, nesrovnalostí či podvodu, mohou být uloženy též finanční sankce ve výši 2 % až 10 % z celkové předpokládané hodnoty zadávané veřejné zakázky.
Zhotovitelům, dodavatelům či poskytovatelům, kteří závažným způsobem poruší své smluvní povinnosti, mohou být uloženy finanční sankce ve výši 2 % až 10 % celkové hodnoty dané veřejné zakázky.
Tuto sazbu lze zvýšit na 4 % až 20 % v případě, že během pěti let ode dne uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci dojde k opakování protiprávního jednání.
3. Při stanovení správní nebo finanční sankce bere orgán do úvahy zejména skutečnosti uvedené v čl. 142 odst. 1.
Článek 146
Kritéria pro výběr
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veřejný zadavatel vypracuje jednoznačná a nediskriminační kritéria pro výběr.
2. Kritéria pro výběr se použijí ve všech zadávacích řízeních za účelem posouzení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti zájemce nebo uchazeče.
Veřejný zadavatel může stanovit minimální požadavky na způsobilost, při jejichž nesplnění nelze zájemce vybrat.
3. Každý uchazeč nebo zájemce může být vyzván, aby doložil své oprávnění k provedení veřejné zakázky podle vnitrostátního práva, např. zápisem v obchodním nebo profesním rejstříku, místopřísežným prohlášením nebo osvědčením, členstvím ve zvláštní organizaci, výslovným povolením nebo zápisem do rejstříku plátců daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“).
4. V oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvě k projevení zájmu nebo výzvě k podávání nabídek veřejní zadavatelé specifikují reference, jimiž mají uchazeči či zájemci doložit své postavení a právní způsobilost.
5. Rozsah informací, jež veřejný zadavatel požaduje k doložení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti zájemce nebo uchazeče, a minimální požadavky na kapacitu vyžadované v souladu s odstavcem 2 nesmí překračovat rámec předmětu veřejné zakázky a musí brát v úvahu oprávněné zájmy hospodářských subjektů, zejména pokud jde o ochranu technických a obchodních tajemství podniku.
6. Veřejný zadavatel se může na základě vlastního posouzení rizik rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude vyžadovat, aby dokládali svou finanční, hospodářskou, technickou a odbornou způsobilost, jedná-li se o tyto veřejné zakázky:
a)
veřejné zakázky, jež orgány zadávají na vlastní účet a jejichž hodnota nepřesahuje hodnotu podle čl. 137 odst. 1;
b)
veřejné zakázky zadávané v oblasti vnějších akcí, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle čl. 265 odst. 1 písm. a), čl. 267 odst. 1 písm. a) nebo čl. 269 odst. 1 písm. a).
Rozhodne-li se veřejný zadavatel, že nebude po zájemcích nebo uchazečích požadovat doložení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti, není vyplaceno předběžné financování, jestliže není poskytnuta finanční jistota v rovnocenné výši.
Článek 147
Hospodářská a finanční způsobilost
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Hospodářskou a finanční způsobilost lze doložit zejména jedním či několika těmito doklady:
a)
vhodnými výpisy z bank nebo případně dokladem o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání;
b)
finančními výkazy za nejvýše tři poslední roky, za něž bylo uzavřeno účetnictví;
c)
výkazem celkového obratu a obratu ze stavebních prací, dodávek nebo služeb, jež jsou předmětem veřejné zakázky, a to za nejvýše tři poslední účetní období, která jsou k dispozici.
2. Veřejný zadavatel může upustit od požadavku, aby zájemci nebo uchazeči předkládali doklady podle odstavce 1, pokud mu již byly tyto doklady předloženy v rámci jiného zadávacího řízení a nadále splňují požadavky odstavce 1.
Pokud z výjimečného důvodu, který veřejný zadavatel považuje za oprávněný, není uchazeč nebo zájemce s to předložit požadované reference, může svou hospodářskou a finanční způsobilost doložit jiným způsobem, který veřejný zadavatel považuje za vhodný.
3. Hospodářský subjekt může v případě určité veřejné zakázky eventuálně využít způsobilosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu svých vztahů s nimi. V tomto případě musí vůči veřejnému zadavateli prokázat, že bude mít k dispozici zdroje nezbytné k provedení zakázky, například předložením závazku těchto subjektů, že mu své zdroje dají k dispozici.
Veřejný zadavatel může vyžadovat, aby hospodářský subjekt a subjekty uvedené v prvním pododstavci ručily za provedení veřejné zakázky společně.
Za stejných podmínek může seskupení hospodářských subjektů podle čl. 121 odst. 5 využít způsobilosti členů tohoto seskupení nebo jiných subjektů.
Článek 148
Technická a odborná způsobilost
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Technická a odborná způsobilost hospodářských subjektů je vyhodnocována a ověřována v souladu s odstavci 2 a 3. V zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou dodávky vyžadující umísťovací nebo instalační práce, poskytování služeb a/nebo provádění stavebních prací, se tato způsobilost posuzuje zejména s přihlédnutím k jejich know-how, efektivnosti, zkušenostem a spolehlivosti.
2. V závislosti na povaze, množství či rozsahu a účelu dodávek, služeb nebo stavebních prací lze technickou a odbornou způsobilost hospodářských subjektů doložit jedním či více následujícími dokumenty:
a)
dokladem o vzdělání a odborné kvalifikaci poskytovatele služeb nebo zhotovitele díla a/nebo členů vedení podniku, zejména osoby či osob, které jsou odpovědné za poskytování služeb nebo provádění stavebních prací;
b)
seznamem:
i)
hlavních služeb a dodávek, jež byly poskytnuty a provedeny za poslední tři roky, s uvedením částek, termínů a veřejných nebo soukromých odběratelů,
ii)
stavebních prací provedených za posledních pět let s uvedením částek, termínů a místa provedení;
c)
popisem technického zařízení, nástrojů a závodu, jež mají být při plnění veřejné zakázky na služby nebo stavební práce použity;
d)
popisem technického zařízení a opatření, jež mají zajišťovat kvalitu dodávek a služeb, a popisem vybavení podniku pro studium a výzkum;
e)
přehledem zúčastněných techniků nebo technických útvarů bez ohledu na to, zda patří přímo k podniku či nikoli, zvláště těch, kteří/které odpovídají za řízení kvality;
f)
v případě dodávek: vzorky, popisy nebo autentickými fotografiemi a/nebo osvědčeními, která vystavily oficiální ústavy pro kontrolu kvality nebo uznávané agentury a která potvrzují shodu výrobků se zadávací dokumentací nebo platnými normami;
g)
přehledem průměrného ročního počtu zaměstnanců a počtu vedoucích pracovníků poskytovatele služby nebo zhotovitele díla za poslední tři roky;
h)
uvedením části veřejné zakázky, kterou poskytovatel služeb případně zamýšlí zadat subdodavatelům;
i)
u veřejných zakázek na stavební práce a služby a pouze ve vhodných případech lze způsobilost prokázat přehledem opatření v oblasti environmentálního řízení, jež bude hospodářský subjekt schopen při plnění zakázky uplatňovat.
Jsou-li veřejnému zadavateli poskytovány služby či dodávky uvedené v prvním pododstavci písm. b) bodu i), předloží hospodářské subjekty osvědčení o výkonnosti, která vydal nebo spolupodepsal příslušný orgán.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) bodu ii) jsou k seznamu nejvýznamnějších stavebních zakázek připojena osvědčení o řádném provedení, která uvádějí, zda byly tyto zakázky provedeny odborně a v plném rozsahu.
3. Jsou-li služby nebo dodávky, které mají být poskytovány, náročné nebo jsou výjimečně požadovány pro zvláštní účel, lze technickou a odbornou způsobilost doložit při kontrole, kterou provede veřejný zadavatel nebo jeho jménem příslušný úřední subjekt země, v níž je poskytovatel služby či dodavatel usazen, s výhradou souhlasu tohoto subjektu. Předmětem této kontroly je technická způsobilost dodavatele a výrobní kapacita a v případě nutnosti též jeho vybavení pro studium a výzkum a opatření ke kontrole kvality.
4. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení, jež vydaly nezávislé subjekty a jež mají potvrdit, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajištění kvality, odkážou na systémy zajištění kvality, jež vycházejí z příslušných sérií evropských norem, které certifikovaly schválené subjekty. Veřejní zadavatelé však akceptují rovněž jiné doklady o rovnocenných opatřeních k zajištění kvality, jež jim předloží hospodářské subjekty, které nemají k takovýmto osvědčením přístup nebo možnost je získat v příslušné lhůtě.
5. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení, jež vydaly nezávislé subjekty a jež mají potvrdit, že hospodářský subjekt splňuje požadavky určitých systémů či norem environmentálního řízení, odkážou na systém pro environmentální řízení podniků a audit v Unii uznávaný v souladu s článkem 45 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (18) nebo na jiné normy environmentálního řízení, jež vycházejí z příslušných evropských nebo mezinárodních norem schválených subjektů. Veřejní zadavatelé uznávají též rovnocenná osvědčení, jež vydaly subjekty usazené v jiných členských státech. Akceptují od hospodářských subjektů rovněž jiné doklady o rovnocenných opatřeních v oblasti environmentálního řízení.
6. Hospodářský subjekt může v případě určité veřejné zakázky eventuálně využít způsobilosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu svých vztahů s nimi. V tomto případě musí vůči veřejnému zadavateli prokázat, že bude mít k dispozici zdroje nezbytné k provedení zakázky, například předložením závazku těchto subjektů, že mu své zdroje dají k dispozici.
Za stejných podmínek může seskupení hospodářských subjektů uvedené v čl. 121 odst. 5 využít způsobilosti členů tohoto seskupení nebo jiných subjektů.
7. V případě veřejných zakázek na stavební práce, služby nebo umísťovací a instalační práce v rámci veřejných zakázek na dodávky může veřejný zadavatel požadovat, aby určitá kritická plnění poskytoval přímo sám uchazeč nebo - v případech, kdy nabídku podává seskupení hospodářských subjektů podle čl. 121 odst. 6 - člen tohoto seskupení.
8. Veřejní zadavatelé mohou dospět k závěru, že hospodářské subjekty nebudou veřejnou zakázku plnit v souladu s náležitou normou kvality, jestliže zjistí, že tyto subjekty sledují vzájemně neslučitelné zájmy, jež mohou negativně ovlivnit plnění zakázky.
Článek 149
Postupy a kritéria pro zadávání veřejných zakázek
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Aniž je dotčen článek 107 finančního nařízení, jsou veřejné zakázky zadávány jedním z následujících způsobů:
a)
automatickým výběrem nabídky, kdy je zakázka zadána nabídce, která je v pořádku, splňuje všechny stanovené podmínky a uvádí nejnižší cenu;
b)
výběrem ekonomicky nejvýhodnější nabídky.
2. Při zjišťování ekonomicky nejvýhodnější nabídky veřejný zadavatel zohledňuje nabídnutou cenu a další kvalitativní kritéria daná předmětem veřejné zakázky, jako jsou technické přednosti, estetické a funkční vlastnosti, environmentální charakteristiky, provozní náklady, rentabilita, výrobní nebo dodací lhůty, servis a technická pomoc. Veřejný zadavatel může stanovit minimální úroveň kvality. Nabídky, jež této úrovně nedosahují, jsou odmítnuty.
3. V oznámení o zahájení zadávacího řízení, zadávací dokumentaci nebo popisu veřejný zadavatel uvede váhy, jež bude při určování ekonomicky nejvýhodnější nabídky na jednotlivá kritéria aplikovat. Tyto váhy lze vyjádřit pomocí intervalu s vhodným maximálním rozpětím.
Váhy použité na cenu nesmí při výběru zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele vést ke ztrátě významu ceny ve vztahu k ostatním kritériím; tím nejsou dotčeny stupnice, jež orgán stanovil pro odměňování určitých služeb, např. služeb odborníků na hodnocení.
Nelze-li ve výjimečných případech váhy technicky aplikovat, zejména vzhledem k předmětu veřejné zakázky, uvede veřejný zadavatel pouze použití kritérií sestupně podle důležitosti.
Článek 150
Používání elektronických aukcí
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé mohou využívat elektronických aukcí, při nichž jsou prezentovány nové ceny upravené směrem dolů a/nebo nové hodnoty určitých parametrů v nabídkách.
Pro účely prvního pododstavce používají veřejní zadavatelé opakovaný elektronický postup (elektronickou aukci), který probíhá po počátečním komplexním vyhodnocení nabídek a na jehož základě lze pomocí metod automatického hodnocení sestavit pořadí nabídek.
2. V otevřeném, užším nebo jednacím řízení v případě podle čl. 135 odst. 1 písm. a) mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že před zadáním veřejné zakázky bude provedena elektronická aukce, lze-li k této zakázce zpracovat přesnou zadávací dokumentaci.
Za stejných podmínek lze elektronickou aukci provést při opětovném vyhlášení soutěže pro strany rámcové smlouvy podle čl. 122 odst. 3 písm. b) a při vyhlášení soutěže na veřejné zakázky, jež mají být zadány v rámci dynamického nákupního systému podle článku 131.
Elektronická aukce je založena buď pouze na cenách, v kterémžto případě je veřejná zakázka zadávána nabídce uvádějící nejnižší cenu, nebo na cenách a/nebo hodnotách parametrů nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, v kterémžto případě je zakázka zadávána ekonomicky nejvýhodnější nabídce.
3. Veřejní zadavatelé, kteří rozhodnou o provedení elektronické aukce, uvedou tuto skutečnost v oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Zadávací dokumentace obsahuje mimo jiné tyto údaje:
a)
parametry, jejichž hodnoty budou předmětem elektronické aukce, jsou-li tyto parametry kvantifikovatelné a lze-li je vyjádřit v číslech nebo v procentech;
b)
případné limity pro nabízené hodnoty, jež vyplývají ze zadávací dokumentace k veřejné zakázce;
c)
informace, jež budou uchazečům poskytnuty v průběhu elektronické aukce, a případně kdy jim budou poskytnuty;
d)
relevantní informace o průběhu elektronické aukce;
e)
podmínky, za nichž budou moci uchazeči při aukci podávat nabídky, a zejména nejmenší rozdíly, jež budou při podávání nabídek případně vyžadovány;
f)
relevantní informace o použitém elektronickém zařízení a způsobech a technických podmínkách připojení.
4. Před zahájením elektronické aukce provedou veřejní zadavatelé první komplexní vyhodnocení nabídek v souladu s kritérii pro zadání zakázky a se stanovenými vahami.
Uchazeči, kteří podají vyhovující nabídky, jsou elektronickými prostředky všichni současně vyzváni, aby nabídli nové ceny a/nebo nové hodnoty; výzva obsahuje všechny podstatné informace o individuálním připojení k použitému elektronickému zařízení a uvádí datum a hodinu zahájení elektronické aukce. Elektronická aukce může probíhat v několika navazujících kolech. Nesmí být zahájena dříve než dva pracovní dny po dni, kdy byly výzvy rozeslány.
5. Má-li být veřejná zakázka zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce, obsahuje výzva i výsledek komplexního vyhodnocení nabídky dotyčného uchazeče, jež bylo provedeno v souladu s vahami podle čl. 149 odst. 3 prvního pododstavce.
Výzva uvádí rovněž matematický vzorec, který se při elektronické aukci použije k určení automatických změn v pořadí, k nimž bude docházet v důsledku podávání nabídek na nové ceny či hodnoty. Tento vzorec obsahuje váhy všech kritérií stanovených pro určení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, které jsou uvedeny v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci. Za tímto účelem však musí být případné intervaly předem zredukovány na konkrétní hodnoty.
Jsou-li povoleny varianty, je pro každou variantu stanoven zvláštní vzorec.
6. V jednotlivých kolech elektronické aukce sdělují veřejní zadavatelé neprodleně všem uchazečům alespoň informace, které jim umožní se kdykoli seznámit se svým pořadím. Mohou sdělovat i další informace o jiných nabídnutých cenách či hodnotách, pokud je to uvedeno v zadávací dokumentaci. Mohou též kdykoli sdělovat počet účastníků v daném kole aukce. V žádném případě však nesmějí v žádném kole elektronické aukce zveřejňovat totožnost uchazečů.
7. Veřejní zadavatelé elektronickou aukci ukončují jedním nebo více uvedenými způsoby:
a)
ukončí aukci v termínu (datum a hodina), jejž předem uvedli ve výzvě k účasti na aukci;
b)
ukončí aukci, pokud již nedostávají nabídky na nové ceny či hodnoty, které splňují požadavky na nejmenší rozdíly;
c)
ukončí aukci, pokud proběhl počet kol aukce stanovený ve výzvě k účasti na aukci.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) stanoví veřejní zadavatelé ve výzvě k účasti na aukci lhůtu, po jejímž uplynutí od podání poslední nabídky elektronickou aukci ukončí.
Rozhodnou-li se veřejní zadavatelé ukončit elektronickou aukci způsobem podle prvního pododstavce písm. c), případně v kombinaci se způsobem podle prvního pododstavce písm. b), uvádí výzva k účasti na aukci časový rozvrh jednotlivých kol aukce.
8. Po ukončení elektronické aukce veřejní zadavatelé zadají veřejnou zakázku podle článku 149 v souladu s výsledky této aukce.
Veřejní zadavatelé nesmějí elektronických aukcí zneužívat ani je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval nebo měnil předmět veřejné zakázky, jenž byl stanoven v uveřejněném oznámení o zahájení zadávacího řízení a v zadávací dokumentaci.
Článek 151
Neobvykle nízké nabídky
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Zdá-li se být nabídka v případě určité veřejné zakázky neobvykle nízká, vyžádá si veřejný zadavatel předtím, než nabídku odmítne pouze z tohoto důvodu, písemné upřesnění jejích hlavních parametrů, jež považuje za podstatné; při následném ověření těchto parametrů vychází z vysvětlení, jež mu strany poskytnou. Toto upřesnění se může týkat zejména souladu s předpisy o ochraně zaměstnanců a pracovních podmínkách platnými v místě, kde mají být stavební práce, služby či dodávky prováděny.
Veřejný zadavatel může vzít v úvahu zejména vysvětlení, která se týkají:
a)
hospodářských aspektů výrobního postupu, poskytování služeb nebo stavebních postupů;
b)
zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici;
c)
původnosti nabídky.
2. Pokud veřejný zadavatel zjistí, že je nabídka neobvykle nízká z důvodu poskytnuté státní podpory, může tuto nabídku odmítnout pouze z tohoto důvodu, jen pokud uchazeč není schopen v přiměřené lhůtě, kterou zadavatel stanoví, prokázat, že dotyčná podpora byla poskytnuta s konečnou platností v souladu s postupy a rozhodnutími, jež stanoví pravidla Unie v oblasti státní podpory.
Článek 152
Lhůty pro doručení nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé stanoví pevné a konečné lhůty v kalendářních dnech pro doručení nabídek a žádostí o účast. Tyto lhůty jsou dostatečně dlouhé, aby umožnily osobám, jež mají zájem, přiměřenou a dostatečnou dobu na přípravu a podání nabídek, a zohledňují zejména náročnost veřejné zakázky, nezbytnost provést prohlídku na místě nebo nahlédnout na místě do dokumentů přiložených k zadávací dokumentaci.
2. V otevřeném řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení nabídek alespoň 52 dnů ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení.
3. V užším řízení, v případech použití soutěžního dialogu podle článku 132 a v jednacím řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota přesahuje finanční limity podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení žádostí o účast alespoň 37 dní ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení.
V užším řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení nabídek alespoň 40 dní ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
V řízení po uveřejnění výzvy k projevení zájmu podle čl. 136 odst. 1 však tato lhůta činí:
a)
alespoň 21 dní pro doručení nabídek, jedná-li se o řízení podle čl. 136 odst. 1 písm. a) a čl. 136 odst. 3 písm. b) bodu i); lhůta se počítá ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek;
b)
alespoň 10 dní pro doručení žádostí o účast a alespoň 21 dní pro doručení nabídek, jedná-li se o dvoufázové řízení podle čl. 136 odst. 3 písm. b) bodu ii).
4. Jestliže veřejní zadavatelé v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje finanční limity podle čl. 170 odst. 1, v souladu s čl. 123 odst. 2 odešlou předběžné oznámení o veřejné zakázce k uveřejnění nebo jej sami uveřejní na svém profilu kupujícího, může být lhůta pro doručení nabídek obecně zkrácena na 36 dní, avšak v žádném případě nesmí být kratší než 22 dny ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvy k podávání nabídek.
Zkrácení lhůty podle prvního pododstavce je možné jen tehdy, splňuje-li předběžné oznámení následující podmínky:
a)
obsahuje všechny informace vyžadované pro oznámení o zahájení zadávacího řízení, jsou-li tyto informace v době uveřejnění oznámení k dispozici;
b)
bylo odesláno k uveřejnění nejméně 52 dnů a nejvýše dvanáct měsíců přede dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
5. Lhůty pro doručení nabídek lze zkrátit o pět dní, jsou-li všechny dokumenty, jež tvoří dokumentaci k zadávacímu řízení, ode dne uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvy k projevení zájmu neomezeně a přímo přístupné elektronickými prostředky.
Článek 153
Lhůty pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Je-li s dostatečným předstihem před uplynutím lhůty pro podávání nabídek podána žádost o zadávací dokumentaci, popisy v řízení podle článku 132 či doplňující dokumenty, jsou tyto dokumenty s výhradou ustanovení odstavce 4 zaslány do pěti pracovních dní od doručení žádosti všem hospodářským subjektům, jež si vyžádaly zadávací dokumentaci nebo projevily zájem o účast na dialogu či o podání nabídky. Veřejní zadavatelé nejsou povinni odpovídat na žádosti o dokumenty, jež byly podány méně než pět pracovních dnů před uplynutím lhůty pro podávání nabídek.
2. Je-li s dostatečným předstihem před uplynutím lhůty pro podávání nabídek podána žádost o doplňující informace k zadávací dokumentaci, popisům či doplňujícím dokumentům, jsou tyto informace poskytnuty všem hospodářským subjektům, jež si vyžádaly zadávací dokumentaci nebo projevily zájem o účast na dialogu či o podání nabídky, a to všem těmto subjektům současně, co nejdříve a nejpozději šest kalendářních dnů před uplynutím lhůty pro doručení nabídek nebo - pokud je žádost o informace doručena méně než osm kalendářních dní před uplynutím této lhůty - co nejdříve po doručení této žádosti. Veřejní zadavatelé nejsou povinni odpovídat na žádosti o doplňující informace, jež byly podány méně než pět pracovních dnů před uplynutím lhůty pro podávání nabídek.
3. Nelze-li zadávací dokumentaci a doplňující dokumenty či informace - ať už z jakéhokoli důvodu - poskytnout ve lhůtách podle odstavců 1 a 2 tohoto článku nebo lze-li nabídky vypracovat až po prohlídce na místě či po nahlédnutí do dokumentů přiložených k zadávací dokumentaci na místě, jsou lhůty pro doručení nabídek uvedené v článku 152 prodlouženy, tak aby měly všechny hospodářské subjekty možnost se seznámit se všemi informacemi nezbytnými k přípravě nabídek. Toto prodloužení se vhodným způsobem vyhlásí postupy podle článků 123 až 126.
4. V otevřeném řízení, včetně dynamických nákupních systémů podle článku 131, se nepoužije ustanovení odstavce 1 tohoto článku, jsou-li veškerá dokumentace k zadávacímu řízení a doplňující dokumenty bez omezení, v plném rozsahu a přímo přístupné elektronickými prostředky. Oznámení o zahájení zadávacího řízení podle čl. 123 odst. 3 uvádí i internetovou adresu, na níž se lze s těmito dokumenty seznámit.
Článek 154
Lhůty v naléhavých případech
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Nelze-li v naléhavých, řádně odůvodněných případech dodržet minimální lhůty uvedené v čl. 152 odst. 3, mohou veřejní zadavatelé v případě užšího a jednacího řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení stanovit tyto lhůty v kalendářních dnech:
a)
lhůtu pro doručení žádostí o účast, jež musí činit nejméně patnáct dnů ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo nejméně deset dnů, jestliže bylo toto oznámení odesláno Úřadu pro publikace elektronicky;
b)
lhůtu pro doručení nabídek, jež musí činit nejméně deset dnů ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
2. Je-li v rámci užšího řízení a zrychleného jednacího řízení podána s dostatečným předstihem žádost o doplňující informace k zadávací dokumentaci, jsou tyto informace sdělovány všem zájemcům nebo uchazečům nejpozději čtyři kalendářní dny před uplynutím lhůty pro doručení nabídek.
Článek 155
Způsoby komunikace
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Způsoby podávání nabídek a žádostí o účast určuje veřejný zadavatel, jenž může pro tento účel zvolit jeden výhradní způsob. Nabídky a žádosti o účast lze podávat formou dopisu nebo elektronickými prostředky. Žádosti o účast lze podávat rovněž faxem.
Zvolené komunikační prostředky musí být obecně dostupné a nesmějí omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každé podání obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
je zachována integrita údajů;
c)
je zachována důvěrnost nabídek a žádostí o účast a veřejný zadavatel tyto nabídky a žádosti o účast prostudovává až po vypršení lhůty k jejich podání;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Je-li to nezbytné pro účely právního dokazování, mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že žádosti o účast podané faxem musí být co nejdříve a v každém případě před uplynutím lhůty stanovené v článku 152 potvrzeny dopisem nebo elektronickými prostředky.
2. Pokud veřejný zadavatel povolí podávání nabídek a žádostí o účast elektronickými prostředky, musejí být použité nástroje i jejich technické specifikace nediskriminační povahy, běžně přístupné a slučitelné s obvykle používanými informačními a komunikačními technologiemi a nesmí omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.
3. S výjimkou veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje finančního limitu podle čl. 170 odst. 1, zaručují zařízení, jež slouží elektronickému doručování nabídek a žádostí o účast, za pomoci technických prostředků a náležitých postupů splnění těchto podmínek:
a)
lze s jistotou ověřit identitu hospodářského subjektu;
b)
lze určit přesnou hodinu a datum doručení nabídek a žádostí o účast;
c)
lze přiměřeně zajistit, aby před uplynutím stanovených lhůt neměl nikdo přístup k údajům předaným v souladu s těmito požadavky;
d)
v případě porušení tohoto zákazu přístupu lze přiměřeně zajistit, aby toto porušení bylo spolehlivě zjistitelné;
e)
datum, kdy mají být otevřeny doručené údaje, mohou stanovit či změnit pouze oprávněné osoby;
f)
v jednotlivých fázích zadávacího řízení mohou mít přístup k předaným údajům či jejich části oprávněné osoby pouze na základě současného jednání;
g)
současné jednání oprávněných osob musí přístup k předaným údajům umožňovat až po uplynutí stanoveného dne;
h)
údaje doručené a otevřené v souladu s těmito požadavky zůstávají přístupné pouze osobám, jež jsou oprávněny se s nimi seznamovat.
4. Pokud veřejný zadavatel povolí podávání nabídek a žádostí o účast elektronickými prostředky, má se za to, že se u elektronických dokumentů podaných prostřednictvím takových systémů jedná o originály a že jsou podepsány oprávněným zástupcem hospodářského subjektu.
5. V případě podávání formou dopisu si uchazeči nebo zájemci mohou zvolit, zda nabídku nebo žádost o účast podají:
a)
buď poštou nebo kurýrní službou, v kterémžto případě musí dokumentace k zadávacímu řízení uvést, že rozhodným dnem je den odeslání zásilky, datum poštovního razítka nebo datum potvrzení o převzetí;
b)
nebo osobně či prostřednictvím svého zmocněnce v prostorách orgánu; v tomto případě musí dokumentace k zadávacímu řízení nad rámec informací podle čl. 138 odst. 2 písm. a) uvést rovněž útvar, jemuž mají být nabídky nebo žádosti o účast doručovány proti vyhotovení podepsaného a datovaného potvrzení o přijetí.
6. Za účelem utajení a vyloučení jakýchkoli potíží v případě zasílání nabídek dopisem obsahuje výzva k podávání nabídek tuto poznámku:
Nabídky musí být podány v zapečetěné obálce vložené do další zapečetěné obálky. Na vnitřní obálce jsou kromě názvu útvaru, jemuž je určena a který je uveden ve výzvě k podávání nabídek, uvedena slova „Výzva k podávání nabídek - neotvírat v podatelně“. Použijí-li se samolepicí obálky, musí být zapečetěny lepicí páskou, přes niž je podepsán odesílatel.
Článek 156
Soutěžní jistoty
(Čl. 111 odst. 3 finančního nařízení)
Veřejný zadavatel může požadovat poskytnutí soutěžní jistoty v souladu s článkem 163, která představuje 1 % až 2 % celkové hodnoty veřejné zakázky.
Jistota je uvolněna při zadání veřejné zakázky. Není-li v dané lhůtě nabídka podána nebo je-li podaná nabídka následně stažena, je jistota zadržena.
Článek 157
Otevírání nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 4 finančního nařízení)
1. Otevřeny jsou všechny žádosti o účast a nabídky, jež splňují požadavky článku 155.
2. Přesahuje-li hodnota veřejné zakázky finanční limit podle čl. 137 odst. 1, jmenuje příslušná schvalující osoba komisi pro otevírání obálek.
Komise pro otevírání obálek je složena nejméně ze tří osob, jež zastupují alespoň dvě organizační jednotky dotyčného orgánu, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti a z nichž alespoň jedna je zcela nezávislá na příslušné schvalující osobě. V zájmu eliminace střetu zájmů se na tyto osoby vztahují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení. Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v zastoupeních a místních jednotkách uvedených v článku 72 tohoto nařízení ani v jednotkách, jež působí izolovaně v členském státě, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení jmenuje komisi pro otevírání obálek příslušná schvalující osoba orgánu odpovědného za toto zadávací řízení. Složení této komise musí pokud možno odrážet interinstitucionální povahu zadávacího řízení.
3. V případě podávání nabídek poštou parafuje jeden nebo více členů komise pro otevírání obálek doklady, jež dokládají datum a hodinu odeslání nabídek.
Tyto osoby parafují rovněž:
a)
každou stránku každé nabídky nebo
b)
- s výjimkou případů podle odst. 2 druhého pododstavce - titulní stranu jednotlivých nabídek a stránky obsahující finanční údaje, přičemž úplnost původní nabídky musí být zajištěna veškerými vhodnými bezpečnostními opatřeními, jež používá útvar nezávislý na schvalujícím útvaru.
Je-li veřejná zakázka zadávána postupem automatického výběru nabídky podle čl. 149 odst. 1 písm. a), jsou ceny uvedené v nabídkách, které splňují požadavky, uveřejněny.
Členové komise podepíší písemný protokol o otevření doručených nabídek, jenž uvádí nabídky, které splňují požadavky článku 155 a které je nesplňují, jakož i důvody odmítnutí pro nesplnění požadavků, pokud jde o způsoby podání nabídek podle článku 155. Záznam lze podepsat v elektronickém systému, jenž zajišťuje dostatečnou identifikaci podepsané osoby.
Článek 158
Výbor pro hodnocení nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 5 finančního nařízení)
1. Hodnotící výbor, který je vytvořen pro každou z obou fází a který se opírá o předem vyhlášená kritéria pro vyloučení a výběr, resp. o kritéria pro zadání zakázky, vyhodnocuje všechny žádosti o účast a nabídky, jež jsou prohlášeny za vyhovující z hlediska požadavků článku 155, a sestaví jejich pořadí.
Úkolem výboru, jejž jmenuje příslušná schvalující osoba, je vydat poradní stanovisko u veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje finanční limit podle čl. 137 odst. 1.
Příslušná schvalující osoba však může rozhodnout, že hodnotící výbor vyhodnotí nabídky a sestaví jejich pořadí pouze na základě kritérií pro zadání zakázky a že kritéria pro vyloučení a výběr se vyhodnotí jiným vhodným způsobem, který zaručí vyloučení střetu zájmů.
2. Hodnotící výbor je složen nejméně ze tří osob, které zastupují alespoň dvě organizační jednotky orgánů nebo subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti a z nichž alespoň jedna je zcela nezávislá na příslušné schvalující osobě. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tyto osoby dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v zastoupeních a místních jednotkách uvedených v článku 72 ani v jednotkách, jež působí izolovaně v členském státě, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Hodnotící výbor může mít stejné složení jako komise pro otevírání obálek.
Na základě rozhodnutí příslušné schvalující osoby mohou být tomuto výboru nápomocni externí odborníci. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tito odborníci dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení jmenuje hodnotící výbor příslušná schvalující osoba orgánu odpovědného za toto zadávací řízení. Složení výboru musí odrážet interinstitucionální povahu zadávacího řízení.
3. Žádosti o účast a nabídky, jež nesplňují všechny základní požadavky uvedené v dokumentaci k zadávacímu řízení, jsou vyloučeny.
Hodnotící výbor nebo veřejný zadavatel však mohou zájemce nebo uchazeče vyzvat, aby ve stanovené lhůtě doplnili podklady předložené v souvislosti s kritérii pro vyloučení a výběr či aby k těmto podkladům podali vysvětlení.
Za přípustné se považují žádosti o účast a nabídky, jež nejsou vyloučeny a splňují kritéria pro výběr.
4. V případě neobvykle nízkých nabídek podle článku 151 si hodnotící výbor vyžádá bližší informace ke složení nabídky.
Článek 159
Výsledky hodnocení
(Článek 112 finančního nařízení)
1. O hodnocení a sestavení pořadí žádostí o účast a nabídek, o nichž hodnotící výbor prohlásí, že splňují požadavky, je vypracován datovaný písemný záznam.
Tento záznam podepíší všichni členové hodnotícího výboru. Záznam lze podepsat v elektronickém systému, jenž zajišťuje dostatečnou identifikaci podepsané osoby.
Nebyla-li hodnotícímu výboru svěřena odpovědnost za posouzení nabídek z hlediska kritérií pro vyloučení a výběr, podepíšou tento písemný záznam též osoby, kterým příslušná schvalující osoba tuto odpovědnost svěřila. Záznam je archivován pro pozdější použití.
2. Záznam podle odstavce 1 obsahuje alespoň:
a)
jméno a adresu veřejného zadavatele a předmět a hodnotu veřejné zakázky, rámcové smlouvy nebo dynamického nákupního systému;
b)
jména odmítnutých zájemců nebo uchazečů a důvody jejich odmítnutí;
c)
jména zájemců a uchazečů, jejichž nabídka bude prostudována, a důvody pro jejich výběr;
d)
důvody pro odmítnutí nabídek, jež byly shledány jako neobvykle nízké;
e)
jména navrženého zájemce, zhotovitele, dodavatele či poskytovatele, důvody pro jeho výběr a - je-li tento údaj znám - část zakázky či rámcové smlouvy, na niž zhotovitel, dodavatel či poskytovatel zamýšlí uzavřít smlouvy se subdodavateli.
3. Veřejný zadavatel poté přijme rozhodnutí, v němž uvede alespoň:
a)
svůj název a adresu, předmět a hodnotu veřejné zakázky nebo předmět a maximální hodnotu rámcové smlouvy či dynamického nákupního systému;
b)
jména odmítnutých zájemců nebo uchazečů a důvody jejich odmítnutí;
c)
jména zájemců a uchazečů, jejichž nabídka bude prostudována, a důvody pro jejich výběr;
d)
důvody pro odmítnutí nabídek, jež byly shledány jako neobvykle nízké;
e)
jména vybraných zájemců nebo vybraného zhotovitele, dodavatele či poskytovatele, důvody jejich výběru na základě předem vyhlášených kritérií pro výběr a pro zadání zakázky a - je-li tento údaj znám - část zakázky nebo rámcové smlouvy, na niž zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel zamýšlí uzavřít smlouvy se subdodavateli;
f)
v případě jednacího řízení a soutěžního dialogu okolnosti uvedené v článcích 132, 134, 135, 266, 268, 270 a 271, jež jsou důvodem k použití těchto řízení;
g)
případné důvody, pro něž se veřejný zadavatel rozhodl veřejnou zakázku nezadat.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení přijme rozhodnutí podle prvního pododstavce veřejný zadavatel, který je za toto řízení odpovědný.
Článek 160
Styk mezi veřejnými zadavateli a uchazeči
(Článek 112 finančního nařízení)
1. Styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči v průběhu zadávacího řízení je přípustný výjimečně, za podmínek uvedených v odstavcích 2 a 3.
2. Před uplynutím lhůty pro podávání nabídek může veřejný zadavatel, pokud jde o doplňující dokumenty a informace podle článku 153:
a)
sdělit z podnětu uchazečů doplňující informace, a to výlučně za účelem vyjasnění povahy veřejné zakázky; tyto informace musí být sděleny ve stejný den všem uchazečům, kteří si vyžádali zadávací dokumentaci;
b)
informovat z vlastního podnětu zúčastněné osoby, pokud zjistí omyl, nepřesnost, opomenutí nebo jiný druh administrativní chyby v textu oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvy k podávání nabídek nebo zadávací dokumentace, s tím, že tato informace musí být těmto osobám podána ve stejný den a stejným způsobem, jaký se použije na původní výzvu k podávání nabídek.
3. Je-li po otevření nabídek v souvislosti s některou z nich zapotřebí určitého vyjasnění nebo je-li v nabídce nutno opravit zjevné administrativní chyby, může veřejný zadavatel navázat styk s uchazečem, avšak tento styk nesmí vést ke změně podmínek nabídky.
4. Ve všech případech, kdy byl navázán styk, a v řádně odůvodněných případech podle článku 96 finančního nařízení, kdy styk navázán nebyl, je třeba učinit poznámku do spisu.
Článek 161
Informace pro zájemce a uchazeče
(Články 113, 114 a 118 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé sdělí zájemcům a uchazečům co nejdříve rozhodnutí o zadání veřejné zakázky, podpisu rámcové smlouvy či přijetí do dynamického nákupního systému (včetně důvodů případného rozhodnutí veřejnou zakázku, rámcovou smlouvu nebo dynamický nákupní systém, na něž byla soutěž o veřejné zakázky vyhlášena, nezadat, nepodepsat, resp. nezavést) nebo rozhodnutí znovu zahájit řízení.
2. Údaje podle čl. 113 odst. 2 finančního nařízení sdělí veřejný zadavatel nejpozději do patnácti kalendářních dnů ode dne doručení písemné žádosti.
3. V případě veřejných zakázek, jež zadávají orgány Unie na vlastní účet, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 a jež nejsou vyloučeny z oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES, sdělí veřejný zadavatel všem neúspěšným uchazečům nebo zájemcům, že jejich přihláška nebo nabídka nebyla přijata, s tím, že toto sdělení je podáváno všem těmto osobám současně, každé jednotlivě a elektronickými prostředky v jedné z těchto fází:
a)
krátce poté, co je přijato rozhodnutí na základě kritérií pro vyloučení a výběr, a předtím, než je přijato rozhodnutí o zadání veřejné zakázky, jedná-li se o zadávací řízení pořádané ve dvou samostatných fázích;
b)
v případě rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a o odmítnutí nabídek co nejdříve po přijetí rozhodnutí o zadání zakázky, nejpozději však v průběhu následujícího týdne.
Ve všech případech uvede veřejný zadavatel důvody, proč nebyla nabídka nebo přihláška přijata, a dostupné opravné prostředky.
Neúspěšní uchazeči nebo zájemci si mohou písemně formou dopisu, faxu nebo e-mailu vyžádat doplňující informace k důvodům odmítnutí své přihlášky nebo nabídky a všichni vybraní uchazeči, jejichž nabídky nebyly vyloučeny, mají nárok na informace o vlastnostech a přednostech přijaté nabídky a jménu úspěšného uchazeče; tím není dotčen čl. 113 odst. 2 druhý pododstavec finančního nařízení. Veřejní zadavatelé odpovědí nejpozději do patnácti kalendářních dnů ode dne doručení žádosti.
Článek 162
Podpis smlouvy
(Články 113 a 118 finančního nařízení)
S prováděním veřejné zakázky se započne až po podpisu smlouvy na tuto zakázku.
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 163
Jistoty
(Článek 115 finančního nařízení)
1. Je-li od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele vyžadováno složení jistoty předem, musí tato jistota pokrývat částku a období, které jsou dostatečné pro její čerpání.
2. Jistotu poskytuje banka nebo schválená finanční instituce. Může být nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby poté, co toto ručení schválí veřejný zadavatel.
Jistota je vyjádřena v eurech.
Jejím účelem je zavázat banku, finanční instituci nebo třetí osobu k neodvolatelné záruce nebo prvnímu ručení za splnění povinností zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele.
Článek 164
Jistota pro účely plnění
(Článek 115 finančního nařízení)
1. S cílem zajistit, aby byly stavební práce, dodávky či služby provedeny v plném rozsahu, a v situacích, kdy tato plnění nelze s konečnou platností přijmout v souladu se smluvními podmínkami, může schvalující osoba v individuálních případech a v návaznosti na předběžnou analýzu rizik vyžadovat, aby zhotovitel, dodavatel či poskytovatel poskytl jistotu pro účely plnění.
2. Jistotu ve výši 10 % celkové hodnoty veřejné zakázky lze vytvořit postupně srážkami z uskutečňovaných plateb.
Jistotu může nahradit srážka z konečné platby zadržená až do konečného přijetí služeb, dodávek nebo stavebních prací. Výši srážky určí schvalující osoba tak, aby odrážela rizika zjištěná v souvislosti s plněním smlouvy, předmět zakázky a obchodní podmínky obvyklé v daném odvětví.
Podmínky jistoty jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení.
3. Po konečném přijetí stavebních prací, služeb nebo dodávek je jistota uvolněna v souladu s podmínkami smlouvy.
Článek 165
Jistota pro účely předběžného financování
(Článek 115 finančního nařízení)
1. Jakmile veřejný zadavatel zjistí, že je nutné poskytnout předběžné financování, posoudí před zahájením zadávacího řízení rizika, jež jsou s platbami předběžného financování spojena; přihlédne zejména k těmto kritériím:
a)
předpokládaná hodnota veřejné zakázky;
b)
její předmět;
c)
délka trvání a tempo;
d)
struktura trhu.
2. Jistota pro účely platby předběžného financování je vyžadována v případě podle čl. 146 odst. 6 druhého pododstavce nebo v případě, že schvalující osoba tak rozhodne učinit podle odstavce 1 tohoto článku.
Jistota není vyžadována v případě veřejných zakázek nízké hodnoty podle čl. 137 odst. 1.
Jistota je uvolňována postupně s tím, jak je prováděn zápočet předběžného financování s průběžnými platbami nebo výplatou zůstatku ve prospěch zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele v souladu se smluvními podmínkami.
Článek 166
Pozastavení v případě pochybení či nesrovnalostí
(Článek 116 finančního nařízení)
1. Plnění veřejné zakázky lze podle článku 116 finančního nařízení pozastavit za účelem ověření, zdali došlo k předpokládaným závažným pochybením, nesrovnalostem nebo podvodům. Pokud se nepotvrdí, že k nim došlo, je plnění veřejné zakázky co nejdříve obnoveno.
2. Závažným pochybením nebo nesrovnalostí je každé porušení smlouvy nebo předpisů, které je důsledkem jednání nebo opomenutí, jež způsobuje nebo by mohlo způsobit ztrátu pro rozpočet Unie.
KAPITOLA 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány Unie na vlastní účet
Článek 167
Stanovení příslušných úrovní pro výpočet finančních limitů
(Články 117 a 118 finančního nařízení)
Všechny pověřené nebo dále pověřené schvalující osoby jednotlivých orgánů posoudí, zda bylo dosaženo finančních limitů podle článku 118 finančního nařízení.
Článek 168
Samostatné veřejné zakázky a zakázky sestávající z dílčích plnění
(Články 104 a 118 finančního nařízení)
1. Předpokládaná hodnota veřejné zakázky nesmí být stanovena s úmyslem obejít požadavky tohoto nařízení. Je nepřípustné, aby byla veřejná zakázka za tímto účelem rozdělena.
Je-li to vhodné, technicky proveditelné a nákladově efektivní, zadávají se veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, formou dílčích plnění zadávaných současně.
2. Je-li předmět veřejné zakázky na dodávky, služby nebo stavební práce rozdělen na několik dílčích plnění, která jsou předmětem individuálních veřejných zakázek, vezme se při celkovém hodnocení použitelného finančního limitu v úvahu celková hodnota všech dílčích plnění.
Pokud celková hodnota všech dílčích plnění dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, použijí se na každé dílčí plnění ustanovení čl. 97 odst. 1 a čl. 104 odst. 1 a 2 finančního nařízení.
3. Má-li být veřejná zakázka zadána formou samostatných dílčích plnění, jsou nabídky na každé dílčí plnění hodnoceny zvlášť. Je-li několik dílčích plnění zadáno témuž uchazeči, lze na všechna tato dílčí plnění podepsat jedinou smlouvu.
Článek 169
Postupy ke stanovení předpokládané hodnoty určitých veřejných zakázek
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Pro účely výpočtu předpokládané hodnoty veřejné zakázky zahrne veřejný zadavatel do této částky celkovou odhadovanou odměnu zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele.
Jsou-li součástí veřejné zakázky opce nebo možnost obnovení smlouvy, je základem pro výpočet nejvyšší povolená částka, do níž je zahrnuto využití těchto opcí a obnovení smlouvy.
Tento odhad se provádí v okamžiku, kdy je odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo, pokud se s takovým vyhlášením nepočítá, v okamžiku, kdy veřejný zadavatel zahajuje zadávací řízení.
2. V případě rámcových smluv a dynamických nákupních systémů je brána v úvahu maximální hodnota všech veřejných zakázek, jež jsou plánovány na celou dobu trvání rámcové smlouvy nebo dynamického nákupního systému.
3. V případě veřejných zakázek na služby se bere v úvahu:
a)
u pojišťovacích služeb: pojistné, které je třeba zaplatit, a další druhy odměn;
b)
u bankovních nebo finančních služeb: poplatky, provize, úroky a další druhy odměn;
c)
u veřejných zakázek na zpracování projektu: poplatky, provize a podobné odměny.
4. V případě veřejných zakázek na služby, jež neuvádějí celkovou cenu, nebo v případě veřejných zakázek na dodávky, jejichž předmětem je leasing, nájem či koupě výrobků na splátky, je základem pro výpočet předpokládané hodnoty:
a)
v případě veřejných zakázek na dobu určitou:
i)
celková hodnota veřejné zakázky za celou dobu jejího trvání, činí-li výše uvedená doba nejvýše 48 měsíců v případě služeb nebo nejvýše dvanáct měsíců v případě dodávek,
ii)
celková hodnota včetně předpokládané zůstatkové hodnoty, činí-li výše uvedená doba v případě dodávek více než dvanáct měsíců;
b)
v případě veřejných zakázek na dobu neurčitou nebo v případě služeb na dobu delší než 48 měsíců měsíční hodnota vynásobená čtyřiceti osmi.
5. V případě veřejných zakázek na služby nebo dodávky, jež jsou zadávány pravidelně nebo mají být během určitého období obnoveny, se hodnota těchto zakázek určí na základě:
a)
skutečných souhrnných nákladů na podobné zakázky na tytéž druhy služeb či výrobků, jež byly zadány během předchozího rozpočtového roku nebo předchozích dvanácti měsíců; tyto náklady se pokud možno upraví o změny v množství či hodnotě, které se předpokládají v průběhu dvanácti měsíců následujících po ukončení původní smlouvy, nebo
b)
odhadovaných souhrnných nákladů na následné veřejné zakázky zadané v průběhu dvanácti měsíců po prvním poskytnutí služby nebo první dodávce nebo v průběhu trvání smlouvy, je-li delší než dvanáct měsíců.
6. V případě veřejných zakázek na stavební práce se kromě hodnoty těchto prací bere v úvahu i celková odhadovaná hodnota dodávek, jež jsou k provedení těchto prací nezbytné a jež zhotoviteli poskytne veřejný zadavatel.
Článek 170
Finanční limity pro použití postupů podle směrnice 2004/18/ES
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Finančními limity podle článku 118 finančního nařízení se rozumí prahové hodnoty, jež směrnice 2004/18/ES stanoví pro veřejné zakázky na dodávky, služby, resp. stavební práce.
2. Lhůtami podle článku 118 finančního nařízení se rozumí lhůty uvedené v článcích 152, 153 a 154.
Článek 171
Odkladná lhůta před podpisem smlouvy na veřejnou zakázku
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Veřejný zadavatel podepíše s úspěšným uchazečem smlouvu na veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu spadající do oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES až po uplynutí lhůty čtrnácti kalendářních dnů.
Běh uvedené lhůty započne:
a)
dnem následujícím po dni, kdy byla úspěšným a neúspěšným uchazečům současně zaslána příslušná oznámení, nebo
b)
v případě veřejné zakázky či rámcové smlouvy, jež byla zadána na základě jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, dnem, jenž následuje po uveřejnění oznámení o výsledku zadávacího řízení podle článku 123 v Úředním věstníku Evropské unie.
V případě, že je pro zasílání podle druhého pododstavce písm. a) používán fax či elektronické prostředky, činí odkladná lhůta deset kalendářních dnů.
V případě potřeby může veřejný zadavatel pozastavit podpis smlouvy na veřejnou zakázku za účelem dodatečného přezkumu v případě, je-li takový krok odůvodněn žádostmi či připomínkami uchazečů nebo zájemců, kteří byli neúspěšní nebo podali stížnost, nebo s ohledem na jinou významnou informaci, kterou obdržel. Tyto žádosti, připomínky nebo informace musí být doručeny během lhůty stanovené v prvním pododstavci. V případě pozastavení jsou všichni zájemci nebo uchazeči uvědomeni do tří pracovních dnů od přijetí příslušného rozhodnutí.
S výjimkou případů podle odstavce 2 jsou všechny smlouvy podepsané před uplynutím lhůty stanovené v prvním pododstavci neplatné.
Nelze-li veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu zadat vybranému úspěšnému uchazeči, může ji veřejný zadavatel zadat druhému nejlepšímu uchazeči.
2. Lhůta podle odstavce 1 se nepoužije v těchto případech:
a)
v případě otevřeného, užšího nebo jednacího řízení po uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž byla podána pouze jedna nabídka;
b)
v případě zvláštních zakázek zadaných na základě rámcové smlouvy;
c)
v případě jednacího řízení podle čl. 134 odst. 1 písm. c), čl. 134 odst. 1 písm. g) bodu iii), čl. 134 odst. 1 písm. h) a čl. 134 odst. 1 písm. j).
Článek 172
Doložení přístupu k veřejným zakázkám
(Článek 119 finančního nařízení)
Zadávací dokumentace vyžaduje, aby uchazeči uvedli stát, v němž mají sídlo nebo bydliště, a tento údaj prokázali doklady, jež jsou podle jejich vnitrostátního práva běžně akceptovány.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 173
Členské příspěvky
(Článek 121 finančního nařízení)
Členskými příspěvky podle čl. 121 odst. 2 písm. d) finančního nařízení se rozumí částky hrazené organizacím, jichž je Unie členem, a to v souladu s rozpočtovými rozhodnutími a platebními podmínkami, jež daná organizace stanoví.
Článek 174
Grantová dohoda a rozhodnutí o udělení grantu
(Čl. 121 odst. 1 finančního nařízení)
1. Granty jsou předmětem rozhodnutí nebo písemné dohody.
2. Při rozhodování o tom, který druh aktu má být použit, se zohledňují:
a)
skutečnost, zdali se lokalita příjemce nachází na území Unie, či mimo ně;
b)
náročnost a standardizace obsahu financovaných akcí nebo pracovních programů.
Článek 175
Výdaje na členy orgánů
(Článek 121 finančního nařízení)
Výdaje na členy orgánů podle čl. 121 odst. 2 písm. a) finančního nařízení zahrnují příspěvky pro sdružení současných a bývalých členů Evropského parlamentu. Tyto příspěvky jsou vynakládány v souladu s vnitřními správními předpisy Evropského parlamentu.
Článek 176
Akce, na něž lze udělit grant
(Článek 121 finančního nařízení)
Akce, na niž lze udělit grant ve smyslu článku 121 finančního nařízení, musí být jednoznačně vymezena.
Akce nesmí být rozdělena na více akcí s úmyslem obejít pravidla financování, jež stanoví toto nařízení.
Článek 177
Subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie
(Článek 121 finančního nařízení)
Subjektem, jenž sleduje cíl v obecném zájmu Unie, se rozumí:
a)
buď subjekt, který plní úkoly na poli vzdělávání, odborné přípravy, šíření informací, inovací, výzkumu či studií v oblastech evropské politiky či provádí činnosti k prosazování občanství a lidských práv, nebo evropský normalizační orgán;
b)
osoba, jež zastupuje neziskové subjekty působící v členských státech, kandidátských nebo potenciálních kandidátských zemích a prosazuje zásady a politiky, které jsou v souladu s cíli Smluv.
Článek 178
Partnerství
(Článek 121 finančního nařízení)
1. Součástí rámcového partnerství mohou být zvláštní granty na akce a na provozní náklady.
2. Rámcové partnerství může být založeno na mechanismu dlouhodobé spolupráce mezi Komisí a příjemci grantů. Může mít formu dohody nebo rozhodnutí o rámcovém partnerství.
Dohoda či rozhodnutí o rámcovém partnerství specifikuje společné cíle, povahu akcí, jež jsou plánovány jako jednorázové či jako součást schváleného ročního pracovního programu, řízení o udělení zvláštního grantu v souladu se zásadami a procesními pravidly, jež jsou upraveny v této hlavě, a dále obecná práva a povinnosti stran podle zvláštních dohod či rozhodnutí.
Doba trvání partnerství nesmí překročit čtyři roky, nejedná-li se o výjimečné případy, jež jsou řádně odůvodněny zejména předmětem rámcového partnerství.
Schvalující osoby nesmějí dohod ani rozhodnutí o rámcovém partnerství zneužívat ani jich využívat takovým způsobem, jehož účel či účinek odporuje zásadám transparentnosti a rovného zacházení se žadateli.
3. Pokud jde o tvorbu programů, uveřejňování ex ante a zadávání, přistupuje se k rámcovému partnerství jako ke grantu.
4. Zvláštní granty založené na dohodách či rozhodnutích o rámcovém partnerství se udělují postupy podle těchto dohod či rozhodnutí a v souladu s ustanoveními této hlavy.
Uveřejňují se ex post postupem podle článku 191.
Článek 179
Elektronické systémy pro výměnu informací
(Čl. 121 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veškeré výměny s příjemci, včetně uzavírání grantových dohod, oznamování rozhodnutí o udělení grantu a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež zřídí Komise.
2. Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle odst. 2 písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
Článek 180
Obsah grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu
(Článek 122 finančního nařízení)
1. Grantová dohoda stanoví alespoň:
a)
předmět;
b)
příjemce;
c)
dobu svého trvání, a to:
i)
datum svého vstupu v platnost,
ii)
datum zahájení a dobu trvání financované akce nebo financovaného rozpočtového roku;
d)
maximální částku financovanou z prostředků Unie vyjádřenou v eurech a formu grantu, případně s uvedením těchto dalších údajů:
i)
celkových odhadovaných způsobilých nákladů na akci či pracovní program a míru financování způsobilých nákladů nebo
ii)
jednotkových nákladů, jednorázové částky nebo paušálního financování podle čl. 123 písm. b), c) a d) finančního nařízení, jsou-li tyto částky určeny, nebo
iii)
kombinace údajů podle bodů i) a ii) tohoto písmene;
e)
popis akce nebo - v případě grantu na provozní náklady - pracovního programu, jejž schvalující osoba schválila na daný rozpočtový rok, spolu s popisem výsledků očekávaných od provedení akce či pracovního programu;
f)
obecné podmínky použitelné na všechny dohody tohoto typu, např. souhlas příjemce s kontrolami a audity, jež provádí Komise, úřad OLAF a Účetní dvůr;
g)
odhadovaný celkový rozpočet akce či pracovního programu;
h)
má-li být v rámci akce zadána veřejná zakázka, zásady uvedené v článku 209 nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek, která musí příjemce dodržovat;
i)
povinnosti příjemce, zejména:
i)
povinnosti, pokud jde o řádné finanční řízení a předkládání zpráv o činnosti a financování; je-li to vhodné, stanoví se průběžné cíle, při jejichž naplnění se tyto zprávy předkládají,
ii)
pokud Komise uzavírá dohodu s více příjemci: specifické povinnosti případného koordinátora a ostatních příjemců vůči koordinátorovi, jakož i finanční odpovědnost příjemců za částky dlužné vůči Komisi;
j)
postupy a lhůty pro schvalování těchto zpráv a pro platby prováděné Komisí;
k)
popřípadě podrobnosti o způsobilých nákladech na akci nebo schválený pracovní program nebo o jednotkových nákladech, jednorázové částce nebo paušálním financování podle článku 123 finančního nařízení;
l)
ustanovení, jimiž se řídí zviditelnění finanční podpory, kterou Unie poskytuje, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy její prezentace vůči veřejnosti není možná či vhodná.
Obecné podmínky podle prvního pododstavce písm. f) alespoň:
i)
uvádějí, že rozhodným právem pro grantovou dohodu je právo Unie, popřípadě doplněné vnitrostátním právem uvedeným v grantové dohodě. V dohodách s mezinárodními organizacemi lze stanovit odchylnou úpravu,
ii)
specifikují soud či rozhodčí orgán příslušný pro řešení sporu.
2. Grantová dohoda může stanovit postupy a lhůty pro pozastavení provádění grantu, vypovězení grantové dohody nebo zrušení rozhodnutí o udělení grantu podle článku 135.
3. V případech podle článku 178 specifikuje dohoda nebo rozhodnutí o rámcovém partnerství údaje podle tohoto článku odst. 1 prvního pododstavce písm. a) a b), písm. c) bodu i), písm. f), písm. h) až j) a písm. l).
Rozhodnutí o udělení zvláštního grantu či dohoda o zvláštním grantu obsahuje údaje podle odst. 1 prvního pododstavce písm. a) až e), písm. g) a k), a v případě nutnosti též údaje podle odst. 1 prvního pododstavce písm. i).
4. Změny grantových dohod vyžadují písemnou formu. Účelem ani důsledkem těchto změn - včetně rozšíření či zúžení okruhu příjemců - nesmí být zpochybnění rozhodnutí o udělení grantu ani porušení zásady rovného zacházení s žadateli.
5. Na rozhodnutí o udělení grantu se obdobně použijí odstavce 1, 2, 3 a 4.
Část údajů podle odstavce 1 lze namísto v rozhodnutí o udělení grantu uvést ve výzvě k podávání návrhů nebo souvisejícím dokumentu.
Článek 181
Formy grantů
(Článek 123 finančního nařízení)
1. Granty udělené ve formě podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení se vypočítávají na základě způsobilých nákladů, jež příjemci skutečně vznikly a jež jsou uvedeny v předběžném odhadovaném rozpočtu, který je předkládán spolu s návrhem a je zahrnut do grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu.
2. V případě jednotkových nákladů podle čl. 123 odst. 1 písm. b) finančního nařízení je pro všechny nebo některé konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanovena pevná částka připadající na jednotku.
3. V případě jednorázových částek podle čl. 123 odst. 1 písm. c) finančního nařízení je pro všechny nebo některé konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanovena celková pevná částka.
4. V případě paušálního financování podle čl. 123 odst. 1 písm. d) finančního nařízení je pro konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanoven určitý procentní podíl.
Článek 182
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
(Článek 124 finančního nařízení)
1. Schválení využití jednorázových částek, jednotkových nákladů či paušálního financování uvedené v čl. 124 odst. 1 finančního nařízení platí po celou dobu trvání programu. Toto schválení lze zrevidovat, je-li zapotřebí provést podstatné změny. Předmětné údaje a částky jsou pravidelně posuzovány a jednorázové částky, jednotkové náklady či paušální financování jsou v případě potřeby upravovány.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použije se na každého z nich strop uvedený v čl. 124 odst. 1 druhém pododstavci finančního nařízení.
2. Rozhodnutí o udělení grantu či grantová dohoda musí obsahovat všechna nezbytná ustanovení, na jejichž základě lze ověřit, zda byly podmínky pro vyplacení grantu ve formě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování dodrženy.
3. Vyplacením grantu ve formě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování není dotčeno právo přístupu k záznamům, jež jsou příjemci povinni podle právních předpisů vést, pro účely odst. 1 prvního pododstavce a čl. 137 odst. 2 finančního nařízení.
4. Jestliže kontroly ex post odhalí, že nenastala skutečnost, jež zakládá nárok na vyplacení grantu a že v rámci grantu ve formě jednorázové částky, jednotkových nákladů či paušálního financování byly příjemci vyplaceny finanční prostředky neoprávněně, je Komise oprávněna získat tyto prostředky až do výše grantu zpět; tím nejsou dotčeny sankce podle článku 109 finančního nařízení.
KAPITOLA 2
Zásady
Článek 183
Zásada spolufinancování
(Čl. 125 odst. 3 finančního nařízení)
1. Podle zásady spolufinancování nelze zdroje nezbytné k provedení akce či pracovního programu pokrýt v plném rozsahu z příspěvku Unie.
Spolufinancování může mít podobu vlastních zdrojů příjemce, příjmů, jež daná akce či pracovní program generuje, nebo finančních příspěvků či věcných plnění třetích osob.
2. Věcnými plněními se rozumí nefinanční zdroje, jež příjemci zdarma poskytnou třetí osoby.
Článek 184
Zásada neziskovosti
(Čl. 125 odst. 5 finančního nařízení)
Finanční příspěvky třetích osob, jichž může příjemce využít k pokrytí nákladů, které nejsou podle podmínek grantu Unie způsobilé, nebo které není nutno těmto třetím osobám vracet v případě, že nejsou při ukončení akce či pracovního programu vyčerpány, nejsou pokládány za finanční příspěvky, jež dárci určili konkrétně na financování způsobilých nákladů ve smyslu čl. 125 odst. 5 finančního nařízení.
Článek 185
Granty nízké hodnoty
(Čl. 125 odst. 4 finančního nařízení)
Granty nízké hodnoty se rozumějí granty do výše 60 000 EUR.
Článek 186
Technická pomoc
(Články 101 a 125 finančního nařízení)
Pojem „technická pomoc“ označuje podpůrné činnosti a činnosti zaměřené na budování kapacit, jež jsou nutné k provedení určitého programu či akce, zejména činnosti přípravné, řídicí, monitorovací, hodnotící, auditní a kontrolní.
Článek 187
Způsobilé náklady
(Čl. 126 odst. 3 písm. c) finančního nařízení)
O DPH se má za to, že ji podle použitelných vnitrostátních právních předpisů o DPH nelze příjemci vrátit, je-li tato daň podle vnitrostátních právních předpisů přičitatelná některé z těchto činností:
a)
osvobozeným činnostem bez nároku na odpočet;
b)
činnostem, jež nejsou předmětem DPH;
c)
činnostem uvedeným v písm. a) a b), v souvislosti s nimiž nelze uplatnit nárok na odpočet DPH, avšak v jejichž případě je tato daň je vracena na základě specifických systémů vracení nebo fondů náhrad, které neupravuje směrnice 2006/112/ES, a to i v případě, je-li tento systém či fond ustaven na základě vnitrostátních právních předpisů o DPH.
O DPH v souvislosti s činnostmi, jež jsou vyjmenovány v čl. 13 odst. 2 směrnice 2006/112/ES, se má za to, že ji uhradil příjemce, u něhož se nejedná o osobu nepovinnou k dani ve smyslu čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce uvedené směrnice, a to bez ohledu na to, zdali dotčené členské státy pokládají tyto činnosti za činnosti, při nichž veřejnoprávní subjekty vystupují jako orgány veřejné moci.
Článek 188
Pravidla pro programy
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Roční či víceletý pracovní program pro granty připravuje příslušná schvalující osoba. Přijímá jej orgán a uveřejňuje jej na svých internetových stránkách věnovaných grantům co nejdříve, nejpozději však 31. března roku, v němž se pracovní program plní.
Pracovní program specifikuje své období platnosti, případný základní právní akt, sledované cíle, očekávané výsledky, orientační harmonogram výzev k podávání návrhů s uvedením orientační výše a maximální sazby spolufinancování.
Pracovní program dále uvádí údaje podle článku 94, má-li být rozhodnutí o jeho přijetí pokládáno za rozhodnutí o financování grantů na daný rok.
2. V souladu s odstavcem 1 jsou přijímány a uveřejňovány též všechny podstatné změny pracovního programu.
Článek 189
Obsah výzev k podávání návrhů
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Výzvy k podávání návrhů specifikují:
a)
sledované cíle;
b)
kritéria způsobilosti, kritéria pro vyloučení, kritéria pro výběr a kritéria pro udělení grantu podle článků 131 a 132 finančního nařízení a odpovídající podklady;
c)
režim financování z prostředků Unie;
d)
režim a lhůtu podávání návrhů, plánovaný termín, do něhož musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posuzování jejich žádostí, a orientační termín podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
2. Výzvy k podávání návrhů jsou uveřejňovány na internetových stránkách orgánů Unie a - je-li nutno zajistit další propagaci mezi možnými příjemci - též jinou vhodnou formou, včetně Úředního věstníku Evropské unie. Výzvy lze uveřejňovat ode dne přijetí rozhodnutí o financování podle článku 84 finančního nařízení, a to i během roku, jenž předchází plnění rozpočtu. Změny obsahu výzev k podávání návrhů se uveřejňují za stejných podmínek jako v případě samotných těchto výzev.
Článek 190
Výjimky z výzev k podávání návrhů
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Bez výzvy k podávání návrhů lze granty udělit pouze v těchto případech:
a)
pro účely operací humanitární pomoci a civilní ochrany nebo pomoci pro řešení krizí ve smyslu odstavce 2;
b)
v jiných výjimečných, řádně odůvodněných případech;
c)
ve prospěch subjektů, jež mají de jure nebo de facto monopol, s tím, že udělení grantu musí být řádně odůvodněno v příslušném rozhodnutí;
d)
ve prospěch subjektů, jež základní právní akt ve smyslu článku 54 finančního nařízení označuje za příjemce grantu, nebo ve prospěch subjektů, jež určí v rámci své odpovědnosti členské státy, pokud základní právní akt označuje za příjemce grantu tyto členské státy;
e)
v případě výzkumu a technologického rozvoje ve prospěch subjektů, jež uvádí pracovní program podle článku 128 finančního nařízení, pokud základní právní akt tuto možnost výslovně stanoví, a za podmínky, že na daný projekt není třeba uveřejňovat výzvu k podávání návrhů;
f)
pro akce zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní typ subjektu vzhledem k jeho technické kompetenci, vysoké odbornosti či správní pravomoci, za podmínky, že na dané akce není třeba uveřejňovat výzvy k podávání návrhů.
Případy uvedené v prvním pododstavci písm. f) se řádně odůvodní v rozhodnutí o udělení grantu.
2. Krizovými situacemi ve třetích zemích se rozumí situace bezprostředního nebo nastávajícího nebezpečí, jež hrozí vyústit v ozbrojený konflikt nebo destabilizaci země. Krizovými situacemi se rovněž rozumí situace nastalé v důsledku přírodních pohrom, krize způsobené člověkem, např. války a jiné konflikty, nebo mimořádné okolnosti se srovnatelnými důsledky, jež mohou být spojeny mj. se změnou klimatu, zhoršováním životního prostředí, neexistencí přístupu k energii a přírodním zdrojům nebo extrémní chudobou.
Článek 191
Následné uveřejňování
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Informace o grantech, jež byly uděleny v průběhu rozpočtového roku, se uveřejňují v souladu s článkem 21.
2. Po uveřejnění podle odstavce 1 zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě na jejich žádost zprávu s uvedením:
a)
počtu žadatelů v minulém roce;
b)
počtu a procenta kladně vyřízených žádostí, jež připadají na jednu výzvu k podávání návrhů;
c)
průměrné doby řízení ode dne uzávěrky výzvy k podávání návrhů až do udělení grantu;
d)
počtu a výše grantů, u nichž bylo v minulém roce v souladu s čl. 21 odst. 4 upuštěno od povinnosti následného uveřejnění.
Článek 192
Informování žadatelů
(Článek 128 finančního nařízení)
Komise poskytuje žadatelům informace a poradenství tímto způsobem:
a)
stanoví společné standardní formuláře žádostí o podobné granty a kontroluje rozsah a srozumitelnost těchto formulářů;
b)
podává informace možným žadatelům, zejména formou seminářů a vydáváním příruček;
c)
v souborech údajů o právnických osobách podle článku 63 průběžně aktualizuje údaje o příjemcích.
Článek 193
Financování z různých rozpočtových položek
(Článek 129 finančního nařízení)
Akci mohou financovat souběžně z oddělených rozpočtových položek různé příslušné schvalující osoby.
Článek 194
Retroaktivní účinek v případě mimořádně naléhavé pomoci a předcházení konfliktům
(Článek 130 finančního nařízení)
V rámci působnosti čl. 130 odst. 1 finančního nařízení jsou výdaje, jež příjemce vynaložil přede dnem podání žádosti, způsobilé pro financování z prostředků Unie za těchto podmínek:
a)
důvody pro tuto výjimku jsou náležitě vysvětleny v rozhodnutí o financování;
b)
rozhodnutí o financování a grantová dohoda či rozhodnutí o udělení grantu výslovně stanoví takový den způsobilosti, jenž předchází datu podání žádostí.
Článek 195
Podávání žádostí o grant
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Pravidla podávání žádostí o grant stanoví příslušná schvalující osoba, jež může zvolit způsob jejich podávání. Žádosti o grant lze podávat formou dopisu nebo elektronicky.
Zvolené komunikační prostředky nesmí být diskriminační a jejich důsledkem nesmí být omezení přístupu žadatelů k řízení o udělení grantu.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každé podání obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
musí být zachována integrita údajů;
c)
je dodržena důvěrnost návrhů;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pro účely třetího pododstavce písm. c) prostuduje příslušná schvalující osoba obsah žádostí až poté, co uplyne lhůta pro jejich podání.
Příslušná schvalující osoba může vyžadovat, aby byla elektronická podání opatřena zaručeným elektronickým podpisem ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (19).
2. Pokud příslušná schvalující osoba povolí podávání žádostí elektronicky, musí být použité nástroje i jejich technické specifikace nediskriminační povahy, běžně přístupné veřejnosti a slučitelné s obvykle používanými informačními a komunikačními technologiemi. Žadatelům musí být zpřístupněny informace ke specifikacím, jež jsou pro podávání žádostí požadovány.
Zařízení pro elektronické doručování žádostí musí navíc zaručovat bezpečnost a důvěrnost. Musí rovněž zaručovat, aby bylo možno přesně určit hodinu a datum doručení žádostí.
3. Jsou-li žádosti podávány formou dopisu, mohou je žadatelé podávat jedním z těchto způsobů:
a)
poštou nebo kurýrní službou, v kterémžto případě musí být ve výzvě k podávání návrhů uvedeno, že rozhodným dnem je den odeslání zásilky, datum poštovního razítka nebo datum potvrzení o převzetí;
b)
nebo osobně či prostřednictvím svého zmocněnce v prostorách orgánu, v kterémžto případě výzva k podávání návrhů musí specifikovat útvar, jemuž mají být žádosti doručovány proti vyhotovení podepsaného a datovaného potvrzení o přijetí.
KAPITOLA 3
Řízení o udělení grantu
Článek 196
Obsah žádostí o grant
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Žádosti se podávají na formuláři podle vzoru společných standardních formulářů, jež byly vytvořeny podle čl. 192 písm. a) a jež dala žadatelům k dispozici příslušná schvalující osoba, a v souladu s kritérii, jež stanoví základní právní akt a výzva k podávání návrhů.
Podklady podle čl. 131 odst. 3 druhého pododstavce finančního nařízení mohou být zejména výkaz zisků a ztrát a rozvaha za poslední účetní období, za něž bylo uzavřeno účetnictví.
2. Odhadovaný rozpočet akce či pracovního programu přiložený k žádosti musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů, s výjimkou rezerv na nečekané výdaje a na změny směnných kurzů, jež lze v řádně odůvodněných případech schválit, a musí uvádět odhadované způsobilé náklady na akci či pracovní program.
3. U grantů na akce přesahujících částku 750 000 EUR nebo u grantů na provozní náklady přesahujících 100 000 EUR se k žádosti přikládá auditní zpráva schváleného externího auditora. Tato zpráva osvědčuje správnost účetní závěrky za poslední účetní období, za něž bylo uzavřeno účetnictví.
První pododstavec tohoto odstavce se použije pouze na první žádost, kterou příjemce předloží příslušné schvalující osobě ve stejném rozpočtovém roce.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použijí se finanční limity uvedené v prvním pododstavci na každého z nich.
V případě partnerství podle článku 178 musí být před podpisem dohody o rámcovém partnerství nebo před oznámením o přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství vypracována auditní zpráva podle prvního pododstavce tohoto odstavce za poslední dvě účetní období, za něž jsou k dispozici účetní závěrky.
Od požadavku na auditní zprávu podle prvního pododstavce může příslušná schvalující osoba upustit na základě posouzení rizik v případě zařízení, jež poskytují vzdělávání a odbornou přípravu a - v případě dohod s více příjemci - též v případě příjemců, kteří ručí společně a nerozdílně nebo nenesou žádnou finanční odpovědnost.
První pododstavec tohoto odstavce se nepoužije na veřejnoprávní subjekty a mezinárodní organizace uvedené v článku 43.
4. Žadatel uvede zdroje a výši prostředků Unie, jež obdržel nebo o něž požádal za účelem financování téže akce, téže části akce nebo svého provozu během téhož rozpočtového roku, a uvede veškeré další finanční prostředky, jež na tuto akci obdržel nebo o něž požádal.
Článek 197
Prokazování nevyloučení
(Článek 131 finančního nařízení)
Žadatelé předloží čestné prohlášení, že se nenacházejí v žádné se situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 finančního nařízení, s výjimkou případů vyjmenovaných v čl. 131 odst. 4 písm. a) a b) finančního nařízení. Příslušná schvalující osoba může v závislosti na posouzení rizik požadovat, aby úspěšní žadatelé předložili důkazy podle článku 143. Úspěšní žadatelé tyto důkazy na žádost příslušné schvalující osoby předloží, pokud příslušná schvalující osoba nepotvrdí, že předložení takových důkazů není fakticky proveditelné, nebo pokud byly tyto důkazy již předloženy pro účely jiného řízení o udělení grantu či zadávacího řízení, a dále za předpokladu, že ode dne vydání těchto dokumentů neuplynul více než rok a že jsou nadále platné.
Článek 198
Žadatelé bez právní subjektivity
(Článek 131 finančního nařízení)
Podá-li žádost o grant žadatel bez právní subjektivity podle čl. 131 odst. 2 finančního nařízení, prokážou zástupci žadatele, že jsou způsobilí činit jménem žadatele právní úkony a že žadatel má finanční a provozní způsobilost rovnocennou finanční a provozní způsobilosti právnických osob.
Článek 199
Osoby tvořící jednoho žadatele
(Článek 131 finančního nařízení)
Splňuje-li kritéria pro podání žádosti o grant více osob a vytvoří-li tyto osoby společně jednu osobu, může příslušná schvalující osoba k této osobě přistupovat jako k jedinému žadateli za předpokladu, že žádost uvádí identifikační údaje osob, jež se budou navrhované akce či pracovního programu účastnit jakožto jedna ze součástí žadatele.
Článek 200
Finanční a správní sankce
(Článek 131 finančního nařízení)
Žadatelům, kteří učinili nepravdivé prohlášení nebo se dopustili závažného pochybení, nesrovnalosti či podvodu, mohou být v souladu s podmínkami článku 145 uloženy finanční a/nebo správní sankce.
Tyto finanční a/nebo správní sankce mohou být uloženy též příjemci, který závažným způsobem poruší své smluvní povinnosti.
Článek 201
Kritéria způsobilosti
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Kritéria způsobilosti se uveřejňují ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kritéria způsobilosti stanoví podmínky, jimiž se účast na výzvě k podávání návrhů řídí. Tato kritéria náležitě zohledňují cíle akce a splňují zásady transparentnosti a zákazu diskriminace.
Článek 202
Kritéria pro výběr grantu
(Čl. 132 odst. 1 finančního nařízení)
1. Kritéria pro výběr, jež jsou uveřejněna ve výzvě k podávání návrhů, umožňují posoudit finanční a provozní způsobilost žadatele k tomu, aby dokončil navrhovanou akci nebo pracovní program.
2. Žadatel musí disponovat stabilními finančními zdroji dostatečnými k tomu, aby byl schopen pokračovat v činnosti po celou dobu provádění akce nebo po celý rok, na nějž je grant udělen, a podílet se na financování grantu. Žadatel musí mít odborné kompetence a kvalifikaci požadované k dokončení navrhované akce nebo pracovního programu, není-li v základním právním aktu stanoveno jinak.
3. Finanční a provozní způsobilost je ověřována zejména analýzou podkladů podle článku 196, jejichž předložení požaduje příslušná schvalující osoba ve výzvě k podávání návrhů.
Nevyžaduje-li výzva k podávání návrhů předložení žádných podkladů a má-li příslušná schvalující osoba pochybnosti o finanční či provozní způsobilosti žadatelů, může je vyzvat k předložení vhodných dokladů.
V případě partnerství podle článku 178 je uvedené ověření prováděno před podpisem dohody o rámcovém partnerství nebo před oznámením o přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství.
Článek 203
Kritéria pro udělení grantu
(Čl. 132 odst. 2 finančního nařízení)
1. Kritéria pro udělení grantu se uveřejňují ve výzvě k podávání návrhů.
2. Podle kritérií pro udělení grantu jsou granty udělovány buď na akce, jež maximalizují celkovou účelnost programu Unie, jehož provádění tyto akce slouží, nebo subjektům, jejichž pracovní program je určen k dosažení stejného výsledku. Způsob, jakým jsou tato kritéria definována, zajišťuje řádné hospodaření s prostředky Unie.
Kritéria pro udělení grantu jsou uplatňována tak, aby umožnila z plánovaných akcí nebo pracovních programů vybrat ty, u nichž může Komise vycházet z toho, že budou v souladu s jejími cíli a prioritami a že zaručí zviditelnění financování z prostředků Unie.
3. Kritéria pro udělení grantu jsou definována tak, aby mohla být následně vyhodnocena.
Článek 204
Hodnocení žádostí a udělování grantů
(Článek 133 finančního nařízení)
1. Příslušná schvalující osoba jmenuje výbor pro hodnocení návrhů, nerozhodne-li Komise v rámci zvláštního odvětvového programu jinak.
Tento výbor je složen nejméně ze tří osob, jež zastupují alespoň dvě organizační jednotky orgánů či subjektů uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti. V zájmu eliminace střetu zájmů se na tyto osoby vztahují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v případě zastoupení a místních jednotek uvedených v článku 72 tohoto nařízení ani v případě subjektů pověřených správou prostředků a uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Na základě rozhodnutí příslušné schvalující osoby mohou být tomuto výboru nápomocni externí odborníci. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tito odborníci dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
2. Příslušná schvalující osoba může tento postup případně rozdělit na několik fází. Pravidla takového postupu jsou uvedena ve výzvě k podávání návrhů.
Je-li ve výzvě k podávání návrhů uvedeno, že jsou návrhy podávány ve dvou fázích, je podání kompletního návrhu ve druhé fázi požadováno pouze od žadatelů, jejichž návrhy splňují hodnotící kritéria pro první fázi.
Stanoví-li výzva k podávání návrhů, že jsou návrhy hodnoceny ve dvou fázích, postupují do druhé fáze hodnocení pouze návrhy, jež uspěly v první fázi po vyhodnocení užšího souboru kritérií.
Žadatelé, jejichž návrhy byly v některé fázi odmítnuty, jsou vyrozuměni v souladu s čl. 133 odst. 3 finančního nařízení.
Každá další fáze řízení musí být zřetelně odlišena od té předchozí.
Tytéž dokumenty nebo informace jsou v rámci téhož řízení požadovány pouze jednou.
3. Hodnotící výbor nebo případně příslušná schvalující osoba si může od žadatele vyžádat doplňující informace nebo jej vyzvat, aby podal vysvětlení k podkladům, jež předložil v souvislosti se žádostí, za předpokladu, že tyto informace či vysvětlení nepovedou k podstatné změně návrhu. V souladu s článkem 96 finančního nařízení může hodnotící výbor či schvalující osoba v případě zjevných administrativních chyb od vyžádání těchto informací či vysvětlení upustit pouze v řádně odůvodněných případech. O kontaktech s žadateli v průběhu řízení vede schvalující osoba náležité záznamy.
4. Po skončení své práce podepisují členové hodnotícího výboru protokol o všech prostudovaných návrzích, v němž uvedou jejich posouzenou kvalitu a návrhy, jež mohou být financovány. Protokol lze podepsat v elektronickém systému, který zajišťuje dostatečné ověření totožnosti podepsané osoby.
V případě potřeby uvádí protokol pořadí prostudovaných návrhů, doporučení k maximální výši udělovaného grantu a případné nepodstatné modifikace žádosti o grant.
Protokol je archivován pro pozdější použití.
5. Příslušná schvalující osoba může žadatele vyzvat, aby svůj návrh na základě doporučení hodnotícího výboru upravil. O kontaktech s žadateli v průběhu řízení vede příslušná schvalující osoba náležité záznamy.
V návaznosti na vyhodnocení přijme příslušná schvalující osoba rozhodnutí, které obsahuje alespoň tyto údaje:
a)
předmět a celkovou částku;
b)
jména úspěšných žadatelů, názvy akcí, stanovené částky a důvody pro tento výběr, včetně případu, kdy se výběr liší od stanoviska hodnotícího výboru;
c)
jména odmítnutých žadatelů a důvody jejich odmítnutí.
6. Použití odstavců 1, 2 a 4 tohoto článku není povinné v případě udělování grantu podle článku 190 tohoto nařízení a čl. 125 odst. 7 finančního nařízení.
Článek 205
Informování žadatelů
(Článek 133 finančního nařízení)
Odmítnutí žadatelé jsou o výsledku hodnocení svých žádostí informováni co nejdříve, v každém případě ve lhůtě patnácti kalendářních dnů ode dne, kdy bylo odesláno vyrozumění úspěšným žadatelům.
KAPITOLA 4
Platby a kontrola
Článek 206
Jistota pro účely předběžného financování
(Článek 134 finančního nařízení)
1. V zájmu omezení finančních rizik, jež jsou spojena s předběžným financováním, může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik po příjemci požadovat, aby - s výjimkou grantů nízké hodnoty - složil předem jistotu až do výše částky předběžného financování, nebo může platbu rozdělit do více splátek.
2. Kdykoli je složení jistoty vyžadováno, musí ji příslušná schvalující osoba posoudit a schválit.
Jistota musí být platná po dostatečně dlouhé období, které umožní její čerpání.
3. Jistotu poskytuje schválená banka nebo finanční instituce usazená v některém členském státě. Je-li příjemce usazen ve třetí zemi, může příslušná schvalující osoba přistoupit na to, že takovou jistotu poskytne banka nebo finanční instituce usazená v této třetí zemi, pokud se tato osoba domnívá, že zabezpečení a parametry, jež tato banka či finanční instituce nabízí, jsou rovnocenné jako v případě bank či finančních institucí usazených v některém členském státě.
Na žádost příjemce může být jistota uvedená v prvním pododstavci nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby nebo společným neodvolatelným a bezpodmínečným ručením příjemců zúčastněných na jedné akci, kteří jsou stranami téže grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu, poté, co takové ručení schválí příslušná schvalující osoba.
Jistota je vyjádřena v eurech.
Jejím účelem je zavázat banku, finanční instituci, třetí osobu nebo ostatní příjemce, aby poskytli neodvolatelnou jistotu nebo plnili z titulu záruky na první výzvu pro účely splnění povinností příjemce grantu.
4. Jistota je uvolňována postupně s tím, jak je předběžné financování zúčtováváno proti průběžným platbám nebo výplatě zůstatku, jež jsou prováděny ve prospěch příjemce za podmínek grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu.
Článek 207
Podklady žádostí o platbu
(Článek 135 finančního nařízení)
1. Předběžné financování může být u každého grantu rozděleno do více splátek v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Další platbu předběžného financování v plném rozsahu lze provést až v okamžiku, kdy je z celkové výše doposud vyplaceného předběžného financování využito alespoň 70 %.
V případě, že je z doposud vyplaceného předběžného financování využito méně než 70 %, je tato další platba předběžného financování o nevyužitou část doposud vyplaceného předběžného financování snížena.
Ke každé žádosti o další platbu přiloží příjemce vyúčtování svých výdajů.
2. Příjemce potvrdí na svou čest, že jsou údaje v jeho žádosti o platbu úplné, spolehlivé a pravdivé; tím není dotčen článek 110. Potvrdí rovněž, že vzniklé náklady lze v souladu s ustanoveními grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu považovat za způsobilé a že jsou žádosti o platbu podloženy náležitými podklady, které lze překontrolovat.
3. K provedení platby může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik požadovat osvědčení o finančních výkazech akce či pracovního programu a o podkladových účtech, které vydal schválený externí auditor anebo - v případě veřejnoprávních orgánů - příslušný a nezávislý úředník veřejné správy. Toto osvědčení se přikládá k žádosti o platbu. Účelem osvědčení je v souladu s metodikou, kterou schválila příslušná schvalující osoba, a na základě dohodnutých postupů, jež jsou v souladu s mezinárodními standardy, osvědčit, že náklady, které příjemce uvedl ve finančních výkazech, o něž se opírají žádosti o platbu, jsou skutečné, přesně zaznamenané a podle grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu způsobilé.
Ve zvláštních, řádně odůvodněných případech si může příslušná schvalující osoba toto osvědčení vyžádat v podobě výroku či jiného typu dokumentu v souladu s mezinárodními standardy.
Osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech je povinné u průběžných plateb a výplaty zůstatku v případě:
a)
grantů na akci, kde částka udělená formou podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení činí alespoň 750 000 EUR, jestliže žádosti o platbu v rámci této formy grantu zní kumulativně alespoň na 325 000 EUR;
b)
grantů na provozní náklady, kde částka udělená formou podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení činí alespoň 100 000 EUR.
Od povinnosti předložit takové osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech může příslušná schvalující osoba v závislosti na posouzení rizik upustit v případě:
a)
veřejných subjektů a mezinárodních organizací uvedených v článku 43;
b)
příjemců grantů v oblasti humanitární pomoci, mimořádných operací civilní ochrany a řešení krizových situací, s výjimkou výplaty zůstatku;
c)
výplaty zůstatku příjemcům grantů v oblasti humanitární pomoci, kteří podepsali dohodu o rámcovém partnerství podle článku 178 nebo jimž bylo oznámeno přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství a mají zaveden systém kontroly, který pro tyto platby nabízí rovnocenné záruky;
d)
příjemců více grantů, kteří poskytli nezávislá osvědčení, jež nabízejí rovnocenné záruky ohledně systémů kontroly a metodiky k vypracování svých žádostí.
Od povinnosti předložit osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech může příslušná schvalující osoba upustit též v případě, že audit, který nabízí rovnocennou míru jistoty o vykázaných nákladech, provedli nebo provedou přímo zaměstnanci Komise nebo subjekt, jejž Komise schválí k provedení auditu jejím jménem.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použijí se na každého příjemce finanční limity uvedené ve třetím pododstavci písm. a) a b).
4. K provedení platby si může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik vyžádat zprávu o operativní kontrole, kterou vypracuje nezávislá třetí osoba, již příslušná schvalující osoba schválí. Pokud si příslušná schvalující osoba zprávu o operativní kontrole vyžádá, je tato zpráva připojena k žádosti o platbu s tím, že související náklady jsou způsobilé za stejných podmínek, jaké jsou v článku 126 finančního nařízení stanoveny pro náklady na osvědčení o auditu. Zpráva o kontrole musí konstatovat, že byla provedena operativní kontrola v souladu s metodikou, již schválila příslušná schvalující osoba, a musí uvést, zdali byly daná akce či pracovní program skutečně provedeny v souladu s podmínkami grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu.
Článek 208
Pozastavení a snížení grantů
(Článek 135 finančního nařízení)
1. Provádění grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu, účast příjemce na provádění této dohody či rozhodnutí nebo úhradu plateb lze pozastavit za účelem kontroly, zdali skutečně došlo k předpokládanému závažnému pochybení, nesrovnalosti, podvodu nebo porušení povinnosti. Pokud se nepotvrdí, že k nim došlo, je provádění dohody či rozhodnutí co nejdříve obnoveno.
2. Nejsou-li dohodnutá akce či pracovní program prováděny či provedeny nebo nejsou-li prováděny či provedeny řádně, v plném rozsahu či ve stanovených lhůtách, příslušná schvalující osoba poté, co dá příjemci možnost se vyjádřit, v závislosti na fázi řízení grant buď sníží, nebo získá zpět jeho poměrnou část.
KAPITOLA 5
Provádění
Článek 209
Zakázky na provedení akce či pracovního programu
(Článek 137 finančního nařízení)
1. Je-li k provedení akce či pracovního programu nutno zadat veřejnou zakázku, zadá příjemce tuto zakázku ekonomicky nejvýhodnější nabídce, případně nabídce s nejnižší cenou a současně zajistí, aby nedošlo ke střetu zájmů; tím není dotčeno použití směrnice 2004/18/ES.
2. Je-li k provedení akce nebo pracovního programu nutno zadat veřejnou zakázku v hodnotě nad 60 000 EUR, může příslušná schvalující osoba po příjemci požadovat, aby nad rámec pravidel uvedených v odstavci 1 dodržoval zvláštní pravidla.
Tato zvláštní pravidla jsou odvozena od pravidel ve finančním nařízení a jsou stanovena s ohledem na hodnotu dané veřejné zakázky, na relativní výši příspěvku Unie v poměru k celkových nákladům akce a na rizika. Tato zvláštní pravidla jsou uvedena v rozhodnutí o udělení grantu nebo grantové dohodě.
Článek 210
Finanční podpora třetím osobám
(Článek 137 finančního nařízení)
Jsou-li cíle a výsledky, jichž má být dosaženo, dostatečně podrobně uvedeny v podmínkách podle čl. 137 odst. 1 finančního nařízení, považuje se míra uvážení za vyčerpanou pouze v případě, že rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda obsahuje též tyto náležitosti:
a)
maximální výši finanční podpory, kterou lze vyplatit třetí osobě a která činí nejvýše 60 000 EUR, s výjimkou případů, kdy tato podpora představuje primární cíl dané akce, a dále kritéria pro stanovení přesné částky;
b)
úplný seznam různých typů činností, na něž lze finanční podporu získat;
c)
vymezení osob či kategorií osob, jež mohou finanční podporu získat, a kritéria pro její poskytnutí.
HLAVA VII
CENY
Článek 211
Pravidla pro programy
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Roční či víceletý pracovní program, v jehož rámci jsou udíleny ceny, připravuje příslušná schvalující osoba. Program přijímá orgán a uveřejňuje jej na svých internetových stránkách co nejdříve, nejpozději však 31. března roku, v němž se program plní.
Pracovní program specifikuje své období platnosti, případný základní právní akt, sledované cíle, očekávané výsledky a orientační harmonogram soutěží včetně orientační výše cen.
Pracovní program dále uvádí údaje podle článku 94, má-li být rozhodnutí o jeho přijetí pokládáno za rozhodnutí o financování soutěží na daný rok.
2. V souladu s odstavcem 1 jsou přijímány a uveřejňovány též všechny podstatné změny pracovního programu.
Článek 212
Pravidla soutěže
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Pravidla soutěže obsahují tyto náležitosti:
a)
podmínky účasti, jež alespoň:
i)
specifikují kritéria způsobilosti,
ii)
specifikují způsob a lhůtu pro případnou registraci účastníků a podávání příspěvků, a to za podmínek podle odstavce 2,
iii)
stanoví, že budou vyloučeni účastníci, kteří se nacházejí v jedné ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a v článcích 107, 108 a 109 finančního nařízení,
iv)
stanoví výlučnou odpovědnost účastníků v případě, budou-li v souvislosti s činnostmi prováděnými v rámci soutěže vzneseny nároky,
v)
stanoví, že se vítězové musí podrobit kontrolám a auditům ze strany Komise, úřadu OLAF a Účetního dvora a že musí přijmout závazky k zajištění publicity specifikované v pravidlech soutěže,
vi)
uvádějí, že právem rozhodným pro soutěž je právo Unie, popřípadě doplněné vnitrostátním právem uvedeným v pravidlech soutěže,
vii)
blíže určují soud či rozhodčí orgán příslušný pro řešení sporu,
viii)
stanoví, že účastníkům, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí nesrovnalosti či podvodu, mohou být v souladu s podmínkami podle článku 145 uloženy finanční a/nebo správní sankce;
b)
kritéria pro udělení ceny, jež umožňují posoudit kvalitu příspěvků z hlediska sledovaných cílů a očekávaných výsledků a objektivně určit, zdali příspěvky splňují předpoklady pro vítězství v soutěži;
c)
výši jedné či více cen;
d)
bližší podmínky vyplácení cen vítězům v návaznosti na udělení cen.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) bodu i) jsou způsobilí též příjemci grantů Unie, nestanoví-li pravidla soutěže jinak.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) bodu vi) lze postupovat odchylně v případě účasti mezinárodních organizací.
2. Příslušná schvalující osoba zvolí takové komunikační prostředky, jež jsou z hlediska podávání příspěvků nediskriminační a nevedou k omezení přístupu účastníků k soutěži.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každý příspěvek obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
je zachována integrita údajů;
c)
je zachována důvěrnost příspěvků;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Pravidla soutěže mohou stanovit podmínky, za nichž lze soutěž zrušit, zejména v případech, kdy nelze splnit její cíle nebo kdy by předpoklady k vítězství v soutěži splňovala právnická či fyzická osoba, jež nesplňuje podmínky účasti.
4. Pravidla soutěže se uveřejňují na internetových stránkách orgánů Unie. Je-li nutno zajistit další propagaci soutěže mezi možnými účastníky, lze pravidla soutěže uveřejnit nad tento rámec též jinou vhodnou formou včetně Úředního věstníku Evropské unie. Pravidla lze uveřejnit ode dne přijetí rozhodnutí o financování podle článku 84 finančního nařízení, a to i během roku, jenž předchází plnění rozpočtu. Za stejných podmínek jsou uveřejňovány změny obsahu pravidel soutěže.
Článek 213
Následné uveřejňování
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Informace o cenách, jež byly uděleny v průběhu rozpočtového roku, se uveřejňují v souladu s článkem 21.
2. Po uveřejnění podle odstavce 1 zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě na jejich žádost zprávu s uvedením:
a)
počtu účastníků v minulém roce;
b)
počtu a procenta vítězných příspěvků, jež připadají na jednu soutěž;
c)
seznamu odborníků v hodnotících komisích za uplynulý rok spolu s uvedením postupu, jakým byli vybráni.
Článek 214
Vyhodnocování
(Čl. 138 odst. 3 finančního nařízení)
1. Pro účely vyhodnocení příspěvků jmenuje příslušná schvalující osoba komisi složenou z alespoň tří odborníků, jimiž mohou být buď externí odborníci, nebo zástupci alespoň dvou organizačních jednotek orgánů či subjektů uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti ani podřízenosti; výjimkou jsou zastoupení či místní subjekty uvedené v článku 72 tohoto nařízení nebo subjekty pověřené správou prostředků a uvedené v článcích 62 a 208 finančního nařízení, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Pro odborníky podle prvního pododstavce platí požadavky článku 57 finančního nařízení na zamezení střetu zájmů.
Externí odborníci musí prohlásit, že se v okamžiku svého jmenování nenacházejí ve střetu zájmů a že se zavazují vyrozumět schvalující osobu v případě, kdy by se do střetu zájmů dostali během vyhodnocování příspěvků.
2. Po skončení své práce podepisují členové komise protokol o všech vyhodnocených příspěvcích, v němž uvedou jejich posouzenou kvalitu a označí příspěvky, jimž lze udělit cenu. Protokol lze podepsat v elektronickém systému, který zajišťuje dostatečné ověření totožnosti podepsané osoby.
Protokol podle prvního pododstavce je archivován pro pozdější použití.
3. Příslušná schvalující osoba následně rozhodne, zdali ceny udělí, či nikoli. Rozhodnutí specifikuje mj. tyto údaje:
a)
předmět a celkovou výši případně udělených cen;
b)
jména případných vítězů, výši cen udělených jednotlivým vítězům a odůvodnění jejich výběru;
c)
jména odmítnutých účastníků a důvody jejich odmítnutí.
Článek 215
Informace a oznámení
(Čl. 138 odst. 3 finančního nařízení)
1. Účastníci jsou o výsledku hodnocení svých příspěvků informováni co nejdříve, v každém případě ve lhůtě patnácti kalendářních dnů ode dne, kdy schvalující osoba přijala rozhodnutí o udělení ceny.
2. Rozhodnutí o udělení ceny je oznámeno vítězi a slouží jako právní závazek ve smyslu článku 86 finančního nařízení.
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 216
Výběr subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Pro účely uplatňování finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení si Komise opatří doklady o tom, že pověřený subjekt splňuje požadavky čl. 60 odst. 2 finančního nařízení. Jakmile jsou tyto doklady k dispozici, platí pro uplatňování finančních nástrojů ze strany příslušného subjektu i v budoucnu, pokud se podstatně nezmění systémy, pravidla nebo postupy pověřených subjektů, na něž se tyto požadavky vztahují.
2. Pro účely výběru subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů podle čl. 61 odst. 2 finančního nařízení uveřejní Komise výzvu adresovanou potenciálním pověřeným subjektům. Tato výzva obsahuje kritéria pro výběr a pro pověření subjektu.
Výzva podle prvního pododstavce dále uvádí, bude-li pověřený subjekt povinen vynaložit na konkrétní finanční nástroj své vlastní finanční zdroje nebo sdílet riziko. Je-li tento údaj uveden a je-li nezbytné zmírnit případný střet zájmů, výzva dále uvede, že je pověřený subjekt povinen navrhnout opatření ke sladění zájmů ve smyslu čl. 140 odst. 2 finančního nařízení. Tato opatření ke sladění zájmů jsou zakomponována do dohody o konkrétním finančním nástroji.
Se subjekty, jež splňují kritéria pro výběr, zahájí Komise transparentním a objektivním způsobem, který nevyvolává střet zájmů, otevřený dialog. Po ukončení tohoto dialogu Komise podepíše pověřovací dohody s jedním či více subjekty, jež předložily ekonomicky nejvýhodnější návrhy, podle nichž tyto subjekty případně vynaloží své vlastní finanční zdroje či budou sdílet rizika.
3. Komise může před podpisem pověřovacích dohod zahájit s potenciálními pověřenými subjekty přímá jednání, je-li pověřený subjekt vymezen v příslušném základním právním aktu nebo jedná-li se o subjekt vyjmenovaný v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iii) finančního nařízení nebo v řádně odůvodněných a náležitě zdokumentovaných výjimečných případech, zejména jestliže:
a)
na základě výzvy adresované potenciálním pověřeným subjektům nebyly předloženy žádné vhodné návrhy;
b)
finanční nástroje se specifickými znaky vyžadují zvláštní kategorii pověřeného subjektu vzhledem k jeho odborné kompetenci, vysoké specializovanosti či rozsahu správních pravomocí;
c)
vlivem nepředvídatelných událostí, jež nejsou přičitatelné Unii, jsou dány mimořádně naléhavé důvody, v jejichž důsledku nelze dodržet postup podle odstavce 2.
Článek 217
Obsah pověřovací dohody se subjekty pověřenými uplatňováním finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
Nad rámec požadavků podle článku 40 stanoví pověřovací dohoda se subjekty, jež jsou pověřeny uplatňováním finančních nástrojů, náležitá opatření, jež zajišťují soulad se zásadami a podmínkami článku 140 finančního nařízení. Pověřovací dohoda obsahuje zejména:
a)
popis finančního nástroje, jeho investiční strategii či politiku, druh poskytované podpory, kritéria způsobilosti platná pro finanční zprostředkovatele a konečné příjemce a doplňující funkční požadavky, jejichž prostřednictvím mají být naplněny politické cíle nástroje;
b)
požadavky na cílový interval hodnot aktivačního účinku nástroje;
c)
definici nezpůsobilých činností a kritérií pro vyloučení;
d)
ustanovení, jež zajišťují sladění zájmů a řeší případný střet zájmů;
e)
ustanovení o výběru finančních zprostředkovatelů podle čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení a o případném zřízení účelových investičních jednotek;
f)
ustanovení o podmínkách, za nichž mohou být pověřený subjekt a další subjekty, jež jsou do uplatňování finančního nástroje zapojeny, povolány k odpovědnosti;
g)
ustanovení o řešení sporů;
h)
ustanovení o správě finančního nástroje;
i)
ustanovení o využití a opětovném využití příspěvku Unie v souladu s čl. 140 odst. 6 finančního nařízení;
j)
ustanovení o správě příspěvků Unie a svěřeneckých účtů včetně rizik protistrany, přijatelných pokladních operací, povinností dotčených stran, nápravných opatření v případě nadměrného zůstatku na svěřeneckých účtech, vedení záznamů a podávání zpráv;
k)
ustanovení o odměně pověřeného subjektu včetně sazebníku poplatků za řízení a dále ustanovení o výpočtu a proplácení nákladů řízení a poplatků za řízení pověřenému subjektu v souladu s článkem 218;
l)
v případě potřeby ustanovení o rámci podmínek, jimiž se řídí poskytování příspěvků z fondů uvedených v článku 175 finančního nařízení, a zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a budoucího Evropského rybářského fondu (dále jen „fondy SSR“);
m)
ustanovení o době platnosti, možnosti prodloužení a ukončení finančního nástroje včetně podmínek jeho předčasného ukončení a příp. desinvestičních strategií;
n)
ustanovení o způsobu, jakým je monitorována podpora finančním zprostředkovatelům a konečným příjemcům, včetně podávání zpráv ze strany finančních zprostředkovatelů;
o)
případně druh a povahu zajišťovacích operací podle článku 219.
Článek 218
Náklady řízení a poplatky za řízení hrazené pověřeným subjektům
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Za uplatňování finančních nástrojů Komise odměňuje pověřené subjekty formou výkonnostních poplatků, náhrady mimořádných výloh a - v případech, kdy pověřený subjekt spravuje pokladnu finančního nástroje - formou poplatků za správu pokladny.
2. Výkonnostní poplatky zahrnují správní poplatky, jež jsou hrazeny pověřenému subjektu jako odměna za práci, kterou vykonává při uplatňování finančního nástroje. Případně mohou zahrnovat též koncepční pobídky na podporu dosažení politických cílů či ke stimulaci finanční výkonnosti finančního nástroje.
Článek 219
Specifická pravidla pro svěřenecké účty v případě nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Subjekty pověřené uplatňováním finančních nástrojů mohou svým jménem a výlučně jménem Komise zřizovat svěřenecké účty ve smyslu čl. 68 odst. 7 finančního nařízení. Související výpisy z účtů zasílají pověřené subjekty příslušnému útvaru Komise.
2. Na svěřeneckých účtech je udržována likvidita v dostatečném objemu a aktiva vedená na těchto účtech jsou spravována v souladu se zásadami řádného finančního řízení a řídí se náležitými obezřetnostními pravidly v souladu s čl. 140 odst. 7 finančního nařízení.
3. Při uplatňování finančních nástrojů nesmějí pověřené subjekty provádět zajišťovací operace pro spekulativní účely. Druh a povaha případných zajišťovacích operací jsou dohodnuty předem s Komisí a promítnuty do pověřovacích dohod podle článku 217.
Článek 220
Přímo uplatňované finanční nástroje
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Ve výjimečných případech lze finanční nástroje uplatňovat přímo podle čl. 139 odst. 4, a to prostřednictvím:
a)
účelové investiční jednotky, v níž má Komise účast spolu s dalšími veřejnými či soukromými investory a jejímž cílem je zesílit aktivační účinek příspěvku Unie, nebo
b)
půjček, záruk, kapitálových účastí a dalších nástrojů pro sdílení rizika, u nichž se nejedná o investice do účelových investičních jednotek a které jsou poskytovány přímo konečným příjemcům či prostřednictvím finančních zprostředkovatelů.
2. Při uplatňování finančních nástrojů nesmí Komise provádět zajišťovací operace pro spekulativní účely. Druh a povahu případných zajišťovacích operací Komise předem schválí a promítne do dohod se subjekty, jež finanční nástroj uplatňují.
Článek 221
Výběr finančních zprostředkovatelů, správců účelových investičních jednotek a konečných příjemců
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Uplatňuje-li Komise finanční nástroje přímo či nepřímo prostřednictvím účelových investičních jednotek, jsou tyto jednotky zřizovány podle právního řádu některého členského státu. Jedná-li se o oblast vnější činnosti, lze tyto jednotky zřizovat též podle právního řádu jiné země nežli členského státu. Správci těchto jednotek jsou ze zákona či podle smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře a v dobré víře.
2. Správci účelových investičních jednotek uvedení v odstavci 1 a finanční zprostředkovatelé či koneční příjemci finančních nástrojů jsou vybíráni s náležitým zřetelem k povaze finančního nástroje, jenž má být uplatňován, ke zkušenostem a provozní a finanční způsobilosti dotyčných subjektů a/nebo k rentabilitě projektů konečných příjemců. Jejich výběr je transparentní, spočívá na objektivních důvodech a nevede ke střetu zájmů.
3. Správcům účelových investičních jednotek, finančním zprostředkovatelům a konečným příjemcům, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a článcích 107, 108 a 109 finančního nařízení, nelze poskytnout finanční podporu.
Článek 222
Podmínky pro používání finančních nástrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje řeší nedostatky fungování trhu, selhání trhu či nepříznivé investiční situace a podpora z nich je poskytována pouze konečným příjemcům, kteří jsou v okamžiku poskytnutí podpory Unie z finančního nástroje pokládáni za potenciálně hospodářsky životaschopné.
2. Podpora z finančního nástroje je konečným příjemcům poskytována proporcionálním způsobem. Zejména případy, kdy se přednostního zacházení dostává investorům, kteří se podílejí na investicích či sdílejí rizika, by měly být odůvodněné, přiměřené rizikům, jež investoři do finančního nástroje přebírají, a omezené na nezbytné minimum s ohledem na tyto investice či sdílení rizika.
Článek 223
Aktivace mimorozpočtových zdrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje mají za cíl aktivovat prostřednictvím příspěvku Unie mimorozpočtové zdroje a zmobilizovat tak rozsáhlou investici, jejíž objem překračuje výši příspěvku Unie.
Tento aktivační účinek finančních prostředků Unie se rovná podílu objemu financování poskytnutého konečným příjemcům a výše příspěvku Unie.
2. Cílový interval hodnot aktivačního účinku je stanoven na základě hodnocení příslušného finančního nástroje ex ante.
Článek 224
Hodnocení finančních nástrojů ex ante
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje se opírají o hodnocení ex ante, při němž jsou zjišťovány nedostatky fungování trhu, selhání trhu či nepříznivé finanční situace a s ohledem na politické cíle posuzovány investiční potřeby.
2. Toto hodnocení ex ante musí prokázat, že zjištěné potřeby trhu nelze řešit vhodným způsobem a včas prostřednictvím tržně orientovaných činností či zásahů Unie - např. prostřednictvím regulace, liberalizace, reformy či jiného politického opatření -, u nichž se nejedná o financování z finančního nástroje. V jeho rámci je posouzena pravděpodobnost narušení trhu a vytěsnění soukromých investic vlivem finančních nástrojů, jsou posouzeny případné související náklady a jsou určeny prostředky, jak negativní účinky tohoto narušení minimalizovat.
3. V souladu se zásadou subsidiarity musí být při hodnocení ex ante prokázáno, že finanční nástroj na úrovni Unie řeší zjištěné tržní potřeby způsobem vhodnějším nežli podobné finanční nástroje na úrovni vnitrostátní či regionální, včetně nástrojů financovaných v rámci fondů SSR. Při posuzování přidané hodnoty, kterou příspěvek Unie představuje, se přihlíží např. k obtížnému přístupu k financování na vnitrostátní úrovni, zejména v případě přeshraničních projektů, k úsporám z rozsahu či silným demonstračním účinkům, jež jsou spojeny s šířením osvědčených postupů v členských státech.
4. Při hodnocení ex ante je určen nejefektivnější způsob realizace finančního nástroje.
5. Při hodnocení ex ante je dále prokázáno, že je plánovaný finanční nástroj v souladu s:
a)
novými i stávajícími finančními nástroji, takže jeho vlivem nedochází k nežádoucím překryvům a je dosaženo synergií a úspor z rozsahu;
b)
finančními nástroji a dalšími formami zásahů z veřejných zdrojů, které se zaměřují na totéž tržní prostředí, takže nedochází k nekonzistentnosti a jsou mapovány potenciální synergie.
6. Při hodnocení ex ante je zamýšlený zásah posuzován z hlediska proporcionality, pokud jde o rozsah zjištěného nedostatku financování a očekávaný aktivační účinek plánovaného finančního nástroje, a jsou při něm zkoumány další kvalitativní účinky, např. šíření osvědčených postupů, účelná propagace politických cílů Unie na všech článcích realizačního řetězce či přístup ke specifickému know-how, jež aktéři zapojení do uplatňování nástroje mají.
7. Při hodnocení ex ante je pro navržené finanční nástroje stanoven soubor náležitých výkonnostních ukazatelů a jsou specifikovány očekávané výstupy, výsledky a dopad.
8. Separátní hodnocení finančních nástrojů ex ante je prováděno pouze v případech programů a činností, které jsou upraveny základním právním aktem a v jejichž případě hodnocení ex ante ani posouzení dopadů nezahrnuje hodnocení, jež by v plném rozsahu splňovalo kritéria podle odstavců 1 až 7.
Článek 225
Monitorování finančních nástrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. V zájmu harmonizovaného monitorování finančních nástrojů podle čl. 140 odst. 12 finančního nařízení ustaví příslušná schvalující osoba monitorovací systém, jenž bude přispívat k poskytnutí přiměřené jistoty, že jsou finanční prostředky Unie využívány v souladu s čl. 32 odst. 2 finančního nařízení.
2. Za pomoci monitorovacího systému je hodnocen pokrok, jejž uplatňování finančních nástrojů zaznamenává při dosahování politických cílů, které jsou promítnuty do příslušných výstupových a výsledkových ukazatelů stanovených v souladu s hodnocením ex ante, a je analyzován soulad uplatňování těchto nástrojů s požadavky čl. 140 odst. 2 finančního nařízení; monitorovací systém slouží též podávání zpráv Komise podle čl. 38 odst. 5 a čl. 140 odst. 8 finančního nařízení.
3. V případě nepřímého řízení vychází Komise při monitorování ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají pověřené subjekty, a z auditů a kontrol, jež pověřené subjekty provádějí, s tím, že Komise řádně přihlíží k prohlášením řídicího subjektu, jež pověřené subjekty vydávají, a z výroku nezávislého auditora podle čl. 60 odst. 5 finančního nařízení. Informace, jež pověřené subjekty předkládají, Komise přezkoumává a může na náležitých úrovních realizačního řetězce až po úroveň konečných příjemců provádět kontroly včetně kontrol na vzorku.
Pověřený subjekt vychází při monitorování ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají finanční zprostředkovatelé, a z auditů a kontrol, jež finanční zprostředkovatelé provádějí, s tím, že pověřený subjekt řádně přihlíží k prohlášením řídicího subjektu, jež finanční zprostředkovatelé vydávají, a z výroku nezávislého auditora.
Nejsou-li do realizace zapojeni finanční zprostředkovatelé, monitoruje pověřený subjekt využívání finančního nástroje přímo, a to na základě zpráv a účetních výkazů, jež předkládají koneční příjemci.
Informace, jež finanční zprostředkovatelé či koneční příjemci předkládají, pověřený subjekt přezkoumává - případně na vzorku - a provádí kontroly v souladu s dohodou podle článku 217.
4. V případě přímého řízení vychází Komise při monitorování - s výhradou náležitých kontrol - ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají finanční zprostředkovatelé a koneční příjemci. Na přímé řízení se obdobně použijí ustanovení odstavce 3.
5. Dohody o uplatňování finančních nástrojů obsahují ustanovení nezbytná k použití odstavce 1 až 4.
Článek 226
Režim příspěvků z fondů SSR
(Článek 140 finančního nařízení)
1. O příspěvcích, které jsou vypláceny z fondů SSR na finanční nástroje zřízené podle hlavy VIII finančního nařízení a podporované z fondů SSR podle odvětvových pravidel, jsou vedeny oddělené záznamy.
2. Příspěvky z fondů SSR jsou ukládány na zvláštní účty a využívány v souladu s cíli příslušného fondu SSR na akce a pro účely konečných příjemců, které jsou v souladu s jedním či více programy, z nichž příspěvky plynou.
3. Na příspěvky z fondů SSR na finanční nástroje zřízené podle hlavy VIII finančního nařízení se použijí odvětvová pravidla.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předložení účetní závěrky
Článek 227
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok
(Článek 142 finančního nařízení)
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok podává přesný popis:
a)
dosažení cílů za rozpočtový rok v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
finanční situace a událostí, které měly výrazný vliv na činnosti v průběhu rozpočtového roku.
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení je předkládána odděleně od zpráv o plnění rozpočtu.
Článek 228
Výjimka z účetních zásad
(Článek 144 finančního nařízení)
Pokud se účetní ve zvláštním případě domnívají, že má být učiněna výjimka z některé z účetních zásad uvedených v účetních pravidlech Unie, musí být tato výjimka uvedena a řádně zdůvodněna v příloze k finančním výkazům podle článku 232.
Článek 229
Podklady
(Článek 144 finančního nařízení)
1. Všechny zápisy vycházejí z podkladů, které jsou opatřeny datem a číslem a předloženy v papírové podobě nebo na nosiči, který zaručuje spolehlivost a uchování svého obsahu během doby stanovené v článku 48.
2. Operace téhož druhu uskutečněné na témže místě a v průběhu téhož dne lze shrnout do jediného podkladu.
Článek 230
Výkaz o finanční výkonnosti
(Článek 145 finančního nařízení)
Výkaz o finanční výkonnosti uvádí příjmy a výdaje rozpočtového roku v členění podle jejich povahy.
Článek 231
Výkaz peněžních toků
(Článek 145 finančního nařízení)
Výkaz peněžních toků podává přehled o peněžních tocích za sledované období, tedy o rozdílech mezi počátečním a konečným stavem pokladny.
Stav pokladny se skládá z:
a)
hotovosti;
b)
bankovních účtů a vkladů splatných na požádání;
c)
ostatních disponibilních aktiv, která lze rychle přeměnit na hotovost a jejichž hodnota je stálá.
Článek 232
Příloha k finančním výkazům
(Článek 145 finančního nařízení)
Nedílnou součástí finančních výkazů je příloha uvedená v článku 145 finančního nařízení. Příloha uvádí alespoň tyto informace:
a)
účetní zásady, pravidla a metody;
b)
vysvětlivky, jež podávají doplňující informace, které nejsou obsaženy ve finančních výkazech, ale jsou nezbytné ke zprostředkování věrného a poctivého obrazu.
Článek 233
Výsledný účet plnění rozpočtu
(Článek 146 finančního nařízení)
1. Výsledný účet plnění rozpočtu obsahuje:
a)
informace o příjmech obsahující:
i)
změny v odhadovaných příjmech rozpočtu,
ii)
výsledek plnění příjmů,
iii)
stanovené nároky;
b)
informace o změnách celkových dostupných prostředků na závazky a na platby;
c)
informace o využití celkových dostupných prostředků na závazky a na platby;
d)
informace o zbývajících závazcích, závazcích přenesených z předchozího rozpočtového roku a závazcích přijatých v rozpočtovém roce.
2. Pokud jde o informace o příjmech, přikládá se též výkaz, který uvádí rozpis částek vlastních zdrojů za jednotlivé členské státy, jež zbývá ke konci rozpočtového roku inkasovat a na něž byl vydán inkasní příkaz.
Článek 234
Předkládání účetní závěrky
(Článek 148 finančního nařízení)
Předběžnou a konečnou účetní závěrku podle článků 147 a 148 finančního nařízení lze zasílat elektronickými prostředky.
KAPITOLA 2
Účetnictví
Oddíl 1
Organizace účetního systému
Článek 235
Organizace účetního systému
(Článek 151 finančního nařízení)
1. Účetní jednotlivých orgánů a subjektů uvedených v článku 141 finančního nařízení sestaví a aktualizují dokumentaci, jež popisuje organizaci účetního systému a účetní postupy jejich orgánu či subjektu.
2. Příjmy a výdaje rozpočtu se zaznamenávají v počítačovém systému podle článku 236 v závislosti na hospodářské povaze operace jako běžné příjmy nebo výdaje, nebo jako kapitál.
Článek 236
Počítačové systémy
(Článek 151 finančního nařízení)
1. Účetnictví je vedeno pomocí integrovaného počítačového systému.
2. Je-li účetnictví vedeno pomocí počítačových systémů a subsystémů, je nutno ke každému systému a subsystému vypracovat jeho úplný popis.
Tento popis uvádí obsah všech datových polí a upřesňuje způsob, jakým systém zpracovává jednotlivé operace. Uvádí způsob, jakým systém zajišťuje, aby ke všem operacím a změnám v počítačových systémech a subsystémech existovala kompletní auditní stopa, tak aby bylo možno kdykoli zjistit, kdo a jaké změny provedl.
Popis počítačových účetních systémů a subsystémů uvádí všechna spojení mezi těmito systémy a ústředním účetním systémem, zejména pokud jde o přenos dat a odsouhlasování zůstatků.
3. Přístup k počítačovým systémům a subsystémům mají pouze osoby uvedené na seznamu oprávněných uživatelů, jejž vedou a aktualizují jednotlivé orgány.
Oddíl 2
Účetní knihy
Článek 237
Účetní knihy
(Článek 154 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení vedou deník, hlavní knihu a alespoň knihy analytických účtů k dlužníkům, věřitelům a dlouhodobým aktivům, pokud proti takovému členění nehovoří analýza nákladů a přínosů.
Účetní knihy sestávají z elektronických dokumentů, které jsou označeny účetním a u nichž je zaručeno, že je lze použít jako důkaz.
Zápisy v deníku jsou přenášeny do hlavní knihy, jejíž struktura se řídí účtovou osnovou podle článku 212.
Deník a hlavní kniha mohou být rozděleny do potřebného množství zvláštních deníků a zvláštních knih.
Zápisy do zvláštních deníků a zvláštních knih jsou alespoň jednou měsíčně centralizovány v deníku a hlavní knize.
Článek 238
Předvaha
(Článek 154 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení sestavují předvahu, v níž jsou prezentovány všechny účty v rámci obecných účtů, včetně účtů, na nichž proběhlo zúčtování, vždy s uvedením:
a)
čísla účtu;
b)
popisu;
c)
celkové částky „má dáti“;
d)
celkové částky „dal“;
e)
zůstatku.
Článek 239
Odsouhlasení účtů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Údaje hlavní účetní knihy jsou vedeny a členěny tak, aby sloužily k prokázání obsahu všech účtů v předvaze.
2. Na inventární soupis dlouhodobých aktiv se použijí články 246 až 253.
Oddíl 3
Účetní záznamy
Článek 240
Účetní zápisy
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Účetní zápisy se provádějí podvojným způsobem, kdy jsou každý pohyb nebo změna zachycené na účtech vyjádřeny zápisem, který zajišťuje rovnost mezi částkou na straně má dáti a částkou na straně dal účtů, jež jsou tímto zápisem dotčeny.
2. Při transakci v jiné měně než v euru se vypočítá a zaúčtuje protihodnota v eurech.
Cizoměnové transakce na účtech, které lze přecenit, se přeceňují alespoň při každé uzávěrce účtů.
Přecenění se provádí na základě kurzů stanovených v souladu s článkem 6.
K přepočtu mezi eurem a jinou měnou pro účely sestavení rozvahy ke dni 31. prosince roku N se použije kurz posledního pracovního dne roku N.
3. Pravidla, jimiž se řídí přepočty a přeceňování pro účely akruálního účetnictví, stanoví účetní pravidla Unie přijatá podle článku 152 finančního nařízení.
Článek 241
Účetní záznamy
(Článek 154 finančního nařízení)
Všechny účetní záznamy uvádějí původ, obsah a účetní identifikaci jednotlivých údajů a odkazy na odpovídající podklady.
Článek 242
Záznamy v deníku
(Článek 154 finančního nařízení)
Účetní operace se zaznamenávají do deníku podle jedné z následujících metod, které se vzájemně nevylučují:
a)
denně, zápisem každé operace;
b)
formou měsíčního soupisu celkových částek operací, za předpokladu, že jsou uchovány všechny doklady, na jejichž základě lze ověřit jednotlivé operace provedené v jednotlivých dnech.
Článek 243
Potvrzení zápisů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Definitivní charakter zápisů do deníku a knih analytických účtů je zajištěn potvrzením, po němž již nelze daný zápis měnit ani mazat.
2. Nejpozději před předložením konečných finančních výkazů je provedena uzávěrka, při níž je definitivně stanoveno časové pořadí a zaručena nedotknutelnost záznamů.
Oddíl 4
Odsouhlasování a ověřování
Článek 244
Odsouhlasování účtů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Zůstatky účtů v předvaze jsou pravidelně a alespoň při roční uzávěrce odsouhlasovány s údaji z řídících systémů, jež používají schvalující osoby ke správě aktiv a pasiv a ke každodennímu zadávání údajů do účetního systému.
2. Účetní pravidelně a alespoň při každé uzávěrce účtů ověřuje, zda zůstatky na bankovních účtech odpovídají skutečnosti, a kontroluje zejména:
a)
hotovost v bance, a to na základě odsouhlasení s výpisy z účtů od finančních institucí;
b)
pokladní hotovost, a to na základě odsouhlasení s údaji v pokladní knize.
Účty dlouhodobých aktiv jsou kontrolovány v souladu s článkem 250.
3. Interinstitucionální spojovací účty jsou odsouhlasovány každý měsíc.
4. Prozatímní účty zřizuje a každým rokem kontroluje účetní. Za tyto účty odpovídá schvalující osoba, která je uzavírá co nejdříve.
Oddíl 5
Rozpočtové účty
Článek 245
Obsah a vedení rozpočtových účtů
(Článek 156 finančního nařízení)
1. Rozpočtové účty k jednotlivým úrovním členění rozpočtu uvádějí:
a)
v případě výdajů:
i)
prostředky schválené v původním rozpočtu, prostředky zapsané v opravných rozpočtech, prostředky přenesené, prostředky, jež jsou k dispozici v důsledku výběru účelově vázaných příjmů, převody prostředků a celkovou výši prostředků, které jsou tak k dispozici,
ii)
závazky a platby rozpočtového roku;
b)
v případě příjmů:
i)
odhady zapsané v původním rozpočtu, odhady zapsané v opravných rozpočtech, účelově vázané příjmy a celkovou výši takto stanovených odhadů,
ii)
pohledávky stanovené a částky inkasované za daný rozpočtový rok;
c)
závazky, které zbývá zaplatit, a příjmy, které zbývá inkasovat, jež byly přeneseny z předchozích rozpočtových let.
Prostředky na závazky a prostředky na platby podle prvního pododstavce písm. a) jsou zapisovány a vykazovány odděleně.
Do rozpočtových účtů jsou zapisovány rovněž souhrnné předběžné závazky související s Evropským zemědělským záručním fondem („EZZF“) a jim odpovídající platby.
Tyto závazky se uvádějí ve vztahu k celkovým prostředkům na EZZF.
2. Rozpočtové účty umožňují sledovat odděleně:
a)
použití přenesených prostředků a prostředků na daný rozpočtový rok;
b)
vyrovnání zbývajících závazků.
Částky, jež zbývá inkasovat z předchozích rozpočtových let, jsou na straně příjmů vykazovány odděleně.
3. Rozpočtové účty mohou být členěny tak, aby umožnily rozvoj nákladového účetnictví.
4. Rozpočtové účty jsou vedeny pomocí počítačových systémů, v knihách nebo na kartách.
KAPITOLA 3
Inventární soupisy majetku
Článek 246
Inventární soupisy majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Systém inventárních soupisů majetku zřizuje schvalující osoba za odborné pomoci účetního. Tento inventární systém musí poskytovat veškeré informace nezbytné pro vedení účetnictví a uchování aktiv.
Článek 247
Uchovávání majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení přijmou předpisy, jimiž se bude řídit uchovávání aktiv vykazovaných v jejich rozvaze, a rozhodnou, který správní útvar bude odpovídat za inventární systém.
Článek 248
Zápis majetku do inventárního soupisu
(Článek 157 finančního nařízení)
Do inventárního soupisu se zapisuje a na účty dlouhodobých aktiv zaznamenává veškerý nabytý majetek s dobou použitelnosti delší než jeden rok, který není klasifikován jako drobný hmotný majetek a jehož pořizovací cena nebo výrobní náklady přesahují limit, jejž stanoví účetní pravidla Unie přijatá podle článku 152 finančního nařízení.
Článek 249
Obsah inventárního soupisu pro jednotlivé položky majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Inventární soupis uvádí náležitý popis jednotlivých položek majetku a upřesňuje jejich umístění, nebo - v případě movitého majetku - útvar a příslušnou osobu, a dále datum nabytí a jednotkové náklady.
Článek 250
Inventury movitého majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení se při inventurách přesvědčují o tom, že jednotlivé položky majetku fyzicky existují a že zápis v inventárním soupisu odpovídá skutečnosti. Inventury jsou prováděny v rámci programu ročních kontrol, s výjimkou hmotných dlouhodobých aktiv a nehmotných aktiv, která jsou kontrolována nejméně jednou za tři roky.
Článek 251
Další prodej hmotných aktiv
(Článek 157 finančního nařízení)
Majetek, jejž dále prodávají orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení, nejsou oprávněni nabývat členové, úředníci ani ostatní zaměstnanci a další pracovníci těchto orgánů a subjektů, s výjimkou případu, kdy je na prodej tohoto majetku vypsáno veřejné zadávací řízení.
Článek 252
Postup při prodeji hmotných aktiv
(Článek 157 finančního nařízení)
1. Činí-li jednotková pořizovací hodnota hmotných aktiv alespoň 8 100 EUR, je prodej těchto aktiv vyhlašován podle místních zvyklostí. Doba mezi dnem uveřejnění posledního oznámení a uzavřením kupní smlouvy činí nejméně čtrnáct kalendářních dní.
Činí-li jednotková pořizovací hodnota alespoň 391 100 EUR, je prodej podle prvního pododstavce předmětem oznámení o prodeji, které je uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Vyhlášení může mít též podobu inzerce v tisku členských států. Doba mezi dnem uveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie a uzavřením kupní smlouvy činí nejméně jeden měsíc.
2. Pokud by náklady na vyhlášení překročily očekávaný výnos z transakce, mohou orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení od vyhlášení upustit.
3. Při prodeji hmotných aktiv usilují orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení o dosažení co nejlepší ceny.
4. Odstavce 1, 2 a 3 se nepoužijí na prodej, k němuž dochází mezi orgány Unie a jejich subjekty uvedenými v článku 208 finančního nařízení.
Článek 253
Postup při vyřazování hmotných aktiv z účetnictví
(Článek 157 finančního nařízení)
Je-li majetek, včetně budov, zapsaný v inventárním seznamu úplatně nebo bezúplatně převeden, zlikvidován, pronajat, ztracen, ukraden nebo je-li zjištěno manko z jiného důvodu, vypracuje schvalující osoba odpovídající prohlášení nebo záznam.
V tomto prohlášení nebo záznamu zejména uvede, musí-li být tato položka majetku nahrazena na náklady úředníka nebo ostatního zaměstnance Unie nebo jiné osoby.
Je-li bezúplatně poskytován nemovitý majetek nebo velká zařízení, musí být na tuto transakci uzavřena smlouva a transakce musí být oznámena Evropskému parlamentu a Radě ve výroční zprávě při předkládání návrhu rozpočtu.
Majetek zapsaný v inventárním soupisu, který je bezúplatně poskytován či likvidován, nesmí nabývat členové, úředníci, ostatní zaměstnanci ani další pracovníci orgánů a subjektů uvedených v článku 141 finančního nařízení.
Článek 254
Inventární soupis a vyhlašování prodeje majetku v delegacích Unie
(Článek 157 finančního nařízení)
1. V případě delegací Unie jsou stálé inventární soupisy movitého majetku, který náleží Unii, vedeny na místě. Jsou pravidelně zasílány ústředním útvarům v souladu s pravidly jednotlivých orgánů.
Movitý majetek, který přechází na delegace Unie, se před zápisem do stálého inventárního soupisu zapisuje do předběžného seznamu.
2. Prodej movitého majetku delegací Unie je vyhlašován podle místních zvyklostí.
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
VÝZKUM
Článek 255
Druhy operací
(Článek 181 finančního nařízení)
1. Přímé akce provádějí zařízení Společného výzkumného střediska (dále jen „SVS“) a tyto akce jsou financovány zpravidla v plném rozsahu z rozpočtu. Jedná se o:
a)
výzkumné programy;
b)
průzkumné činnosti;
c)
vědecké a technické podpůrné činnosti institucionální povahy.
2. Nepřímých akcí se může SVS účastnit za podmínek podle článku 183 finančního nařízení.
3. Odhady pohledávek podle čl. 181 odst. 2 finančního nařízení jsou předávány účetnímu k zaevidování.
Článek 256
Doplňující pravidla pro SVS
(Článek 183 finančního nařízení)
1. Z činností soutěžní povahy provádí SVS:
a)
činnosti vykonávané v návaznosti na řízení o udělení grantu či zadávací řízení;
b)
činnosti vykonávané jménem třetích osob;
c)
činnosti vykonávané v rámci správních dohod s jinými orgány nebo útvary Komise o poskytování vědecko-technických služeb.
2. Je-li v rámci činností, jež SVS provádí pro třetí osoby, nezbytné zadat veřejnou zakázku, musí zadávací řízení splňovat zásady transparentnosti a rovného zacházení.
3. Odhady pohledávek uvedené v čl. 183 odst. 2 finančního nařízení se předávají účetnímu k zaevidování.
HLAVA II
VNĚJŠÍ AKCE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 257
Akce, jež lze financovat
(Článek 184 finančního nařízení)
Z prostředků na akce uvedené v části druhé hlavě IV kapitole 1 finančního nařízení lze financovat zejména veřejné zakázky, granty včetně úrokových subvencí, zvláštní půjčky, záruky za půjčky, finanční pomoc, rozpočtovou podporu a jiné specifické formy rozpočtové pomoci.
KAPITOLA II
Rozpočtová podpora a svěřenecké fondy sdružující více dárců
Článek 258
Použití rozpočtové podpory
(Článek 186 finančního nařízení)
1. Stanoví-li tak příslušné základní právní akty, může Komise použít odvětvovou či obecnou rozpočtovou podporu ve třetí zemi, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
správa veřejných financí v partnerské zemi je dostatečně transparentní, spolehlivá a účelná;
b)
partnerská země má zavedenu dostatečně věrohodnou a relevantní odvětvovou či celostátní politiku a
c)
partnerská země má zavedenu makroekonomickou politiku, která je orientována na stabilitu.
2. Dohody s partnerskými zeměmi stanoví, že jsou tyto země povinny předkládat Komisi ve stanovené lhůtě spolehlivé informace, na jejichž základě bude moci Komise posoudit plnění podmínek podle odstavce 1.
Článek 259
Svěřenecké fondy pro vnější akce
(Článek 187 finančního nařízení)
Příspěvky dalších dárců připisované na zvláštní bankovní účet svěřeneckého fondu jsou zaznamenávány v eurových částkách, na něž jsou při připsání na účet přepočítávány.
Příspěvek Unie je převáděn ve stanovené lhůtě s cílem pokrýt právní závazky svěřeneckého fondu a s přihlédnutím k dostupným finančním prostředkům, jež poskytli ostatní dárci.
Úroky naběhlé na zvláštním bankovním účtu svěřeneckého fondu jsou investovány do svěřeneckého fondu, nestanoví-li zřizovací akt svěřeneckého fondu jinak.
Všechny transakce na bankovním účtu podle třetího pododstavce provedené v průběhu roku jsou řádně zaznamenávány v účetnictví svěřeneckého fondu.
Schvalující osoba předkládá dvakrát ročně finanční zprávy o činnosti jednotlivých svěřeneckých fondů.
Ve svěřeneckých fondech je každoročně prováděn nezávislý externí audit.
Správní rada svěřeneckého fondu schvaluje výroční zprávu svěřeneckého fondu, kterou vypracovává schvalující osoba, spolu s roční účetní závěrkou, kterou sestavuje účetní. Tyto zprávy se přikládají k výroční zprávě pověřené schvalující osoby a jsou předkládány Evropskému parlamentu a Radě v rámci postupu udělování absolutoria Komisi.
Pravidla složení správní rady a její jednací řád stanoví zřizovací akt svěřeneckého fondu, jejž přijme Komise a k němuž přistupují dárci. Tato pravidla zajišťují, aby byli dárci ve správní radě svěřeneckého fondu zastoupeni spravedlivým způsobem, a ohledně přijetí konečného rozhodnutí o využití finančních prostředků fondu stanoví požadavek, aby pro něj hlasovala Komise.
KAPITOLA III
Zadávání veřejných zakázek
Článek 260
Nájem budov
(Článek 190 finančního nařízení)
Z provozních prostředků na vnější činnost lze financovat pouze ty veřejné zakázky na nemovitosti, jejichž předmětem je nájem budov, které jsou v okamžiku podpisu nájemní smlouvy již postaveny. Tyto zakázky jsou uveřejňovány v souladu s článkem 124.
Článek 261
Definice
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky na služby zahrnují zakázky na studie a na technickou pomoc.
O veřejnou zakázku na studii se jedná v případě, že se smlouva na poskytování služeb uzavřená mezi poskytovatelem služby a veřejným zadavatelem týká mimo jiné studií k identifikaci a přípravě projektů, studií proveditelnosti, ekonomických a marketingových studií, technických studií a auditů.
O veřejnou zakázku na technickou pomoc se jedná v případě, že má poskytovatel služeb vykonávat poradní funkci, zajistit řízení projektu nebo dohled nad ním nebo poskytnout konzultanty podle specifikace ve smlouvě.
2. Má-li třetí země ve svých útvarech nebo subjektech s účastí veřejného sektoru kvalifikované řídící pracovníky, mohou veřejné zakázky provést přímo tyto útvary nebo subjekty ve vlastní režii.
Článek 262
Zvláštní ustanovení týkající se finančních limitů a způsobu zadávání veřejných zakázek na vnější akce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Články 123 až 126, s výjimkou definic, čl. 127 odst. 3 a 4, články 128, 134 až 137, čl. 139 odst. 3 až 6, čl. 148 odst. 4, čl. 151 odst. 2, články 152 až 158 a články 160 a 164 tohoto nařízení se nepoužijí na smlouvy na veřejné zakázky, jež uzavírají veřejní zadavatelé uvedení v čl. 190 odst. 2 finančního nařízení nebo jež jsou uzavírány jejich jménem.
O provádění ustanovení o veřejných zakázkách podle této kapitoly rozhodne Komise; Komise rozhodne též o náležitých kontrolních opatřeních, jež má uplatňovat příslušná schvalující osoba v případě, není-li Komise veřejným zadavatelem.
2. V případě nedodržení postupů podle odstavce 1 nejsou výdaje na uvedené činnosti způsobilé k financování z prostředků Unie.
3. Tato kapitola se nepoužije na veřejné zadavatele uvedené v čl. 190 odst. 2 písm. b) finančního nařízení, pokud jim po kontrolách podle článku 61 Komise povolila použít jejich vlastní zadávací řízení.
Článek 263
Vyhlášení a zákaz diskriminace
(Články 190 a 191 finančního nařízení)
1. Komise přijme nezbytná prováděcí opatření k zajištění co nejširší účasti v soutěži o veřejné zakázky financované z prostředků Unie, jež se vyznačuje zachováváním rovných podmínek. Za tímto účelem je třeba dbát zejména o to, aby:
a)
bylo v přiměřené lhůtě náležitě uveřejněno předběžné oznámení, oznámení o zahájení zadávacího řízení a oznámení o výsledku zadávacího řízení;
b)
nedocházelo k diskriminaci a aby technické podmínky nebránily tomu, aby se soutěže o veřejné zakázky za rovných podmínek široce účastnily všechny fyzické a právnické osoby uvedené v článku 182 finančního nařízení.
2. Využitím elektronického zadávání veřejných zakázek nejsou dotčena ustanovení čl. 265 odst. 5, čl. 267 odst. 3 a čl. 269 odst. 4.
Článek 264
Vyhlašování
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Předběžné oznámení o mezinárodním zadávacím řízení se v případě zakázek na dodávky a služby zasílá co nejdříve Úřadu pro publikace a v případě zakázek na stavební práce co nejrychleji po rozhodnutí o schválení programu.
2. Pro účely této kapitoly se oznámení o zahájení zadávacího řízení uveřejňuje:
a)
v případě mezinárodního zadávacího řízení alespoň v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu;
b)
v případě místního zadávacího řízení alespoň v úředním věstníku přijímajícího státu nebo v rovnocenné publikaci.
Je-li oznámení o zahájení zadávacího řízení uveřejňováno též místně, musí být shodné s oznámením uveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu a k jeho uveřejnění musí dojít současně s druhým uvedeným oznámením. Komise odpovídá za uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu. V místním měřítku mohou oznámení uveřejnit subjekty uvedené v čl. 190 odst. 2 písm. b) finančního nařízení.
3. Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá po podpisu smlouvy na veřejnou zakázku, s výjimkou případů, kdy musí být zakázka nadále prohlášena za tajnou, kdy si provádění zakázky vyžaduje zvláštní bezpečnostní opatření, kdy to vyžaduje ochrana základních zájmů Evropské unie anebo kdy o to požádá přijímající země a kdy uveřejnění oznámení o výsledku zadávacího řízení není považováno za vhodné.
Článek 265
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na služby
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Pro veřejné zakázky na služby jsou podle článku 190 finančního nařízení stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR:
i)
mezinárodní užší zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a),
ii)
mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odst. 3 tohoto článku, nebo rámcová smlouva.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
Platby výdajových položek do výše 2 500 EUR mohou spočívat v jednoduchém proplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.
2. Při mezinárodním užším řízení podle odst. 1 písm. a) je v oznámení o zahájení zadávacího řízení uveden počet zájemců, kteří budou vyzváni k podání nabídky. V případě veřejných zakázek na služby jsou k podání nabídky vyzváni alespoň čtyři zájemci. Počet zájemců, kteří mohou nabídku podat, musí být dostatečný, aby byla zajištěna skutečná soutěž.
Seznam vybraných zájemců se zveřejňuje na internetových stránkách Komise.
Je-li počet zájemců, kteří splňují výběrová kritéria nebo minimální požadavky na způsobilost, menší než stanovený minimální počet, může veřejný zadavatel vyzvat k podání nabídek pouze takové zájemce, kteří splňují kritéria k podání nabídky.
3. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. b) vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří uchazečů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Uchazeče lze do soutěžního jednacího řízení vybrat z náležitě vyhlášeného seznamu prodejců uvedeného v čl. 136 odst. 1 písm. b). Tento seznam je sestaven na základě výzvy k projevení zájmu a zůstává v platnosti nejdéle pět let od data vyhlášení. Tento seznam může obsahovat dílčí seznamy. Během doby platnosti seznamu může každá osoba, která má zájem, podat přihlášku, s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období. Má-li být zadána veřejná zakázka, vyzve veřejný zadavatel všechny prodejce zapsané na příslušném seznamu nebo dílčím seznamu, aby podali nabídku.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání s těmito uchazeči obdrží pouze jednu odborně a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
4. V případě právních služeb podle nomenklatury CPV mohou veřejní zadavatelé využít soutěžního jednacího řízení bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky.
5. Nabídky se podávají v balíčku nebo vnější obálce obsahující dvě oddělené zapečetěné obálky, z nichž jedna je označena slovy „Obálka A - Technická nabídka“ a druhá „Obálka B - Finanční nabídka“. Na vnější obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Mají-li být podle dokumentace k zadávacímu řízení prováděny pohovory, může je hodnotící výbor provést s nejdůležitějšími členy odborného týmu, který je navržen v odborně přijatelných nabídkách, poté, co komise písemně vypracuje své předběžné závěry, a předtím, než s konečnou platností uzavře hodnocení technických nabídek. V tomto případě provádí hodnotící výbor s odborníky pohovor, a to nejlépe společný, jedná-li se o tým, a v dostatečně krátkých odstupech, tak aby mohlo být provedeno srovnání. Pohovory jsou vedeny podle standardního schématu, jež hodnotící výbor předem schválí a jež je používáno vůči všem odborníkům či týmům pozvaným k pohovoru. Datum a hodina konání pohovoru musí být uchazečům sděleny alespoň deset kalendářních dnů předem. V případě vyšší moci, která uchazeči znemožní účast na pohovoru, musí být uchazeči stanoven nový termín.
6. Za pomoci kritérií pro zadání zakázky je vybírána ekonomicky nejvýhodnější nabídka.
Ekonomicky nejvýhodnější nabídka je vybrána na základě posouzení technické kvality a ceny za použití vah 80/20. Za tímto účelem se:
a)
body přidělené technické nabídce vynásobí koeficientem 0,80;
b)
body přidělené finanční nabídce vynásobí koeficientem 0,20.
Článek 266
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na služby
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé mohou u veřejných zakázek na služby použít jednací řízení, v nichž je podána jediná nabídka, v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 104 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl veřejný zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
služby jsou svěřeny subjektům veřejného sektoru nebo neziskovým organizacím či sdružením a týkají se činností institucionální povahy nebo činností určených na poskytování pomoci jednotlivcům v sociální oblasti;
c)
veřejná zakázka má být pokračováním již poskytovaných služeb za podmínek uvedených v odstavci 2;
d)
zadávací řízení či pokus použít rámcovou smlouvu nebyly úspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního a/nebo finančního hlediska přesvědčivá. V tomto případě může zadavatel po zrušení zadávacího řízení zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky;
e)
dotyčná veřejná zakázka navazuje na soutěž o návrh a musí být v souladu s platnými pravidly zadána úspěšnému zájemci nebo jednomu z úspěšných zájemců. V tomto případě jsou k účasti na jednání vyzváni všichni úspěšní zájemci;
f)
zakázka může být z technických důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výhradních práv zadána pouze určitému poskytovateli služeb;
g)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
h)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
K činnostem institucionální povahy podle prvního pododstavce písm. b) patří služby, jež přímo souvisejí s úlohou subjektů veřejného sektoru, která je vymezena právními předpisy.
2. O pokračování již poskytovaných služeb ve smyslu odst. 1 písm. c) se jedná v případě těchto služeb:
a)
doplňkových služeb, které nebyly obsaženy v hlavní veřejné zakázce, ale které se následkem nepředvídaných okolností staly nezbytnými pro plnění zakázky, pokud doplňkovou službu nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace, a pokud celková hodnota doplňkových služeb nepřekročí 50 % hodnoty hlavní zakázky;
b)
doplňkových služeb, které sestávají z opakování podobných služeb, jež jsou svěřeny poskytovateli služby v rámci první zakázky za předpokladu, že:
i)
první služba byla předmětem uveřejněného oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž byly jednoznačně uvedeny možnost použití jednacího řízení na nové služby v rámci projektu a odhadované náklady,
ii)
hodnota a doba trvání služeb, jež mají být pokračováním původní zakázky, nepřesahují hodnotu a dobu trvání této původní zakázky.
Článek 267
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na dodávky
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Podle článku 190 finančního nařízení jsou pro veřejné zakázky na dodávky stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR: mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: rámcová smlouva nebo:
i)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 100 000 EUR, ale méně než 300 000 EUR: místní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. b),
ii)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 100 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odstavce 2;
c)
platby výdajových položek do výše 2 500 EUR mohou spočívat v jednoduchém proplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
2. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. b) bodu ii) tohoto článku vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří dodavatelů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání s dodavateli obdrží pouze jednu technicky a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
3. Každá technická a finanční nabídka musí být vložena do zapečetěné obálky, která je uložena v balíčku nebo vnější obálce. Na vnitřní obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Nabídky jsou otevřeny na veřejném zasedání hodnotícího výboru na místě a v termínu, jež jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Při veřejném otevírání obálek musí být oznámena jména uchazečů, ceny nabídek, poskytnutí nezbytné soutěžní jistoty a všechny ostatní náležitosti, jejichž oznámení považuje veřejný zadavatel za vhodné.
4. U veřejných zakázek na dodávky, jejichž součástí není poprodejní servis, je jediným kritériem pro zadání zakázky cena.
Pokud jsou návrhy na poprodejní servis nebo školení zvláště významné, je vybrána nabídka znějící na nejnižší cenu nebo ekonomicky nejvýhodnější nabídka, s tím, že se zohlední technická kvalita nabízeného servisu a nabídnutá cena.
Článek 268
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na dodávky
(Článek 190 finančního nařízení)
1. U veřejných zakázek na dodávky lze jednací řízení s jedinou nabídkou použít v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 111 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
vyžaduje to povaha nebo zvláštní vlastnosti některých dodávek, např. provedení zakázky je vyhrazeno držitelům patentů nebo patentových licencí;
c)
jedná se o doplňkové dodávky, které uskutečňují původní dodavatelé a které jsou určeny buď k částečné náhradě běžných dodávek či instalací, nebo k rozšíření stávajících dodávek či instalací, a změna dodavatele by veřejného zadavatele nutila pořídit technicky odlišné vybavení, jehož důsledkem by byla neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při užívání a údržbě;
d)
zadávací řízení bylo neúspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního nebo finančního hlediska přesvědčivá;
e)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
f)
jedná se o veřejné zakázky na dodávky kotované a nakupované na komoditní burze;
g)
jedná se o zvláště výhodné nákupy buď u dodavatele, který s konečnou platností ukončuje své obchodní aktivity, nebo u správce či likvidátora konkursní podstaty na základě dohody o vyrovnání s věřiteli nebo obdobného postupu dle vnitrostátních právních předpisů;
h)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
V případech podle prvního pododstavce písm. d) může veřejný zadavatel poté, co zruší zadávací řízení, zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) tohoto článku se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
Článek 269
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na stavební práce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Podle článku 190 finančního nařízení jsou pro veřejné zakázky na stavební práce stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 5 000 000 EUR:
i)
mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a) nebo
ii)
s ohledem na zvláštnosti některých stavebních prací mezinárodní užší zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR, ale méně než 5 000 000 EUR: místní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. b);
c)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odstavce 2 tohoto článku.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
2. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. c) tohoto článku vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří zhotovitelů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání se zhotoviteli obdrží pouze jednu technicky a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
3. Kritéria výběru zjišťují schopnost uchazeče provést podobné veřejné zakázky, zejména pomocí referencí na práce provedené v posledních letech. Jakmile je proveden tento výběr, je vzhledem k tomu, že nepřípustné nabídky již byly vyloučeny, jediným kritériem pro zadání zakázky cena.
4. Každá technická a finanční nabídka musí být vložena do zapečetěné obálky, která je uložena v balíčku nebo vnější obálce. Na vnitřní obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Nabídky jsou otevřeny na veřejném zasedání hodnotícího výboru na místě a v termínu, jež jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Při veřejném otevírání obálek musí být oznámena jména uchazečů, ceny nabídek, poskytnutí nezbytné soutěžní jistoty a všechny ostatní náležitosti, jejichž oznámení považuje veřejný zadavatel za vhodné.
Článek 270
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na stavební práce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. U veřejných zakázek na stavební práce lze jednací řízení s jedinou nabídkou použít v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 111 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
jedná se o dodatečné stavební práce, které nebyly zahrnuty v původní uzavřené smlouvě na veřejnou zakázku, ale které se následkem nepředvídaných okolností staly nezbytnými pro provedení práce podle uvedené smlouvy; použijí se podmínky v odstavci 2;
c)
zadávací řízení bylo neúspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního nebo finančního hlediska přesvědčivá;
d)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
e)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
V případech podle prvního pododstavce písm. c) může veřejný zadavatel poté, co zruší zadávací řízení, zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky.
2. Dodatečné stavební práce uvedené v odst. 1 písm. b) se zadávají zhotoviteli díla, který již tyto práce vykonává:
a)
pokud tyto práce nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace;
b)
pokud tyto stavební práce sice lze oddělit od provedení původní veřejné zakázky, avšak jsou pro její dokončení bezpodmínečně nutné;
c)
pokud souhrnná hodnota zadaných veřejných zakázek na dodatečné stavební práce nepřesahuje 50 % hodnoty hlavní zakázky.
Článek 271
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na nemovitosti
(Článek 190 finančního nařízení)
Veřejné zakázky na nemovitosti podle článku 260 lze zadat v rámci jednacího řízení poté, co je proveden průzkum místního trhu.
Článek 272
Výběr zadávacího řízení v případě smíšených veřejných zakázek
(Článek 190 finančního nařízení)
V případě veřejných zakázek, které zahrnují jak poskytování služeb, tak dodávky zboží nebo stavební práce, stanoví veřejný zadavatel po předchozím souhlasu Komise - nezadává-li Komise tyto zakázky sama -, jaké finanční limity a postupy se použijí; převažující hledisko se za tímto účelem určí podle relativní hodnoty a provozní důležitosti jednotlivých složek zakázky.
Článek 273
Dokumentace k zadávacímu řízení
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení podle článku 138 se vypracuje na základě osvědčených mezinárodních postupů a - pokud jde o vyhlašování a styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči - v souladu s touto kapitolou.
2. U veřejných zakázek na služby musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
druh veřejné zakázky,
ii)
kritéria pro zadání zakázky a příslušné váhy,
iii)
možnost pohovorů a jejich předběžný časový rozvrh,
iv)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
v)
podíl subdodávek, jež lze povolit,
vi)
maximální rozpočet na veřejnou zakázku,
vii)
měnu nabídky;
b)
seznam vybraných zájemců (s uvedením zákazu sdružování zájemců);
c)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na služby;
d)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
e)
popis plnění s uvedením plánovaného harmonogramu projektu a termínů, od nichž mají být hlavní odborníci podle plánu k dispozici;
f)
soupis cen (doplní uchazeč);
g)
formulář nabídky;
h)
formulář smlouvy;
i)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely platby předběžného financování.
První pododstavec písm. h) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
3. U zakázek na dodávky musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
kritéria pro výběr a zadání zakázky,
ii)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
iii)
měnu nabídky;
b)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na dodávky;
c)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
d)
technickou přílohu, která obsahuje veškeré plány, technické podmínky a plánovaný harmonogram plnění zakázky;
e)
soupis cen (doplní uchazeč) a rozpis cen;
f)
formulář nabídky;
g)
formulář smlouvy;
h)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely:
i)
nabídky,
ii)
platby předběžného financování,
iii)
řádného plnění.
První pododstavec písm. g) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
4. U veřejných zakázek na stavební práce musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
kritéria pro výběr a zadání zakázky,
ii)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
iii)
měnu nabídky;
b)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na stavební práce;
c)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
d)
technickou přílohu, která obsahuje veškeré plány, technické podmínky a plánovaný harmonogram plnění veřejné zakázky;
e)
soupis cen (doplní uchazeč) a rozpis cen;
f)
formulář nabídky;
g)
formulář smlouvy;
h)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely:
i)
nabídky,
ii)
platby předběžného financování,
iii)
řádného plnění.
První pododstavec písm. g) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
5. V případě rozporu mezi zvláštními podmínkami podle odst. 2 písm. d), odst. 3 písm. c) a odst. 4 písm. c) a všeobecnými podmínkami mají přednost zvláštní podmínky.
6. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení nezávislých subjektů o tom, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajištění kvality, odkážou na systémy zajištění kvality založené na evropských, případně mezinárodních normách z této oblasti, které certifikovaly subjekty, jež splňují evropské či mezinárodní normy v oblasti certifikace. Akceptují od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných opatřeních k zajištění jakosti.
Článek 274
Jistoty
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Odchylně od článku 163 jsou jistoty poskytované předem vyjádřeny v eurech nebo v měně smlouvy, k níž se vztahují.
2. Veřejný zadavatel může požadovat soutěžní jistotu ve smyslu této kapitoly, jejíž výše činí 1 % až 2 % z celkové hodnoty veřejné zakázky na dodávky a stavební práce. Tato jistota musí splňovat požadavky článku 163. Jistota je uvolněna při podpisu smlouvy. Je zadržena, pokud je nabídka podaná ve lhůtě následně stažena.
3. Veřejný zadavatel může požadovat jistotu pro účely plnění, jejíž výše je stanovena v dokumentaci k zadávacímu řízení a činí 5 až 10 % z celkové hodnoty zakázky na dodávky a stavební práce. Tato jistota se určí na základě objektivních kritérií, např. podle druhu a hodnoty zakázky.
Jistota pro účely plnění se však vyžaduje v případech, kdy jsou překročeny tyto finanční limity:
a)
345 000 EUR u veřejných zakázek na stavební práce;
b)
150 000 EUR u veřejných zakázek na dodávky.
Jistota zůstane v platnosti nejméně do konečného přijetí dodávek a stavebních prací. Není-li veřejná zakázka řádně provedena, je celá jistota zadržena.
Článek 275
Lhůty v řízeních
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Nabídky musí být veřejnému zadavateli doručeny na adresu a nejpozději v den a hodinu, jež jsou uvedeny ve výzvě k podávání nabídek. Lhůty pro doručení nabídek a žádostí o účast, které veřejný zadavatel stanoví, musí být dostatečně dlouhé, aby osobám, jež mají zájem, poskytovaly dostatečnou a přiměřenou dobu na přípravu a podání nabídek.
U veřejných zakázek na služby činí lhůta mezi dnem odeslání výzvy k podávání nabídek a posledním dnem lhůty pro doručení nabídek alespoň 50 dní. V naléhavých případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
2. Uchazeči mohou předložit písemné dotazy před posledním dnem lhůty pro doručení nabídek. Veřejný zadavatel dotazy uchazečů zodpoví před posledním dnem lhůty pro doručení nabídek.
3. V mezinárodních užších řízeních činí lhůta pro doručení žádostí o účast alespoň 30 dní ode dne uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení. Doba mezi dnem odeslání výzvy k podávání nabídek a posledním dnem lhůty pro doručení nabídek činí alespoň 50 dní. V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
4. V otevřených mezinárodních řízeních jsou minimální lhůty pro doručení nabídek ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, tyto:
a)
90 dní v případě veřejných zakázek na stavební práce;
b)
60 dní v případě veřejných zakázek na dodávky.
V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
5. V místních otevřených řízeních jsou minimální lhůty pro doručení nabídek ode dne, kdy bylo uveřejněno oznámení o zahájení zadávacího řízení, tyto:
a)
60 dní v případě veřejných zakázek na stavební práce;
b)
30 dní v případě veřejných zakázek na dodávky.
V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
6. V soutěžním jednacím řízení podle čl. 265 odst. 1 písm. b), čl. 267 odst. 1 písm. c) a čl. 269 odst. 1 písm. c) je zájemcům poskytnuto na podání nabídek alespoň 30 dní ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
7. Lhůty uvedené v odstavcích 1 až 6 jsou stanoveny v kalendářních dnech.
Článek 276
Hodnotící výbor
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Všechny žádosti o účast a nabídky prohlášené za vyhovující z hlediska požadavků vyhodnotí hodnotící výbor, jenž určí i jejich pořadí podle předem vyhlášených kritérií vyloučení, výběru a zadání zakázky. Výbor je složen z lichého počtu členů, nejméně tří, kteří mají nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu k vyhodnocení nabídek.
2. Není-li Komise veřejným zadavatelem, může si vyžádat kopii dokumentace k zadávacímu řízení, nabídek, záznamů o vyhodnocení nabídek i podepsaných smluv. Může se též jako pozorovatel účastnit otevírání a hodnocení nabídek.
3. Nabídky, jež neobsahují všechny podstatné údaje požadované v dokumentaci k zadávacímu řízení nebo neodpovídají stanoveným specifickým požadavkům, jsou vyloučeny.
Hodnotící výbor nebo veřejný zadavatel však mohou zájemce nebo uchazeče při dodržení zásady rovného zacházení vyzvat, aby ve stanovené lhůtě předložili doplňující materiály či podali vysvětlení k podkladům, jež předložili v souvislosti s kritérii pro vyloučení, výběr a zadání zakázky.
4. V případě neobvykle nízkých nabídek podle článku 151 požádá hodnotící výbor o potřebná vysvětlení ke složení nabídky.
5. Od požadavku na ustavení hodnotícího výboru lze upustit v řízeních, kde hodnota veřejné zakázky činí nejvýše 20 000 EUR.
KAPITOLA IV
Granty
Článek 277
Financování v plném rozsahu
(Článek 192 finančního nařízení)
V případě odchýlení od požadavku spolufinancování musí být příslušné důvody uvedeny v rozhodnutí o udělení grantu.
HLAVA III
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 278
Evropské úřady a zřizování dalších úřadů
(Článek 195 finančního nařízení)
Úřady uvedené v článku 195 finančního nařízení jsou tyto:
a)
Úřad pro publikace;
b)
Evropský úřad pro boj proti podvodům;
c)
Evropský úřad pro výběr personálu a Evropská správní škola, která je k úřadu administrativně přidružena;
d)
Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků;
e)
Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu a Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku.
Jeden nebo více orgánů mohou zřídit další úřady, je-li takový krok odůvodněn ve studii nákladů a přínosů a zaručí-li zviditelnění činnosti Unie.
Článek 279
Pověřování interinstitucionálních evropských úřadů ze strany orgánů
(Články 195 a 199 finančního nařízení)
Za rozpočtové závazky odpovídají jednotlivé orgány. Orgány mohou ředitele daného interinstitucionálního evropského úřadu pověřit výkonem všech následných úkonů, zejména přijímáním právních závazků, potvrzováním výdajů, schvalováním plateb a plněním příjmů, přičemž stanoví meze a podmínky přenesení těchto pravomocí.
Článek 280
Zvláštní pravidla pro Úřad pro publikace
(Články 195 a 199 finančního nařízení)
Pokud jde o Úřad pro publikace, rozhoduje každý orgán o své publikační politice sám. Orgán, který je původcem publikací, použije čistý výtěžek z prodeje těchto publikací jako účelově vázaný příjem v souladu s článkem 21 finančního nařízení.
Článek 281
Pověření výkonem některých úkolů ze strany účetního
(Článek 196 finančního nařízení)
Na návrh řídícího výboru dotyčného úřadu může účetní Komise pověřit výkonem některých svých úkolů v souvislosti s výběrem příjmů a úhradou výdajů, které uskutečňuje přímo tento úřad, zaměstnance tohoto úřadu.
Článek 282
Pokladna - bankovní účty
(Článek 196 finančního nařízení)
Pro potřeby pokladny interinstitucionálního úřadu může Komise na návrh řídícího výboru zřizovat jménem úřadu bankovní účty nebo poštovní žirové účty. Roční peněžní zůstatek je na konci každého rozpočtového roku mezi dotyčným úřadem a Komisí odsouhlasen a vypořádán.
HLAVA IV
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 283
Obecná ustanovení
(Článek 201 finančního nařízení)
Správními prostředky, jež jsou předmětem této hlavy, jsou prostředky vymezené v článku 41 finančního nařízení.
Rozpočtové závazky související se správními prostředky, jejichž druh je společný několika hlavám rozpočtu a jež jsou spravovány jako celek, lze v rozpočtovém účetnictví uvádět souhrnně v členění podle druhu podle článku 25.
Odpovídající výdaje se uvádějí v rozpočtových položkách jednotlivých hlav v témže členění jako prostředky.
Článek 284
Záruky za nájem
(Článek 201 finančního nařízení)
Záruky za nájem, jež poskytují orgány, mají formu bankovní záruky nebo vkladu na blokovaném bankovním účtu na jméno orgánů a na jméno pronajímatele, vedeném v eurech, s výjimkou řádně odůvodněných případů.
Nelze-li v případě transakcí ve třetích zemích použít žádnou z těchto forem záruky za nájem, může příslušná schvalující osoba přijmout jiné formy záruky za předpokladu, že tyto formy zajistí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie.
Článek 285
Zálohy zaměstnancům a členům orgánů
(Článek 201 finančního nařízení)
Zaměstnancům a členům orgánů mohou být za podmínek stanovených ve služebním řádu vypláceny zálohy.
Článek 286
Nemovitosti
(Článek 203 finančního nařízení)
1. Výdaje podle čl. 203 odst. 3 písm. a) finančního nařízení zahrnují náklady na instalace v budovách. Nezahrnují poplatky.
2. Postup včasného informování podle čl. 203 odst. 4 finančního nařízení a postup předchozího schválení podle čl. 203 odst. 5 finančního nařízení se nepoužijí na bezúplatné získání pozemku ani na koupi pozemku za symbolickou cenu.
3. Postup včasného informování a předchozího schválení podle čl. 203 odst. 3 až 7 finančního nařízení se nepoužije na obytné budovy. Evropský parlament a Rada si mohou od příslušného orgánu vyžádat k obytným budovám jakékoli informace.
4. Za výjimečných nebo naléhavých politických okolností lze včasné informace podle čl. 203 odst. 4 finančního nařízení, jež se týkají projektů v oblasti nemovitostí se vztahem k delegacím Unie nebo kancelářím v třetích zemích, poskytnout spolu s projektem podle čl. 203 odst. 5 finančního nařízení. V tomto případě bude postup včasného informování a předchozího schválení proveden při nejbližší příležitosti.
5. Postup předchozího schválení uvedený v čl. 203 odst. 5 a 6 finančního nařízení se nevztahuje na přípravné smlouvy nebo studie nutné k podrobnému vyhodnocení nákladů a financování projektu v oblasti nemovitostí.
6. Finanční limity ve výši 750 000 EUR a 3 000 000 EUR uvedené v čl. 203 odst. 7 bodech ii), iii) a iv) finančního nařízení zahrnují náklady na veškeré instalace. V případě nájemních smluv a smluv o užívání tyto finanční limity zohledňují náklady na veškeré instalace, nikoli však ostatní poplatky.
7. Jeden rok po vstupu finančního nařízení v platnost podá Komise zprávu o uplatňování postupů uvedených v čl. 203 odst. 3 až 8 finančního nařízení.
HLAVA V
ODBORNÍCI
Článek 287
Placení externí odborníci
(Článek 204 finančního nařízení)
1. V případě hodnot, jež nedosahují finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, mohou být placení externí odborníci vybíráni postupem podle odstavce 2.
2. V Úředním věstníku Evropské unie nebo - je-li to nutné v zájmu maximální informovanosti případných zájemců - na internetových stránkách dotčeného orgánu je uveřejněna výzva k projevení zájmu.
Výzva k projevení zájmu obsahuje popis úkolů, délku jejich trvání a pevné podmínky odměňování. Tyto podmínky mohou vycházet z jednotkových cen.
V návaznosti na výzvu k projevení zájmu je sestaven seznam odborníků. Tento seznam platí po dobu nejdéle pěti let od svého zveřejnění nebo po dobu trvání víceletého programu, jenž s danými úkoly souvisí.
3. Každá fyzická osoba, jež má zájem, může kdykoli během doby platnosti seznamu podat svou přihlášku, s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období. Pro účely plnění úkolů uvedených v článku 204 finančního nařízení nejsou placení externí odborníci vybráni v případě, že se nacházejí v některé ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení, jež vedou k vyloučení.
4. Veškeré výměny s vybranými odborníky, včetně uzavírání smluv a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež orgán zřídí.
Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál dokumentu a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle druhého pododstavce písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
5. Seznam odborníků a předmět jejich úkolů je jednou ročně zveřejňován. Jejich odměna je zveřejňována v případě, překročí-li 15 000 EUR za vykonávaný úkol.
6. Odstavec 5 se nepoužije v případě rizika, že by byla u příslušných jednotlivců ohrožena práva a svobody chráněné Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny obchodní zájmy odborníků.
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 288
Přechodná ustanovení
Na závazky přijaté do 31. prosince 2013 se nadále použijí články 35 až 43 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Články 33 až 44 tohoto nařízení se použijí až na závazky přijaté počínaje 1. lednem 2014.
Část první hlava VI nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 se může nadále používat na grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu, jež byly podepsány, resp. oznámeny do 31. prosince 2013 v rámci souhrnných závazků v rozpočtu na rok 2012 nebo roky předchozí, rozhodne-li tak příslušná schvalující osoba při zohlednění zásad rovného zacházení a transparentnosti.
Článek 289
Zrušení
Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.
Článek 290
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Články 216 až 226 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2012.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1268/2012
(2012. gada 29. oktobris)
par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 8., 11., 13., 19., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 41., 44., 49., 53., 54., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80., 81., 83., 84., 85., 86., 87., 88., 89., 90., 92., 93., 98., 99., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 137., 138., 139., 140., 142., 144., 145., 146., 148., 151., 154., 156., 157., 181., 183., 184., 186., 187., 188., 190., 191., 192., 195., 196., 199., 201., 203., 204., 205., 208. un 209. pantu,
tā kā:
(1)
Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), ir būtiski grozīta un aizstāta ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (turpmāk “Finanšu regula”). Tāpēc Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), ir jāsaskaņo ar Finanšu regulu. Skaidrības labad jāaizstāj Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
(2)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 290. pantā paredzēts, ka ar leģislatīvu aktu Komisijai var deleģēt pilnvaras pieņemt neleģislatīvus aktus, tikai lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Tāpēc daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, tika iekļauti Finanšu regulā. Tāpēc minētie noteikumi nebūtu jāiekļauj šajā regulā.
(3)
Komisija sagatavošanas darbu laikā ir organizējusi pienācīgu apspriešanu, tostarp speciālistu līmenī, un nodrošinājusi, lai attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, laikus un atbilstīgi nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei.
(4)
Attiecībā uz budžeta principiem, jo īpaši vienotības principu, to noteikumu vienkāršošana, kas regulē procentu aprēķināšanu no priekšfinansējuma un šo procentu atgūšanu, un jo īpaši atceltais pienākums dotāciju saņēmējiem aprēķināt šādus procentus padara nevajadzīgus noteikumus par procentu atgūšanas apjomu un nosacījumiem. Ja šāds pienākums tomēr tiktu uzlikts vienībām, kam uzticēti budžeta izpildes pienākumi, noteikumi par aprēķināto procentu identificēšanu, izmantošanu un uzskaiti būtu jāiekļauj deleģēšanas līgumos ar šīm vienībām. Gadījumos, kad no priekšfinansējuma summām ir saņemti procenti un tie saskaņā ar minētajiem līgumiem ir maksājami Savienībai, šos procentus iemaksā budžetā kā piešķirtos ieņēmumus.
(5)
Attiecībā uz gada pārskata principu ir svarīgi izskaidrot jēdzienus “gada apropriācijas” un “saistību uzņemšanās procedūras sagatavošanas posmi”, kas, ja ir pabeigti līdz 31. decembrim, var atļaut pārnest saistību apropriācijas.
(6)
Attiecībā uz norēķinu vienības principu - jānosaka kursi, kas jāizmanto, izdarot euro pārrēķinus citās valūtās, lai pildītu prasības par naudas plūsmas pārzināšanu un pārskatiem. Turklāt būtu vēl vairāk jāuzlabo pārredzamība valūtas maiņas operāciju rezultātu uzskaitē. Pēc euro ieviešanas būtu jāatceļ Komisijai noteiktais pienākums sniegt dalībvalstīm informāciju par naudas pārskaitījumiem no vienas valūtas otrā.
(7)
Attiecībā uz atkāpēm no universāluma principa būtu jāparedz budžeta rīcība ar piešķirtajiem ieņēmumiem, jo īpaši dalībvalstu vai trešo valstu iemaksām konkrētām Savienības programmām, tāpat arī būtu jāparedz ierobežojumi izdevumu un ieņēmumu saldo aprēķināšanai. Jo īpaši, ņemot vērā pašreizējo praksi un tiesiskās noteiktības nolūkiem, ir nepieciešams precizēt, ka vispārīgos gadījumos piešķirtie ieņēmumi automātiski rada saistību un maksājumu apropriācijas, tiklīdz iestāde ir saņēmusi ieņēmumus. Tāpat ir nepieciešams precizēt gadījumos, kuros izņēmuma kārtā piešķirtos ieņēmumus var darīt pieejamus, pirms iestāde ir faktiski saņēmusi ieņēmumus.
(8)
Attiecībā uz specifikācijas principu būtu precīzi jānosaka, kā aprēķināma apropriāciju procentuālā daļa, kuru iestādes ir pilnvarotas pārvietot atbilstīgi savai autonomijai, Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāsaņem pilna informācija ar sīkiem paskaidrojumiem par tiem iesniegtajiem pārskaitījumu pieprasījumiem.
(9)
Attiecībā uz pareizu finanšu pārvaldību - ir jāprecizē programmu un darbību ex ante novērtējuma, starpposma novērtējuma un ex post novērtējuma mērķi, minimālais biežums šāda novērtējuma veikšanai un informācija, kas jāsniedz tiesību akta finanšu pārskatos.
(10)
Attiecībā uz pārredzamības principu - datu publicēšana par attiecīgo saņēmēju nosaukumiem un to saņemtajām, precīzām summām uzlabo līdzekļu izmantošanas pārredzamību. Šādas informācijas nodošana pilsoņu rīcībā pastiprina sabiedrisko kontroli pār attiecīgo summu izmantošanu un veicina publisku līdzekļu optimālu izmantošanu. Tajā pašā laikā, ja saņēmēji ir fiziskas personas, šādām publikācijām piemēro noteikumus par personas datu aizsardzību. Tāpēc personas dati būtu jāpublicē tikai tad, ja tas ir nepieciešami un samērīgi ar sasniedzamo leģitīmo mērķi.
(11)
Informācija par Savienības līdzekļu izmantošanu būtu jāpublicē iestāžu tīmekļa vietnē un būtu jānorāda vismaz nosaukums, vieta, līdzekļu summa un to izmantošanas mērķis. Attiecībā uz minēto informāciju būtu jāņem vērā kritēriji, kas noteikti Finanšu regulas 35. panta 3. punktā, jo īpaši piešķīruma veids un nozīme.
(12)
Savienības līdzekļu saņēmēju nosaukums un vieta būtu jāpublicē saistībā ar goda, dotācijām un līgumiem, kas piešķirti pēc atklāta konkursa procedūras uzsākšanas, jo īpaši konkursu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un publiskā iepirkuma procedūru uzsākšanas, ievērojot LESD principus, un jo īpaši pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principus. Turklāt šādai publicēšanai vajadzētu veicināt to, ka atklātās atlases procedūras spēj kontrolēt noraidītie konkursa pretendenti.
(13)
Fizisko personu datu publiskošana nedrīkstētu pārsniegt periodu, kura laikā saņēmējs izmanto līdzekļus, un tādējādi tie būtu jādzēš pēc diviem gadiem. Tas pats būtu jāpiemēro attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādītas viena vai vairākas fiziskās personas.
(14)
Vairumā gadījumu, uz kuriem attiecas šī regula, publiskotas tiek juridiskās personas.
(15)
Attiecībā uz fiziskām personām datu publicēšana būtu paredzama, tikai ievērojot proporcionalitāti starp piešķirtās summas nozīmīgumu un vajadzību kontrolēt līdzekļu pareizu izmantošanu. Ja ir runa par fiziskām personām, reģiona publicēšana NUTS 2 līmenī ir saskanīga ar reģiona publicēšanas mērķi, nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret dažāda lieluma dalībvalstīm, un vienlaikus tiek ievērotas saņēmēja tiesības uz privātumu un, jo īpaši, personas datu aizsardzību.
(16)
Nevajadzētu publiskot informāciju par stipendijām un citu tiešo atbalstu, kas izmaksāts fiziskām personām, kurām tas ir ārkārtīgi nepieciešams.
(17)
Lai nodrošinātu, ka tiek ievērots princips par vienlīdzīgu attieksmi pret saņēmējiem, informācijas publiskošanā par fiziskām personām būtu arī jāpanāk, ka tiek ievērots dalībvalstīm noteiktais pienākums nodrošināt plašu pārredzamību līgumiem, kuru apjoms pārsniedz summu, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (4).
(18)
Saņēmēja vārdu, atrašanās vietu, līdzekļu summu un izlietošanas nolūku nevajadzētu publicēt, ja tas apdraud saņēmēja integritāti, kā to aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, vai arī, ja tas varētu kaitēt saņēmēja likumīgajām komerciālajām interesēm.
(19)
Budžeta nomenklatūrai vajadzētu nodrošināt budžeta procesam nepieciešamo skaidrību un pārredzamību.
(20)
Būtu jādefinē arī darbības, kas veido interešu konfliktu.
(21)
Attiecībā uz netiešo pārvaldību ir nepieciešams noteikt sistēmu šādai pilnvaru deleģēšanai un deleģēšanas nolīguma saturu. Jebkurai vienībai vai personai, kam ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi, būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis Savienības finanšu interesēm, kas ir pielīdzināms Finanšu regulā prasītajam. Lai nodrošinātu, ka pilnvarotās vienības veic Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību, būtu jānosaka nosacījumi, ar kuriem Komisija var pieņemt, ka šo vienību vai personu sistēmas, noteikumi un procedūras ir ekvivalenti Komisijas sistēmām, noteikumiem un procedūrām.
(22)
Izpildaģentūras, pār kurām Komisija saglabā kontroli, Savienības budžeta izpildes nolūkiem būtu jāatzīst par šās iestādes deleģētajiem kredītrīkotājiem.
(23)
Ja tiek īstenota netiešā pārvaldība ar starptautiskajām organizācijām, būtu jānosaka organizācijas, kuras ir tiesīgas uz šāda veida pārvaldību.
(24)
Ja budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti publiskā sektora struktūrām vai privāttiesību struktūrām, kas veic publiska dienesta uzdevumus, būtu jāizklāsta to norīkošanas nosacījumi.
(25)
Attiecībā uz netiešo pārvaldību ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus pārskatu pārbaudes un apstiprināšanas procedūrām un to izdevumu izslēgšanai no Savienības finansējuma, par kuriem maksājumi ir veikti, pārkāpjot piemērojamos noteikumus.
(26)
Privāttiesību subjekti, kas izpilda sagatavošanas vai palīguzdevumus Komisijas uzdevumā, būtu jāizraugās saskaņā ar līgumu piešķiršanas procedūrām.
(27)
Attiecībā uz finanšu dalībnieku lomu finanšu pārvaldības reforma līdz ar centralizētu ex ante kontroles pasākumu atcelšanu paplašina kredītrīkotāju kompetenci attiecībā uz visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, arī iekšējās kontroles sistēmu izteiksmē. Eiropas Parlamentam un Padomei turpmāk būtu jāinformē par deleģēto kredītrīkotāju iecelšanu amatā vai par to, ka viņi beidz pildīt pienākumus. Līdz ar to arī jānosaka uzdevumi, kompetence un procedūras principi, kas jāievēro. Ex ante kontroles padarīšana par iekšējo kontroli jo īpaši nosaka to, ka skaidri jānošķir uzdevumi, kas attiecas uz darbību uzsākšanu budžeta izpildē, no uzdevumiem, kas attiecas uz šādu darbību pārbaudi. Turklāt ikvienai iestādei būtu jāpieņem savs profesionālo standartu kodekss, kas jāpiemēro personālam, kurš atbild par ex ante un ex post pārbaudēm. Tāpat ir nepieciešams nodrošināt, ka uzticētie pienākumi ir ņemti vērā gada ziņojumā iestādei, kura, cita starpā, ir atbildīga par ex post pārbaudēm. Būtu jāsaglabā apliecinošie dokumenti par darbībām. Visbeidzot jānosaka, ka par visām dažādajām publisko līgumu piešķiršanas pārrunu procedūrām jāsniedz īpašs ziņojums iestādei un paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, jo šie līgumi ir atkāpe no parastās publisko līgumu piešķiršanas procedūras.
(28)
Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā delegācijas vadītāja abas lomas kā kredītrīkotājam ar pastarpināti deleģētām pilnvarām Eiropas Ārējās darbības dienesta (turpmāk “EĀDD”) uzdevumā vai attiecībā uz darbības apropriācijām - Komisijas uzdevumā.
(29)
Lai skaidri noteiktu kompetenci, precīzi būtu jāformulē grāmatveža uzdevumi un kompetence saistībā ar grāmatvedības sistēmām, finanšu līdzekļu pārvaldīšanu, kā arī banku kontu un trešo personu dokumentu pārvaldīšanu. Būtu jāparedz arī noteikumi grāmatveža atcelšanai no pienākumu izpildes.
(30)
Būtu jāparedz arī nosacījumi par to, kā izmantot avansu kontus, kas ir pārvaldības sistēma, kura veido izņēmumu no parastās budžeta procedūras, un būtu jāparedz avansu pārziņu uzdevumi un kompetence, kā arī kredītrīkotāju un grāmatvežu uzdevumi un kompetence saistībā ar avansu kontu kontroli. Eiropas Parlaments un Padome būtu jāinformē par jebkuru iecelšanu amatā vai par to, ka tiek izbeigta pienākumu pildīšana. Efektivitātes nolūkiem delegācijās izveido tikai vienu avansa kontu, kuru lieto apropriācijām gan no Komisijas, gan no EĀDD iedaļām budžetā. Ir pierādījusies nepieciešamība ieviest iespēju izmantot debetkartes, kas piesaistītas avansa kontiem, lai vienkāršotu maksājumus, jo īpaši Savienības delegācijās un pārstāvniecībās, un novērstu riskus, kas saistīti ar maksājumiem skaidrā naudā.
(31)
Kad ir noteikti katra finanšu dalībnieka uzdevumi un kompetence, tos var saukt pie atbildības vienīgi saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Specializēta finanšu pārkāpumu komisija, kas izveidota katrā iestādē, ir pierādījusi sevi kā efektīvs mehānisms finanšu pārkāpumu konstatēšanai, un tāpēc šādas komisijas būtu jāsaglabā. Ir nepieciešams izveidot procedūru, saskaņā ar kuru kredītrīkotājs var pieprasīt apstiprinājumu norādījumam, kuru šis kredītrīkotājs uzskata par nepareizu vai pretēju pareizas finanšu pārvaldības principam, un tādējādi tikt atbrīvots no jebkādas atbildības.
(32)
Attiecībā uz ieņēmumiem, izņemot īpašo gadījumu ar pašu resursiem, uz kuru attiecas Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums 2007/ 436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (5), jāprecizē uzdevumi un kontroles pasākumi, kas ietilpst kredītrīkotāja kompetencē dažādos procedūras posmos: debitoru parādu tāmju noteikšana, iekasēšanas rīkojums, parādzīmes nosūtīšana, ar kuru informē parādnieku, ka konstatēts debitora parāds; jebkādas pienācīgās soda naudas aprēķināšana un vajadzības gadījumā lēmuma pieņemšana par prasījuma atcelšanu, ievērojot kritērijus, kas nodrošina atbilstību pareizai finanšu pārvaldībai, lai nodrošinātu ieņēmumu efektīvu iekasēšanu.
(33)
Ir nepieciešams precizēt grāmatveža lomu ieņēmumu iekasēšanā un maksājumu termiņu pagarināšanā. Grāmatvedim būtu vajadzīga arī rīcības brīvība maksājumu atgūšanā, piemēram, iespēja tieši ieskaitīt parādus vai ārkārtas gadījumos, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu, atteikties no prasības iemaksāt garantiju parāda atmaksai, ja parādnieks piekrīt un ir spējīgs veikt maksājumu termiņa pagarinājumā, taču nespēj iemaksāt šādu garantiju.
(34)
Lai nodrošinātu aktīvu pārvaldību un vienlaikus arī nopelnītu finanšu atlīdzību, ir nepieciešams provizoriski iekasēt summas, tādas kā apstrīdētas soda naudas konkurences lietās, ieguldīt tās finanšu aktīvos un noteikt no šiem ieguldījumiem iegūto procentu piešķiršanu.
(35)
Lai nodrošinātu, ka Komisijai ir visa nepieciešamā informācija finanšu lēmumu pieņemšanai, ir nepieciešams noteikt minimālās prasības saturam finanšu lēmumos par dotācijām, iepirkumu, ieguldījumu fondiem, godalgām un finanšu instrumentiem.
(36)
Attiecībā uz izdevumiem būtu jādefinē saistība starp lēmumiem par finansējumu, vispārējām saistībām un atsevišķām saistībām, kā arī šo dažādo posmu īpatnības, lai izveidotu skaidru sistēmu dažādiem budžeta izpildes posmiem.
(37)
Ir nepieciešams skaidri noteikt saistību starp maksājumu operāciju apzināšanu, apstiprināšanu un veikšanu un to kontroli, kas jāveic kredītrīkotājam, kad tas apzina izdevumus, liekot vīzu “nodots samaksai”. Būtu jānosaka, kādi dokumenti jāuzrāda kā maksājumu pavaddokumenti, un jāparedz noteikumi par priekšfinansējuma un starpposma maksājumu ieskaitu.
(38)
Būtu jānosaka precīzi noteikumi par termiņiem, ko piemēro apstiprināšanas un maksājumu operācijām, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (6), lai novērstu nevajadzīgus maksājumu kavējumus saņēmējiem.
(39)
Iekšējām revīzijām ir nepieciešams noteikt procedūru revidenta norīkošanai un garantēt revidenta neatkarību iestādē, kas to norīkojusi un kurai tas ziņo par savu darbību. Eiropas Parlaments un Padome būtu jāinformē par visiem norīkojumiem un pienākumu izpildes pārtraukšanu, lai nodrošinātu pārredzamību attiecībā pret Eiropas Parlamentu un Padomi.
(40)
Iepirkuma noteikumiem būtu jābalstās uz Direktīvu 2004/18/EK. Ir nepieciešams definēt dažādus iepirkuma procedūru veidus, piemērojamos reklāmas un publicēšanas pasākumus, nosacījumus, kādos iespējams izmantot konkrēto procedūras veidu un pastāvošo procedūru galvenās īpatnības, atlases un piešķiršanas kritēriju specifikācijas, noteikumus par piekļuvi konkursa dokumentiem un komunikāciju ar pretendentiem vai kandidātiem un gadījumos, kad Komisija piešķir līgumus uz sava rēķina, - piemērojamos robežlielumus un noteikumus par vērtības noteikšanu piešķiramajiem līgumiem.
(41)
Līgumu piešķiršanas procedūru nolūks ir apmierināt iestāžu vajadzības pēc labākiem iespējamiem noteikumiem, vienlaikus garantējot vienlīdzīgu piekļuvi publiskiem līgumiem un ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principus. Lai nodrošinātu pārredzamību un vienādu attieksmi pret kandidātiem un pretendentiem, kā arī kredītrīkotāju pilnīgu atbildību par galīgo izvēli, nepieciešams noteikt procedūru piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu atvēršanai un izvērtēšanai, no komisijas iecelšanas līdz pamatotam un dokumentētam piešķiršanas lēmumam, kas galu galā ir jāpieņem līgumslēdzējai iestādei.
(42)
Ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, ir nepieciešams noteikt jaunu iepirkuma procedūru vidējas vērtības līgumiem. Ir nepieciešams atļaut lietot “pārdevēju sarakstu” ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pastāvošo “uzaicinājumu paust ieinteresētību”, jo šāds saraksts nozīmē mazāku administratīvo slogu potenciālajiem pretendentiem.
(43)
Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses līguma izpildes laikā, ir nepieciešams paredzēt iespēju pieprasīt vienībām, kas nodrošina iepirkuma finansiālās iespējas, uzņemties kopīgu atbildību par attiecīgā līguma izpildi.
(44)
Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un garantētu līguma izpildes kontroli, ir nepieciešams paredzēt iespēju pieprasīt līgumslēdzējam, lai atsevišķus kritiskos uzdevumus tas veiktu pats.
(45)
Lai garantētu līguma izpildi atbilstoši augstākajiem profesionālajiem standartiem, ir nepieciešams paredzēt iespēju noraidīt pretendentus, kuriem ir potenciāls interešu konflikts.
(46)
Ņemot vērā, ka finanšu garantijas vairs netiek pieprasītas automātiski, ir nepieciešams noteikt kritērijus, saskaņā ar kuriem tās var tikt pieprasītas.
(47)
Ir nepieciešams precīzi definēt darbības jomu sadaļai par dotācijām, jo īpaši attiecībā uz darbības veidu vai struktūru, kam ir vispārēja Eiropas nozīme un kas ir tiesīga saņemt dotāciju, kā arī attiecībā uz juridisko saistību veidiem, ko iespējams izmantot saistībā ar dotācijām. Šīm juridiskajām saistībām būtu jāprecizē kritēriji izvēlei starp līgumiem un lēmumiem, minimālās prasības to saturam un iespēja noslēgt īpašu dotāciju līgumu vai pieņemt īpašu lēmumu saskaņā ar partnerattiecību pamatlīgumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un novērstu piekļuves ierobežošanu Savienības līdzekļiem.
(48)
Dotāciju sadaļas darbības jomā būtu arī jāņem vērā, no vienas puses, Finanšu regulas jaunās īpašās sadaļas par godalgām un finanšu instrumentiem un, no otras puses, galvenie noteikumi par dotācijām, attiecināmām izmaksām, degresijas principa svītrošanu, vienkāršotu dotāciju formu izmantošanu (vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes) un obligāto priekšfinansējuma garantiju atcelšanu.
(49)
Progresīvās pārmaiņas, pārejot uz elektronisku informācijas apmaiņu un dokumentu elektronisku iesniegšanu un tādējādi īstenojot ievērojamu vienkāršošanas pasākumu, būtu jāapvieno ar skaidriem nosacījumiem par lietojamo sistēmu akceptēšanu, lai izveidotu juridiski korektu vidi.
(50)
Bezpeļņas un līdzfinansējuma principi būtu jāpārskata atbilstoši Finanšu regulas ieviestajiem precizēšanas un vienkāršošanas pasākumiem. Jo īpaši, skaidrības labad ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus par paturamo ieņēmumu veidiem saistībā ar bezpeļņas principu, kā arī par ārējā līdzfinansējuma veidiem un ieguldījumiem natūrā.
(51)
Attiecībā uz pārredzamības principu būtu jāatļauj daudzgadu darba programmu pieņemšana un publicēšana, jo tās dod pieteikumu iesniedzējiem pievienoto vērtību, un tie var labāk plānot savu darbu un labāk sagatavoties uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šajā kontekstā būtu jāprecizē nosacījumi, pie kuriem darba programmas varētu uzskatīt par finansēšanas lēmumiem. Lai nodrošinātu pārredzamību, ir arī nepieciešams publicēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, izņemot steidzamus gadījumus vai gadījumus, kad darbību var veikt tikai viena vienība. Ir nepieciešams noteikt šādas publikācijas minimālo saturu.
(52)
Tā kā attiecināmības nosacījumos pievienotās vērtības nodoklim (PVN), ko maksā saņēmēji, bieži rodas kļūdas un neatbilstības, ir nepieciešams nodrošināt, ka tiek konsekventi izprasti un piemēroti jēdzieni par neatgūstamu PVN un ar nodokli neapliekamām personām Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (7) 13. panta 1. punkta nozīmē, atsaucoties uz darbībām, ko ietver šie jēdzieni.
(53)
Lai nodrošinātu pārredzamību, vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikumu iesniedzējiem un kredītrīkotāja atbildības pastiprināšanu, ir jānosaka piešķiršanas procedūra, no dotāciju pieteikumu iesniegšanas, turklāt Komisijai būtu jānodrošina pieteikumu iesniedzējiem minimāls informācijas daudzums, līdz to izvērtēšanai, ņemot vērā iepriekš noteiktos tiesīguma, atlases un piešķiršanas kritērijus, pirms kredītrīkotājs pieņem galīgo lēmumu, kas attiecīgi dokumentējams. Ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus par sastāvu un uzdevumiem komitejai, kas ir atbildīga par priekšlikumu izvērtēšanu pēc atlases un piešķiršanas kritērijiem, kā arī par iespējām kontaktēties ar pieteikumu iesniedzējiem piešķiršanas procedūras laikā vai iespējām aicināt tos pielāgot savus priekšlikumus. Šīm iespējām būtu pienācīgi jāatspoguļo ar Finanšu regulā noteiktās prasības par labu pārvaldību un būtu jāietver nosacījumi, saskaņā ar kuriem priekšlikumus iespējams koriģēt pirms dotāciju nolīgumu parakstīšanas vai dotāciju lēmumu izziņošanas, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikumu iesniedzējiem un principu, saskaņā ar kuru darbību iniciatīvu uzņemas vienīgi pieteikumu iesniedzēji.
(54)
Tā kā saskaņā ar Finanšu regulu ir vienkāršota un paplašināta vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu un vienoto likmju izmantošana, būtu jāprecizē definīcijas šiem vienkāršotajiem dotāciju veidiem. Jo īpaši nepieciešams precizēt, ka tie ir domāti - tāpat kā visi dotāciju veidi - attiecināmo izmaksu kategoriju segšanai, un jānorāda, ka to summas nav obligāti fiksējamas ex ante, kas ir īpaši svarīgi gadījumos, kad tās tiek noteiktas, pamatojoties uz saņēmēja parasto grāmatvedības praksi. Ir vajadzīga arī stabilitāte finansējuma noteikumu stabilitāte konkrētās programmās. Šajā nolūkā būtu jāatļauj izmantot vienkāršotos dotāciju veidus visā programmas darbības laikā. Statistikas, metodikas un krāpšanas novēršanas un atklāšanas nolūkiem ir nepieciešama piekļuve saņēmēja vispārīgai grāmatvedības informācijai arī gadījumos, kad tie saņem finansējumu vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu vai vienotu likmju veidā. Tomēr šīs pārbaudes nevajadzētu izmantot, lai apšaubītu jau saskaņotos vienreizējos maksājumus, vienības izmaksas vai vienotās likmes.
(55)
Saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību Komisijai ar garantijām jānodrošina savu interešu aizsardzība: dotāciju pieteikuma posmā rīkojot finanšu revīziju pieteikumiem, kas saistīti ar lielākām summām; priekšfinansējuma maksāšanas laikā, ja kredītrīkotāja izvērtētie riski to pamato, pieprasot iepriekšējas finansiālas garantijas; starpposma un atlikuma maksājumu posmā, pieprasot revidentu izsniegtu apliecinājumu iesniegšanu par maksājumu pieprasījumiem, kas skar lielākās summas un veido vislielāko risku.
(56)
Būtu jāprecizē nosacījumi un procedūras dotāciju atlikšanai un samazināšanai, lai labāk definētu pamatojumu šādai atlikšanai vai samazināšanai, sniegtu pareizu informāciju saņēmējiem un nodrošinātu saņēmējiem visos posmos iespēju aizstāvēt savas intereses.
(57)
Savienības līdzekļu pareiza pārvaldība nozīmē arī to, ka dotāciju saņēmējiem Savienības līdzekļi pašiem ir jāizmanto ekonomiski un efektīvi. Jo īpaši izmaksām par līgumiem, ko saņēmēji ir piešķīruši darbības īstenošanai, būtu jābūt attiecināmām ar nosacījumu, ka šie īstenošanas līgumi ir piešķirti piedāvātājam ar ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu.
(58)
Tā kā ierobežojumi attiecībā uz finansiālā atbalsta sniegšanu trešām personām ar Finanšu regulu ir padarīti mazāk stingri, ir jāparedz minimālie noteikumi, par kuriem jāvienojas dotācijas nolīguma līmenī vai kuri jāiekļauj dotācijas lēmumā, lai skaidri nošķirtu saņēmēja sniegtu finansiālo atbalstu trešām personām no budžeta izpildes uzdevumiem, kas ir deleģēti netiešās pārvaldības ietvaros.
(59)
Pilnvaras piemērot sodus dotāciju saņēmējiem būtu jāpielīdzina pilnvarām, kas piešķirtas publiskā iepirkuma procedūras sakarā, ņemot vērā to līdzīgo raksturu, un tām būtu jāpiemēro tie paši noteikumi par efektivitāti un proporcionalitāti.
(60)
Piešķirot godalgas, būtu jāievēro tie paši pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi kā dotācijām. Šajā kontekstā būtu arī jānosaka darba programmu un konkursu minimālie raksturojumi, ņemot vērā saistītās prasības dotācijām. Jo īpaši būtu jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem darba programmas varētu uzskatīt par finansēšanas lēmumiem, kā arī konkursa noteikumu minimālais saturs - godalgas izmaksas nosacījumi uzvarētājiem piešķiršanas gadījumā un piemēroti publicēšanas līdzekļi.
(61)
Lai būtu ievēroti pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi, ir vajadzīgs arī noteikt skaidri definētu piešķiršanas procedūru, tostarp pieteikumu iesniegšanu, pieteikumu iesniedzēju informēšanu un paziņošanu uzvarējušam dalībniekam. Šai procedūrai būtu jāietver pieteikumu novērtēšana, ko veic atbildīgā kredītrīkotāja norīkots ekspertu panelis, izmantojot konkursa noteikumos publicētos piešķiršanas kritērijus, lai nodrošinātu kompetenci un neitralitāti pieteikumu izvērtēšanā. Pamatojoties uz ekspertu ieteikumiem, atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jāpieņem galīgais lēmums par godalgas piešķiršanu, jo par budžeta izpildi vienmēr ir atbildīga Komisija.
(62)
Lai nodrošinātu dažādu finanšu instrumentu saskaņotu īstenošanu Komisijā, Finanšu regulas VIII sadaļas vispārējais satvars būtu jāpapildina ar sīki izstrādātiem noteikumiem par finanšu instrumentu pārvaldību, ietverot noteikumus par pilnvaroto vienību atlasi, deleģēšanas nolīgumu saturu, pārvaldības izmaksām un maksām un fiduciāriem kontiem.
(63)
Būtu jādefinē noteikumi par finanšu starpnieku un gala saņēmēju atlasi, jo īpaši, ja finanšu instrumenti ārkārtas gadījumos tiek pārvaldīti tieši ar īpašiem ieguldījumu instrumentiem vai citiem īstenošanas mehānismiem, tādējādi nodrošinot Savienības līdzekļu efektīvu izmantošanu.
(64)
Ir nepieciešams noteikt finanšu instrumentu lietošanas nosacījumus, tostarp sviras efektu, un uzraudzības sistēmu. Tāpat ir nepieciešams nodrošināt, ka finanšu instrumentus īsteno, pamatojoties uz rūpīgu ex ante novērtējumu, kas ļauj Komisijai tos pielāgot tirgus nepilnību un ne pārāk labvēlīgu ieguldījumu apstākļu situācijām.
(65)
Attiecībā uz uzskaites kārtošanu un izklāstu vispārpieņemtie grāmatvedības principi, kuriem jābūt finanšu pārskatu pamatā, ir definēti Savienības grāmatvedības noteikumos. Šajos grāmatvedības noteikumos ir paredzēti arī nosacījumi darījuma iekļaušanai pārskatos un noteikumi aktīvu un pasīvu novērtēšanai un uzkrājumu izveidošanai, lai nodrošinātu, ka informācija ir pareizi atspoguļota, pilnīga un pareiza.
(66)
Par uzskaites jautājumiem - būtu jānosaka, ka katras iestādes grāmatvedim jāsastāda dokumenti, kas apraksta šās iestādes uzskaites organizāciju un uzskaites procedūras un paredz nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz datorizētām grāmatvedības sistēmām, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuves drošību un revīzijas liecības par jebkurām izmaiņām, kas ieviestas šajās sistēmās.
(67)
Attiecībā uz uzskaites kārtošanu - jānosaka principi, kas jāpiemēro norēķinu grāmatām, izmēģinājuma bilancei, periodiskai kopējo summu saskaņošanai šajā bilancē un inventāra sarakstam, un jānosaka Komisijas grāmatveža pieņemtā kontu plāna sastāvdaļas. Jāparedz noteikumi, kas jāpiemēro operāciju reģistrēšanai, jo īpaši - divkāršā ieraksta metode, noteikumi par to operāciju pārrēķināšanu, kuras nav izteiktas euro, un grāmatvedības ierakstu apliecināšanas dokumentiem. Jānosaka arī uzskaites dokumentu saturs.
(68)
Lai aktīvu pārvaldība būtu efektīva, ir vajadzīgi noteikumi, kas attiecas uz īpašuma uzskaiti, un skaidri jānosaka grāmatvežu un kredītrīkotāju attiecīgā kompetence šajā jomā, kā arī noteikumi, kas jāpiemēro inventāra sarakstā iekļauta īpašuma tālākai pārdošanai.
(69)
Saskaņā ar Finanšu regulu ārējām darbībām ar šo regulu būtu jāparedz izņēmumi, kas atspoguļo šīs jomas īpašās darbības īpatnības, jo īpaši attiecībā uz iepirkumu un dotāciju piešķiršanu, jo sevišķi tāpēc, ka šīs procedūras veic iestādes trešās valstīs, kas saņem Savienības finanšu palīdzību. Attiecībā uz iepirkumu šīm atšķirībām galvenokārt vajadzētu skart tikai procedūru veidus un robežlielumus, no kurām tās ir spēkā. Attiecībā uz dotācijām atsevišķos gadījumos būtu jāatļauj finansējums pilnā apmērā, galvenokārt, lai ņemtu vērā saņēmēju ierobežotās iespējas veikt līdzfinansējumu.
(70)
Ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus budžeta atbalsta izmantošanai, norādot nosacījumus, kādos ir iespējama budžeta atbalsta izmantošana, un partnera pienākumu sniegt Komisijai laicīgu un ticamu informāciju šo nosacījumu atbilstības izvērtēšanai.
(71)
Attiecībā uz Savienības ieguldījumu fondiem ir nepieciešams precizēt principus, ko piemēro Savienības ieguldījumam Savienības ieguldījumu fondos, kā arī citu līdzekļu devēju ieguldījumiem, noteikt Savienības ieguldījumu fonda uzskaites un ziņošanas noteikumus, jo īpaši par ieguldījuma fonda bankas kontā uzkrātajiem procentiem, precizēt finanšu dalībnieku un ieguldījumu fonda valdes attiecīgās atbildības jomas, kā arī definēt ārējo revidentu pienākumus. Tāpat ir nepieciešams nodrošināt iesaistīto līdzekļu devēju taisnīgu pārstāvību ieguldījumu fonda valdē un nodrošināt, ka līdzekļu izmantošanai ir vajadzīgs obligāts pozitīvs Komisijas balsojums.
(72)
Lai vienkāršotu ar ārējām darbībām saistītās iepirkuma procedūras, daži robežlielumi ir grozīti, citi robežlielumi un pārvaldības procedūras, kas noteiktas kopīgajos noteikumos, ir pievienoti un pielāgoti.
(73)
Nosacījumi, saskaņā ar kuriem attiecībā uz dotācijām ir iespējama atkāpe no līdzfinansējuma principa, būtu jāracionalizē atbilstoši Finanšu regulai.
(74)
Lai nodrošinātu Savienības apropriāciju pareizu pārvaldību, nepieciešams arī paredzēt priekšnoteikumus un noteikumus, kādiem jābūt nolīgumā, ja apropriāciju pārvaldība ir decentralizēta vai ja izmanto avansu kontus.
(75)
Ir lietderīgi definēt Eiropas birojus, noteikt īpašus noteikumus Publikāciju birojam un noteikumus, saskaņā ar kuriem Komisijas grāmatvedis drīkst deleģēt dažus no saviem uzdevumiem šo biroju darbiniekiem. Jānosaka arī darbības kārtība attiecībā uz banku kontiem, kurus Eiropas biroji var būt pilnvaroti atvērt Komisijas vārdā.
(76)
Pēc analoģijas ar informācijas publiskošanu par Savienības līdzekļu saņēmējiem, būtu jāpublicē Finanšu regulas 204. pantā minēto ekspertu, kas atlasīti pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību, saraksts un to uzdevumu raksturs. Būtu jāpublicē arī viņu atalgojums, ja tas pārsniedz EUR 15 000.
(77)
Būtu jāpapildina jaunā procedūra, kas noteikta Finanšu regulas 203. pantā, jo īpaši attiecībā uz izmaksu veidiem, kas jāiekļauj šajā pantā noteiktajos robežlielumos. Ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus par celtniecības projektiem Savienības delegācijās, ņemot vērā to īpatnības, jo īpaši steidzamības gadījumos. Ir lietderīgi paredzēt, ka dzīvojamās ēkas (delegācijās), kas jāīrē vai jāiegādājas īsā laika posmā, būtu jāizslēdz no Finanšu regulas 203. pantā noteiktās procedūras. Zemes iegāde bez maksas vai par simbolisku summu nebūtu jāiekļauj Finanšu regulas 203. pantā paredzētajā procedūrā, jo tā neuzliek nekādu papildu slogu budžetam.
(78)
Lai nodrošinātu saskaņotību ar Finanšu regulas noteikumiem, ir nepieciešams noteikt pārejas noteikumus. Turklāt, lai nodrošinātu saskaņotību ar nozaru juridisko pamatu, ir lietderīgi atlikt līdz 2014. gada 1. janvārim to noteikumu piemērošanu, kas skar pārvaldības veidus un finanšu instrumentus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
PIRMĀ DAĻA
KOPĪGI NOTEIKUMI
I SADAĻA
PRIEKŠMETS
1. pants
Priekšmets
Šī regula nosaka Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (turpmāk “Finanšu regula”) piemērošanas noteikumus.
II SADAĻA
BUDŽETA PRINCIPI
1. NODAĻA
Vienotības un budžeta precizitātes principi
2. pants
Priekšfinansējuma nesto procentu uzskaite
(Finanšu regulas 8. panta 4. punkts)
Ja budžetā ir iemaksājami procenti, līgums, kas noslēgts ar Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) līdz viii) punktā uzskaitītajām vienībām vai personām, paredz, ka priekšfinansējums tiek iemaksāts banku kontos vai subkontos, kas ļauj iezīmēt līdzekļus un ar tiem saistītos procentus. Pretējā gadījumā saņēmēju vai starpnieku uzskaites metodēm jānodrošina iespēja iezīmēt Savienības maksātos līdzekļus un šo līdzekļu nestos procentus vai citu peļņu.
Šīs regulas noteikumi par priekšfinansējuma procentiem neskar iepriekšējā finansējuma iekļaušanu finanšu pārskatu aktīvos saskaņā ar uzskaites noteikumiem, kas minēti Finanšu regulas 143. pantā.
2. NODAĻA
Gada pārskata princips
3. pants
Apropriācijas finanšu gadam
(Finanšu regulas 11. panta 3. punkts)
Saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, kas atļautas par finanšu gadu, veido:
a)
apropriācijas, kas paredzētas budžetā, ieskaitot budžeta grozījumos paredzētās apropriācijas;
b)
pārnestās apropriācijas;
c)
apropriācijas, kas no jauna padarītas pieejamas saskaņā ar Finanšu regulas 178. un 182. pantu;
d)
apropriācijas, ko rada priekšfinansējuma maksājumi, kas ir atmaksāti saskaņā ar Finanšu regulas 177. panta 3. punktu;
e)
apropriācijas, kas paredzētas pēc to ieņēmumu saņemšanas, kuri piešķirti finanšu gada laikā vai iepriekšējos finanšu gados un nav izlietoti.
4. pants
Apropriāciju atcelšana un pārnešana
(Finanšu regulas 13. panta 2. punkts)
1. Saistību apropriācijas un nediferencētās apropriācijas saistībā ar būvniecības projektiem, kas minētas Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā, var pārnest vienīgi tad, ja ar kredītrīkotāju nesaistītu iemeslu dēļ nav bijis iespējams uzņemties saistības līdz finanšu gada 31. decembrim un ja sagatavošanas posmi jau pavirzījušies pietiekami tālu, lai būtu pamats uzskatīt, ka saistību uzņemšanās notiks vēlākais līdz nākamā gada 31. martam vai būvniecības projektiem - līdz 31. decembrim.
2. Sagatavošanas posmi, kas minēti Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā un kas jāpabeidz līdz finanšu gada 31. decembrim, lai varētu izdarīt pārnešanu uz nākamo gadu, ir šādi:
a)
vispārējām saistībām Finanšu regulas 85. panta nozīmē - finansējuma lēmuma pieņemšana vai arī pārrunu pabeigšana līdz šim datumam ar katras iestādes attiecīgajām struktūrvienībām par šā lēmuma pieņemšanu;
b)
atsevišķām saistībām Finanšu regulas 85. panta nozīmē - iespējamos līgumslēdzēju, saņēmēju, godalgu saņēmēju vai deleģēto personu atlases pabeigšana.
3. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu un kas nav piesaistītas līdz nākamā finanšu gada 31. martam vai summām par būvniecības projektiem - līdz nākamā gada 31. decembrim, automātiski atceļ.
Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šādā veidā atceltajām apropriācijām viena mēneša laikā pēc atcelšanas saskaņā ar punkta pirmo daļu.
4. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu, var izlietot līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim.
5. Uzskaitē identificē apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar 1. līdz 4. punktu.
3. NODAĻA
Norēķinu vienības princips
5. pants
Pārrēķina kurss starp euro un citām valūtām
(Finanšu regulas 19. pants)
1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot nozaru regulas, pārrēķinus starp euro un citu valūtu, ko veic atbildīgais kredītrīkotājs, izdara pēc euro dienas valūtas maiņas kursa, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.
Ja pārrēķini starp euro un citu valūtu ir jāveic līgumslēdzējiem vai saņēmējiem, piemēro īpašus pārrēķina noteikumus, kas iekļauti iepirkuma līgumos, dotāciju nolīgumos vai finansēšanas līgumos.
2. Lai novērstu valūtas pārrēķinu operāciju būtisku ietekmi uz Savienības līdzfinansējuma līmeni vai kaitīgu ietekmi uz Savienības budžetu, īpaši noteikumi par 1. punktā minētajiem pārrēķiniem paredz, ka piemērotos gadījumos kursu euro pārrēķiniem citās valūtās aprēķina, izmantojot vidējo dienas maiņas kursu noteiktā laikposmā.
3. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts euro dienas valūtas maiņas kurss pret attiecīgo valūtu, atbildīgais kredītrīkotājs izmanto norēķinu kursu, kas minēts 4. punktā.
4. Finanšu regulas 151.-156. pantā minētās uzskaites nolūkā un saskaņā ar šīs regulas 240. pantu pārrēķinus starp euro un citu valūtu izdara, izmantojot euro mēneša norēķinu kursu. Norēķina valūtas maiņas kursu nosaka Komisijas grāmatvedis, izmantojot jebkādus informācijas avotus, ko viņš uzskata par ticamiem, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu priekšpēdējā darba dienā mēnesī, kurš ir pirms mēneša, kuram tiek noteikts kurss.
5. Šā panta 4. punktā minēto valūtas operāciju rezultātus ieraksta attiecīgās iestādes uzskaites atsevišķā pozīcijā.
Šā punkta pirmo daļu mutatis mutandis piemēro Finanšu regulas 208. pantā minētajām struktūrām.
6. pants
Lietojamais pārrēķina kurss starp euro un citām valūtām
(Finanšu regulas 19. pants)
1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot noteiktas nozaru regulas vai noteiktus publiskā iepirkuma līgumus, dotāciju nolīgumus vai dotāciju lēmumus un finansēšanas līgumus, kurss, kas jāizmanto pārrēķiniem starp euro un citām valūtām, ja pārrēķinu veic atbildīgais kredītrīkotājs, ir tās dienas kurss, kurā kredītrīkotāja struktūrvienība sastādījusi maksājuma rīkojumu vai iekasēšanas rīkojumu.
2. Euro avansu kontu gadījumā kursu, kas jāizmanto pārrēķiniem starp euro un citām valūtām, nosaka atbilstoši dienai, kurā banka veikusi maksājumu.
3. Lai pārvērstu avansu kontus valstu valūtās, kā noteikts Finanšu regulas 19. pantā, tad pārrēķiniem starp euro un citām valūtām jāizmanto tā mēneša kurss, kurā no attiecīgā avansu konta izdarīti izdevumu maksājumi.
4. Vienoti noteiktas likmes izdevumu atmaksāšanai vai izdevumu saistībā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (turpmāk “Civildienesta noteikumi”) atmaksāšanai, kam ir noteiktas maksimālās robežas un kas tiek maksāti citā valūtā kā euro, izmanto kursu, kas ir spēkā dienā, kad rodas šīs tiesības.
4. NODAĻA
Universāluma princips
7. pants
Struktūra piešķirto ieņēmumu un atbilstošo apropriāciju piešķiršanas kārtošanai
(Finanšu regulas 21. pants)
1. Neskarot 9. un 10. pantu, struktūru, kas paredzēta piešķirto ieņēmumu kārtošanai budžetā, veido:
a)
katras iestādes budžeta iedaļas ieņēmumu tāmē - budžeta pozīcija ieņēmumu saņemšanai;
b)
izdevumu tāmē ar budžeta piezīmēm, tostarp vispārējām piezīmēm, norāda, kuras pozīcijas var saņemt piešķirtajiem ieņēmumiem atbilstošas apropriācijas, kas ir darītas pieejamas.
Pirmās daļas a) punktā minētajā gadījumā pievieno atgādinājumu “pro memoria” un iespējamos ieņēmumus informācijas nolūkos norāda piezīmēs.
2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, dara pieejamas automātiski gan kā saistību apropriācijas, gan kā maksājumu apropriācijas, ja ieņēmumus saņēmusi iestāde, izņemot turpmāk minētos gadījumos:
a)
gadījumos, kas paredzēti Finanšu regulas 181. panta 2. punktā un 183. panta 2. punktā;
b)
gadījumā, kas paredzēts Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunktā dalībvalstīm, kuru iemaksas līgums ir izteikts euro.
Gadījumā, kas minēts pirmās daļas b) punktā, saistību apropriācijas var darīt pieejamas pēc tam, kad dalībvalsts ir parakstījusi iemaksas līgumu.
8. pants
Dalībvalstu iemaksas zinātniskās izpētes programmām
(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta a) apakšpunkts)
1. Dalībvalstu iemaksas, lai finansētu dažas pētniecības papildprogrammas, kas paredzētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (8) 5. pantā, iemaksā šādi:
a)
septiņas divpadsmitdaļas no summas, kas iekļauta budžetā, samaksā vēlākais līdz kārtējā finanšu gada 31. janvārim;
b)
atlikušās piecas divpadsmitdaļas samaksā vēlākais līdz kārtējā finanšu gada 15. jūlijam.
2. Ja līdz finanšu gada sākumam budžets nav pieņemts galīgajā variantā, 1. punktā noteiktās iemaksas pamatojas uz summu, kas iekļauta budžetā par iepriekšējo finanšu gadu.
3. Jebkādu iemaksu vai papildu maksājumu, ko dalībvalstis ir parādā budžetam, iekļauj Komisijas pārskatā vai pārskatos trīsdesmit kalendāra dienu laikā pēc pieprasījuma iemaksāt līdzekļus.
4. Izdarītos maksājumus iekļauj pārskatā, kas paredzēts Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, un tiem piemēro minētajā regulā paredzētos nosacījumus.
9. pants
Piešķirtie ieņēmumi no EBTA dalībvalstu līdzdalības dažās Savienības programmās
(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) apakšpunkts)
1. Budžeta struktūra, lai kārtotu Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstu (turpmāk “EBTA dalībvalstis”) līdzdalību dažās Savienības programmās, ir šāda:
a)
ieņēmumu tāmē iekļauj pozīciju ar atgādinājumu “pro memoria”, lai kārtotu EBTA dalībvalstu visu iemaksu summu par attiecīgo finanšu gadu;
b)
izdevumu tāmē:
i)
piezīmēs par katru pozīciju, kas attiecas uz Savienības darbībām, kurās piedalās EBTA dalībvalstis, norāda gaidāmo līdzdalības summu “informācijai”;
ii)
pielikumā, kas ir budžeta sastāvdaļa, norāda visas pozīcijas, kas attiecas uz Savienības darbībām, kurās piedalās EBTA dalībvalstis.
Pirmās daļas a) punkta nolūkiem aprēķināto summu norāda budžeta piezīmēs.
Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētais pielikums atspoguļo un ir sastāvdaļa struktūrai, kas paredzēta, lai kārtotu šādai līdzdalībai atbilstošās apropriācijas, kā noteikts 2. punktā, un lai ļautu īstenot izdevumus.
2. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 82. pantu EBTA dalībvalstu ikgadējā līdzdalība, kā Eiropas Ekonomikas zonas Apvienotā komiteja apliecinājusi Komisijai saskaņā ar EEZ līgumam pievienotā 32. protokola 1. panta 5. punktu, rada pamatu tam, lai finanšu gada sākumā tiktu paredzētas pilnīgi visas summas atbilstošajām saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām.
3. Ja finanšu gada laikā budžeta pozīcijās paredz papildu apropriācijas ar EBTA dalībvalstu līdzdalību, bet EBTA dalībvalstis šā gada laikā nespēj attiecīgi koriģēt savas iemaksas, lai ievērotu EEZ līguma 82. pantā noteikto “proporcionalitātes faktoru”, Komisija var kā pagaidu un izņēmuma pasākumu izlietot savas skaidrās naudas rezerves, lai finansētu EBTA dalībvalstu daļu. Visos gadījumos, kad tiek paredzētas šādas papildu apropriācijas, Komisija, cik ātri vien iespējams, pieprasa attiecīgās iemaksas no EBTA dalībvalstīm. Komisija katru gadu informē Eiropas Parlamentu un Padomi par ikvienu šādu lēmumu.
Priekšfinansējumu, cik ātri vien iespējams, noformē nākamā finanšu gada budžetā.
4. Saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) apakšpunktu EBTA dalībvalstu finanšu iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus. Grāmatvedis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka to ieņēmumu izlietojumu, kas gūti no šīm iemaksām, un atbilstošo apropriāciju izlietojumu uzrauga atsevišķi.
Finanšu regulas 150. panta 2. punktā noteiktajā pārskatā Komisija atsevišķi norāda īstenošanas posmu gan ieņēmumu, gan izdevumu sadaļā atbilstoši EBTA dalībvalstu līdzdalībai.
10. pants
Ieņēmumi no sankcijām, kas piemērotas dalībvalstīm, kurās ir pārmērīgs deficīts
(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta c) apakšpunkts)
Budžeta struktūra, lai kārtotu ieņēmumus no sankcijām, kas paredzētas Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (9) 4. iedaļā, ir šāda:
a)
ieņēmumu tāmē iekļauj budžeta pozīciju ar atgādinājumu “pro memoria”, lai kārtotu procentus par šādām summām;
b)
tajā pašā laikā un neskarot Finanšu regulas 77. pantu, šo summu iekļaušana ieņēmumu tāmē rada pamatu tam, lai izdevumu tāmē paredzētu saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.
Pirmās daļas b) punktā minētās apropriācijas īsteno saskaņā ar Finanšu regulas 20. pantu.
11. pants
Izmaksas, ko ietver dāvinājumu pieņemšana par labu Savienībai
(Finanšu regulas 22. pants)
Finanšu regulas 22. panta 2. punktā minētā Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarojuma nolūkos Komisija aprēķina un pienācīgi izskaidro finansiālās izmaksas, tostarp pārraudzības izmaksas, ko ietver dāvinājumu pieņemšana par labu Savienībai.
12. pants
Atgūstamo nodokļu konti
(Finanšu regulas 23. panta 3. punkts)
Jebkurus nodokļus, ko Savienība segusi saskaņā ar Finanšu regulas 23. panta 2. punktu un 3. punkta a) apakšpunktu, iekļauj pagaidu kontā, līdz attiecīgās valstis tos atmaksā.
5. NODAĻA
Specifikācijas princips
13. pants
Noteikumi par iestāžu, izņemot Komisiju, pārvietojumu procentuālo daļu aprēķināšanu
(Finanšu regulas 25. pants)
1. Finanšu regulas 25. pantā minētās procentuālās daļas aprēķina brīdī, kad iesniegts pārvietošanas pieprasījums, atsaucoties uz budžetā, tostarp budžeta grozījumos, paredzētajām apropriācijām.
2. Summa, kas jāņem vērā, ir paredzamā pārvietojumu summa pozīcijā, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, ņemot vērā korekcijas pēc iepriekš izdarītiem pārvietojumiem.
Nav jāņem vērā summa, kas atbilst pārvietojumiem, ko attiecīgā iestāde var veikt autonomi bez Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma.
14. pants
Noteikumi par Komisijas pārvietojumu procentuālo daļu aprēķināšanu
(Finanšu regulas 26. pants)
1. Finanšu regulas 26. panta 1. punktā minētās procentuālās daļas aprēķina brīdī, kad iesniegts pārvietošanas pieprasījums, atsaucoties uz budžetā, tostarp budžeta grozījumos, paredzētajām apropriācijām.
2. Summa, kas jāņem vērā, ir paredzamā pārvietojumu summa pozīcijā, no kuras vai uz kuru tiek izdarīti pārvietojumi, ņemot vērā korekcijas pēc iepriekš izdarītiem pārvietojumiem.
Nav jāņem vērā summa, kas atbilst pārvietojumiem, ko Komisija var veikt autonomi bez Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma.
15. pants
Administratīvie izdevumi
(Finanšu regulas 26. pants)
Izdevumi, kas minēti Finanšu regulas 26. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, katrā politikas jomā attiecas uz posteņiem, kuri minēti Finanšu regulas 44. panta 3. punktā.
16. pants
Pamatojums apropriāciju pārvietošanas pieprasījumiem
(Finanšu regulas 25. un 26. pants)
Pārvietošanas priekšlikumiem un visām ziņām, kuras Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz par pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar Finanšu regulas 25. un 26. pantu, pievieno atbilstošus un detalizētus apliecinošos dokumentus, kuros atspoguļota apropriāciju īstenošana un pieprasījumu tāmes līdz finanšu gada beigām gan par pozīcijām, uz kurām apropriācijas paredzēts pārvietot, gan par tām, no kurām tās paredzēts izņemt.
17. pants
Pamatojums pārvietošanas pieprasījumiem no rezerves ārkārtas palīdzībai
(Finanšu regulas 29. pants)
Pārvietošanas priekšlikumiem, lai ļautu izlietot ārkārtas palīdzības rezerves, kas minētas Finanšu regulas 29. pantā, pievieno attiecīgus un detalizētus apliecinošos dokumentus, kuros norāda:
a)
par pozīciju, uz kuru paredzēts izdarīt pārvietošanu, - visjaunākās rīcībā esošās ziņas par apropriāciju īstenošanu un pieprasījumu tāmi līdz finanšu gada beigām;
b)
par visām pozīcijām, kuras attiecas uz ārējiem darījumiem, - apropriāciju īstenošanu līdz iepriekšējā mēneša beigām pirms pārvietošanas pieprasījuma iesniegšanas un pieprasījumu tāmi līdz finanšu gada beigām, ieskaitot salīdzinājumu ar sākotnējo tāmi;
c)
analīzi par iespējām pārdalīt apropriācijas.
6. NODAĻA
Pareizas finanšu pārvaldības princips
18. pants
Novērtēšana
(Finanšu regulas 30. pants)
1. Visiem priekšlikumiem par programmām vai darbībām, kas var radīt budžeta izdevumus, piemēro ex ante novērtējumu, kurā aplūko:
a)
vajadzības, kas jāapmierina īsākā vai ilgākā termiņā;
b)
Savienības līdzdalības pievienoto vērtību;
c)
politikas un pārvaldības mērķus, kas jāsasniedz un kas ietver pasākumus, kuri ir nepieciešami Savienības finanšu interešu aizsardzībai krāpšanas novēršanas un atklāšanas, izmeklēšanas, atlīdzināšanas un sankciju jomā;
d)
iespējamos politikas risinājumus, ieskaitot risku saistībā ar tiem;
e)
paredzamos rezultātus un ietekmi, jo īpaši ekonomisko, sociālo un vides ietekmi, un rādītājus, un novērtēšanas noteikumus, kas vajadzīgi to izvērtēšanai;
f)
vispiemērotāko metodi labākā(-o) risinājuma(-u) īstenošanai;
g)
ierosinātās programmas vai darbības iekšējo saskaņotību un saistību ar citiem līdzīgiem dokumentiem;
h)
apropriāciju apjomu, cilvēkresursus un citus administratīvos izdevumus, kas jāatvēl, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderības principu;
i)
agrāk līdzīgos gadījumos gūto pieredzi.
2. Priekšlikumā nosaka uzraudzības, ziņojumu sniegšanas un novērtējuma kārtību, pienācīgi ņemot vērā ierosinātās programmas vai darbības īstenošanā iesaistāmās valdības visu līmeņu attiecīgos pienākumus.
3. Visas programmas vai darbības, ieskaitot izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības, kur iesaistītie resursi pārsniedz EUR 5 000 000, pakļauj starpposma un/vai ex post novērtēšanai attiecībā uz piešķirtajiem finanšu un cilvēkresursiem, kā arī iegūtajiem rezultātiem, lai pārbaudītu to atbilstību izvirzītajiem mērķiem, novērtēšanu izdarot šādi:
a)
daudzgadu programmu izpildes laikā iegūtos rezultātus regulāri izvērtē saskaņā ar grafiku, kas ļauj izvērtēšanas secinājumus ņemt vērā, pieņemot jebkādu lēmumu par programmas atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu;
b)
to darbību rezultātus, kurām piešķir gada finansējumu, izvērtē vismaz reizi sešos gados.
Pirmās daļas a) un b) apakšpunktu nepiemēro visiem projektiem vai darbībām, ko veic minēto darbību robežās, par kurām šī prasība var tikt izpildīta ar nobeiguma ziņojumiem, ko nosūta struktūras, kuras veikušas šo darbību.
4. Novērtējumiem, kas ir minēti 1. un 3. punktā, ir jābūt proporcionāliem iesaistītajiem resursiem un attiecīgās programmas vai darbības ietekmei.
19. pants
Finanšu pārskats
(Finanšu regulas 31. pants)
Finanšu pārskats ietver finanšu un saimnieciskos datus, lai likumdevēja iestāde var novērtēt Savienības darbības nepieciešamību. Tas sniedz attiecīgu informāciju par saskanīgumu ar citām Savienības darbībām un jebkādu iespējamo sinerģiju.
Daudzgadu darbību gadījumā finanšu pārskatos iekļauj paredzamo gada pieprasījumu grafiku apropriāciju un amatu, tostarp ārējo darbinieku, izteiksmē un to finansiālās ietekmes novērtējumu vidējā termiņā.
7. NODAĻA
Pārredzamības princips
20. pants
Budžeta provizoriska publicēšana
(Finanšu regulas 34. pants)
Tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā četras nedēļas pēc budžeta galīgās pieņemšanas, iestāžu interneta vietnē pēc Komisijas iniciatīvas visās valodās publicē budžetā paredzētās galīgās detalizētās summas pirms to oficiālas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
21. pants
Informācijas publicēšana par Savienības līdzekļu vērtību un saņēmējiem
(Finanšu regulas 35. pants)
1. Informāciju par to Savienības līdzekļu saņēmējiem, kas piešķirti tiešā pārvaldībā, publicē Savienības iestāžu interneta vietnē līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko finanšu gadam, kurā līdzekļi tika piešķirti.
Papildus pirmajā daļā minētajai publikācijai informāciju noteiktajā standartformā iespējams publicēt ar citiem piemērotiem līdzekļiem.
2. Ja vien šajā regulā un nozaru noteikumos nav norādīts citādi, publicē šādu informāciju, ņemot vērā Finanšu regulas 35. panta 3. punktā norādītos kritērijus:
a)
saņēmēja vārds/nosaukums;
b)
saņēmēja atrašanās vieta;
c)
piešķirtā summa;
d)
pasākuma būtība un mērķis.
Šā punkta b) apakšpunkta nolūkiem “atrašanās vieta” ir:
i)
saņēmēja adrese, ja tas ir juridiska persona;
ii)
reģions NUTS 2 līmenī, ja saņēmējs ir fiziska persona.
Ja personas dati ir fiziskas personas dati, publicēto informāciju dzēš pēc diviem gadiem pēc tā finanšu gada beigām, kad līdzekļi tika piešķirti. Šo noteikumu piemēro arī attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādītas viena vai vairākas fiziskās personas.
3. Šā panta 2. punktā minēto informāciju publicē tikai par godalgām, dotācijām un līgumiem, kas ir piešķirti konkursu, dotāciju piešķiršanas vai publiskā iepirkuma procedūru rezultātā. Šo informāciju nepublicē par:
a)
stipendijām fiziskām personām un cita veida tiešo atbalstu, ko izmaksā fiziskām personām, kurām tas visvairāk nepieciešams, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 4. punkta c) apakšpunktā;
b)
līgumiem, kuru summa nepārsniedz šīs regulas 137. panta 2. punktā minēto.
4. Šo informāciju nepublicē, ja tās atklāšana rada risku, ka tiek apdraudētas attiecīgo personu tiesības un brīvības, kuras aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, vai arī, ja tas varētu kaitēt saņēmēju likumīgajām komerciālajām interesēm.
22. pants
Saite uz informācijas publikāciju par to Savienības līdzekļu saņēmējiem, kas piešķirti netiešā pārvaldībā
(Finanšu regulas 35. pants)
Ja Savienības līdzekļu pārvaldība ir deleģēta Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām iestādēm un struktūrām, deleģēšanas nolīgumos paredz, ka 21. panta 2. un 3. punktā minēto informāciju standartformā publicē pilnvarotās iestādes un struktūras savās tīmekļa vietnēs.
Savienības iestāžu interneta vietnē iekļauj atsauci vismaz uz tās tīmekļa vietnes adresi, kurā atrodama šī informācija, izņemot gadījumus, kad to publicē tieši Savienības iestāžu interneta vietnes īpašā vietā.
Papildus pirmajā daļā minētajai publikācijai informāciju noteiktajā standartformā iespējams publicēt ar jebkuriem citiem piemērotiem līdzekļiem.
Panta pirmajā daļā minētajai publikācijai piemēro 21. panta 2. līdz 4. punkta noteikumus.
III SADAĻA
BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE
23. pants
Finanšu plānojums
(Finanšu regulas 38. pants)
Finanšu regulas 38. pantā minēto finanšu plānojumu strukturē pa izdevumu kategorijām, politikas jomām un budžeta pozīcijām. Pilnīgs finanšu plānojums ietver visas izdevumu kategorijas, izņemot lauksaimniecību, kohēzijas politiku un administrāciju, par ko sniedz tikai kopsavilkuma datus.
24. pants
Budžeta grozījumu projekts
(Finanšu regulas 41. panta 1. punkts)
Budžeta grozījumu projektam pievieno pārskatus par pamatojumu un informāciju par budžeta izpildi iepriekšējā un kārtējā finanšu gadā, kas pieejama šo grozījumu izstrādes laikā.
25. pants
Budžeta nomenklatūra
(Finanšu regulas 44. pants)
Budžeta nomenklatūra atbilst specifikācijas, pārredzamības un pareizas finanšu pārvaldības principiem. Tā nodrošina budžeta procesam nepieciešamo skaidrību un pārredzamību, sekmējot galveno mērķu noteikšanu, kā paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos, dodot iespēju noteikt politiskās prioritātes un nodrošināt efektīvu un lietderīgu īstenošanu.
26. pants
Faktiskie izdevumi pēdējā finanšu gadā, par kuru konti ir noslēgti
(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) punkts)
Budžeta izveides nolūkā faktiskos izdevumus pēdējā finanšu gadā, kura konti ir noslēgti, nosaka šādi:
a)
saistību sadaļā: saistības, kas finanšu gada laikā iekļautas pārskatos no apropriācijām tam pašam finanšu gadam, kā noteikts 3. pantā;
b)
maksājumu sadaļā: maksājumus, kas izdarīti finanšu gada laikā - tas ir, par kuriem bankai nosūtīts maksājuma rīkojums, - no apropriācijām tam pašam finanšu gadam, kā noteikts 3. pantā.
27. pants
Budžeta piezīmes
(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta a) apakšpunkta vi) punkts)
Budžeta piezīmēs ietilpst:
a)
atsauces uz pamatdokumentu, ja tāds ir;
b)
visi attiecīgie paskaidrojumi par apropriāciju raksturu un mērķi.
28. pants
Štata plāns
(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkts)
Komisijas štata plānā atsevišķi uzrāda Sagādes aģentūras personālu.
IV SADAĻA
BUDŽETA IZPILDE
1. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
29. pants
Informācija par personas datu nosūtīšanu revīzijas nolūkos
(Finanšu regulas 53. pants)
Izsakot uzaicinājumus saistībā ar dotācijām, iepirkumiem vai godalgām, ko īsteno ar tiešas pārvaldības starpniecību, iespējamos saņēmējus, kandidātus, pretendentus un dalībniekus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (10) informē par to, ka Savienības finansiālo interešu aizsardzības nolūkos to personas dati var tikt nosūtīti iekšējās revīzijas dienestiem, Eiropas Revīzijas palātai, Finanšu pārkāpumu komisijai vai Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (turpmāk “OLAF”) un ar tiem var apmainīties Komisijas un izpildaģentūru kredītrīkotāji.
30. pants
Sagatavošanas pasākumi kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā
(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunkts)
Finansējums pasākumiem, kurus apstiprinājusi Padome, lai sagatavotos Savienības krīzes pārvarēšanas operācijām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, ietver papildu izmaksas, kas tieši rodas, izvietojot konkrētā teritorijā pārstāvniecību vai vienību, kuras sastāvā ietilpst arī Savienības iestāžu personāls, tostarp augstas pakāpes riska apdrošināšana, ceļa un uzturēšanās izdevumi un dienas naudas maksājumi.
31. pants
Komisijas īpašās pilnvaras saskaņā ar Līgumiem
(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta d) apakšpunkts)
1. Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) panti, kas tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai, ir šādi:
a)
Līguma 154. pants (sociālais dialogs);
b)
Līguma 156. pants (pētījumi, atzinumi un apspriedes par sociāliem jautājumiem);
c)
Līguma 159. un 161. pants (īpašie ziņojumi par sociāliem jautājumiem);
d)
Līguma 168. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt veselības aizsardzības jautājumus);
e)
Līguma 171. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt jautājumus attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem);
f)
Līguma 173. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt jautājumus, kas attiecas uz rūpniecību);
g)
Līguma 175. panta otrā daļa (ziņojums par virzību, lai sasniegtu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju);
h)
Līguma 181. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt koordināciju attiecībā uz pētniecību un tehnoloģijas attīstību);
i)
Līguma 190. pants (ziņojums par pētniecību un tehnoloģijas attīstību);
j)
Līguma 210. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt koordināciju attīstības sadarbības politikas jomā);
k)
Līguma 214. panta 6. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt humānās palīdzības pasākumus).
2. Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “Euratom līgums”) panti, kas tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai, ir šādi:
a)
Euratom līguma 70. pants (finansiāls atbalsts programmu izpētei dalībvalstīs, ņemot vērā budžetā noteiktos ierobežojumus);
b)
Euratom līguma 77. līdz 85. pants.
3. Budžeta projekta izklāstā sarakstiem, kas norādīti 1. un 2. punktā, var pievienot tuvākas ziņas, norādot attiecīgos pantus un iesaistītās summas.
32. pants
Darbības, kuras iespējami ir skāris interešu konflikts, un procedūra
(Finanšu regulas 57. pants)
1. Darbības, kuras iespējami ir saistītas ar interešu konfliktu Finanšu regulas 57. panta 2. punkta nozīmē, var cita starpā izpausties kā viens no turpmāk minētiem veidiem, neskarot to kvalifikāciju kā nelikumīgas darbības saskaņā ar 141. pantu:
a)
nepamatotu tiešu vai netiešu priekšrocību piešķiršana sev vai citiem;
b)
attiekšanās piešķirt saņēmējam tiesības vai priekšrocības, kuras šim saņēmējam pienākas;
c)
nepamatotu vai neatļautu darbību veikšana vai obligāti veicamu darbību neveikšana.
Citas darbības, kuras iespējami ir saistītas ar interešu konfliktu, ir tādas, kas var ietekmēt personas pienākumu neatkarīgu un objektīvu izpildi, kā, piemēram, cita starpā dalība publiskā iepirkuma vai dotāciju procedūras vērtēšanas komitejā, ja persona tieši vai netieši var gūt finansiālu labumu no šo procedūru iznākuma.
2. Uzskata, ka interešu konflikts pastāv tad, ja pieteikuma iesniedzējs, kandidāts vai pretendents ir darbinieks, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi, ja vien tā priekšnieks nav devis tam iepriekšēju atļauju piedalīties procedūrā.
3. Interešu konflikta gadījumā deleģētais kredītrīkotājs veic piemērotus pasākumus, lai novērstu attiecīgās personas nelabvēlīgo ietekmi uz konkrēto procesu vai procedūru.
2. NODAĻA
Izpildes paņēmieni
1. iedaļa
Vispārīgi noteikumi
33. pants
Pārvaldības veids
(Finanšu regulas 58. pants)
Komisijas grāmatvedības sistēma nosaka pārvaldības veidu un katrā pārvaldības veidā - vienības vai personas veidu, kas uzskaitītas Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā un kam uzticēti budžeta izpildes uzdevumi.
Attiecībā uz Komisijas tiešo pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunktu uzskaites sistēmā pārvaldību iedala šādi:
a)
Komisijas struktūrvienības;
b)
izpildaģentūras;
c)
Savienības delegāciju vadītāji;
d)
ieguldījumu fondi, kas minēti Finanšu regulas 187. pantā.
2. iedaļa
Tieša pārvaldība
34. pants
Tieša pārvaldība
(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts)
Ja Komisija izpilda budžetu tieši tās struktūrvienībās, tad izpildes uzdevumus izpilda finanšu dalībnieki Finanšu regulas 64.-75. panta nozīmē, ievērojot šajā regulā paredzētos nosacījumus.
35. pants
Izpildaģentūrām deleģēto pilnvaru īstenošana
(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 62. pants)
1. Ar lēmumiem deleģēt pilnvaras izpildaģentūrām tās tiek pilnvarotas kā deleģētie kredītrīkotāji īstenot apropriācijas, kas attiecas uz Savienības programmu, kuras pārvaldība tām ir uzticēta.
2. Komisijas izdotajā deleģēšanas dokumentā iekļauj vismaz tos pašus noteikumus, kas uzskaitīti 40. panta a) līdz d) punktā un h) punktā. Izpildaģentūras uzdevumā to oficiāli pieņem direktors rakstveidā.
36. pants
Atbilstība publiskā iepirkuma piešķiršanas noteikumiem
(Finanšu regulas 63. pants)
Ja Komisija uztic uzdevumus privātām struktūrām saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 2. punktu, tā noslēdz līgumus saskaņā ar Finanšu regulas pirmās daļas V sadaļas un otrās daļas IV sadaļas III nodaļas noteikumiem.
3. iedaļa
Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm
37. pants
Īpaši noteikumi dalītai pārvaldībai ar dalībvalstīm - pasākumi, lai veicinātu labāko praksi
(Finanšu regulas 59. pants)
Komisija izveido reģistru par struktūrām, kas atbildīgas par pārvaldības, apliecināšanas un revīzijas pasākumiem saskaņā ar nozaru noteikumiem.
Lai veicinātu labāko praksi struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Zivsaimniecības fonda īstenošanas jomā, Komisija informācijas nolūkos var darīt pieejamu struktūrām, kas ir atbildīgas par pārvaldības un kontroles pasākumiem, metodisko rokasgrāmatu, iekļaujot tajā savu kontroles stratēģiju un pieeju, tostarp pārbaudes punktu sarakstus un labākās prakses piemērus. Šo rokasgrāmatu atjauno pēc vajadzības.
4. iedaļa
Netiešā pārvaldība
38. pants
Sistēmu, noteikumu un procedūru līdzvērtība netiešajā pārvaldībā
(Finanšu regulas 60. pants)
1. Komisija var piekrist, ka iepirkuma noteikumi un procedūras ir līdzvērtīgas tās pašas noteikumiem un procedūrām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
tie atbilst pretendentu plašas konkurences principam, lai iegūtu labāko cenu, un pārrunu procedūras aprobežojas ar pamatotām summām vai ir pienācīgi pamatotas;
b)
tie nodrošina pārredzamību ar iepriekšēju publikāciju, jo īpaši gadījumos, kad notiek piedāvājumu konkurss, un atbilstīgi publicē informāciju par līgumslēdzējiem;
c)
tie nodrošina vienlīdzīgu attieksmi, proporcionalitāti un nediskrimināciju;
d)
tie novērš interešu konfliktus visas iepirkuma procedūras laikā.
Dalībvalstu vai trešo valstu tiesību aktus, ar kuriem transponē Direktīvu 2004/18/EK, uzskata par līdzvērtīgiem noteikumiem, kurus iestādes piemēro saskaņā ar Finanšu regulu.
2. Komisija var piekrist, ka dotācijas noteikumi un procedūras ir līdzvērtīgas tās pašas noteikumiem un procedūrām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
tie atbilst proporcionalitātes, pareizas finanšu pārvaldības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principiem;
b)
tie nodrošina pārredzamību ar piemērotām publikācijām par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tiešās piešķiršanas procedūras ir ierobežotas līdz saprātīgām summām vai ir pienācīgi pamatotas, turklāt pēc procedūras tiek publicēta informācija par saņēmējiem, ņemot vērā proporcionalitātes principu;
c)
tie novērš interešu konfliktus visas dotāciju piešķiršanas procedūras laikā;
d)
tie nosaka, ka dotācijas nevar būt kumulatīvas, tās nevar piešķirt ar atpakaļejošu datumu, tām parasti jābūt saistītām ar līdzfinansējumu, un to mērķis vai sekas nevar būt peļņas radīšana saņēmējam.
3. Komisija var pieņemt, ka grāmatvedības sistēmas un iekšējās kontroles sistēmas, ko izmanto struktūras un personas, kurām ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi Komisijas vārdā, nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni Savienības finanšu interesēm un pamatotu ticamību pārvaldības mērķu sasniegšanai, ja tie atbilst Finanšu regulas 32. pantā noteiktajiem principiem.
39. pants
Vienību un personu noteikumu un procedūru ex ante netiešā pārvaldībā
(Finanšu regulas 61. panta 1. punkts)
Iepriekšējās novērtēšanas nolūkā saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punktu atbildīgais kredītrīkotājs var paļauties uz cita kredītrīkotāja veiktu iepriekšēju novērtējumu, ja tā secinājumi par uzticamo uzdevumu īpašajiem riskiem, jo īpaši par to veidu un iesaistītajām summām, attiecas uz lietas būtību.
Atbildīgais kredītrīkotājs var uzticēties citu līdzekļu devēju veiktajam iepriekšējam novērtējumam, ja tas ir sagatavots, ievērojot nosacījumus, kas ir līdzvērtīgi netiešās pārvaldības nosacījumiem, kuri ir izklāstīti Finanšu regulas 60. pantā.
40. pants
Tā līguma saturs, ar kuru budžeta izpildes uzdevumus uztic vienībām un personām
(Finanšu regulas 61. panta 3. punkts)
Deleģēšanas nolīgumi ietver sīki izstrādātu kārtību, ar kuru nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un veikto darbību pārredzamību. Tie ietver vismaz šādu informāciju:
a)
uzdoto uzdevumu skaidra definīcija un to robežas, jo īpaši attiecībā uz uzticēto uzdevumu izmaiņām, atteikšanos no parādiem, atmaksāto vai neizlietoto līdzekļu izlietojumu;
b)
uzdevumu izpildes nosacījumi un sīki izstrādāta kārtība, pienākumi un veicamās kontroles organizēšana, tostarp programmu novērtēšana;
c)
nosacījumi Savienības iemaksas maksājumiem, tostarp to izmaksu atlīdzināšana, kas radušās saistībā ar izpildi, kā arī atlīdzība pilnvarotajai vienībai, kopā ar noteikumiem par to, kādi pierādījuma dokumenti ir nepieciešami, lai pamatotu maksājumus;
d)
noteikumi par to, kā jāziņo Komisijai par uzdevumu izpildi, gaidāmajiem rezultātiem, pārkāpumiem, kas radās, un veiktajiem pasākumiem, nosacījumiem, kuriem iestājoties maksājumus var atlikt vai pārtraukt, kā arī nosacījumiem, kuriem iestājoties uzdevumu izpildi izbeidz;
e)
datums, līdz kuram ir jānoslēdz atsevišķie līgumi un nolīgumi, ar ko īsteno deleģēšanas līgumu, tam ir jābūt atbilstošam uzticēto uzdevumu būtībai;
f)
izslēgšanas noteikumi, kas ļauj līgumslēdzējai vienībai vai personai izslēgt vienības, kas ir Finanšu regulas 106. panta 1. punkta a), b) un e) apakšpunktā un 107. panta a) un b) punktā minētajā situācijā, no dalības iepirkuma, dotāciju vai godalgas piešķiršanas procedūrās vai no līgumu, dotāciju vai godalgu piešķiršanas;
g)
sīki izstrādāta kārtība Komisijas pārbaudēm, kā arī noteikumi, saskaņā ar kuriem Komisijai, OLAF un Revīzijas palātai piešķir piekļuvi informācijai, kas tiem ir nepieciešama savu pienākumu izpildīšanai, kā arī pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas, tostarp pārbaudes uz vietas;
h)
kārtība, kas nosaka:
i)
pilnvarotās vienības apņemšanos nekavējoties informēt Komisiju par krāpšanu, kas notiek saistībā ar Savienības līdzekļu pārvaldību, un veiktajiem pasākumiem;
ii)
kā tiek izraudzīta kontaktpersona, kurai ir atbilstīgas pilnvaras sadarboties tieši ar OLAF, lai sekmētu OLAF operatīvo darbību;
i)
noteikumi, ar kuriem regulē bankas kontu un saņemto procentu izmantošanu, kā paredzēts Finanšu regulas 8. panta 4. punktā;
j)
noteikumi, ar kuriem garantē Savienības darbības pārredzamību saistībā ar struktūras pārējām darbībām.
41. pants
Pārvaldības deklarācija un atbilstības atzinums
(Finanšu regulas 60. panta 5. punkts)
Ja darbības beidzas pirms attiecīgā finanšu gada beigām, pilnvarotās vienības vai personas nobeiguma ziņojums par šo darbību var aizstāt vadības sagatavoto ticamības deklarāciju, kas minēta Finanšu regulas 60. panta 5. punkta b) apakšpunktā, ja tā iesniegta līdz tā gada 15. februārim, kas seko attiecīgajam finanšu gadam.
Ja starptautiskās organizācijas un trešās valstis īsteno daudzgadu darbības, kuru ilgums nepārsniedz 18 mēnešus, Finanšu regulas 60. panta 5. punktā minēto atbilstības atzinumu var iekļaut nobeiguma ziņojumā.
42. pants
Procedūras, ar kurām pārbauda un apstiprina kontus un izslēdz no Savienības finansējuma izdevumus, kas veikti, pārkāpjot spēkā esošos netiešās pārvaldības noteikumus
(Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunkts)
1. Neskarot nozaru noteikumu īpašos nosacījumus, Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktā minētās procedūras ietver:
a)
Komisijas veiktas dokumentu pārbaudes un vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas;
b)
Komisijas veiktu tādu izdevumu konstatāciju, kuri atzīti kā pieņemami pēc pretrunu procedūras, ja tāda ir vajadzīga, ar iestādēm un struktūrām, un pēc tam, kad šīs iestādes un struktūras ir informētas;
c)
vajadzības gadījumā Komisijas veiktus aprēķinus par finanšu korekcijām;
d)
Komisijas veiktu tāda saldo atgūšanu vai atmaksāšanu, kas rodas no starpības starp pieņemtajiem izdevumiem un summām, kuras jau samaksātas iestādēm vai struktūrām.
Šā punkta d) apakšpunkta nolūkiem Komisija atgūst maksājamās summas, vēlams ar ieskaitu, kā noteikts 87. pantā.
2. Ja budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti vienībai, kas īsteno daudzu līdzekļu devēju finansētu darbību, Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktā minētās procedūras ietver pārbaudi par to, ka summu, kas atbilst summai, kuru Komisija samaksājusi par attiecīgo darbību, vienība ir izlietojusi darbībai, un ka izdevumi ir radušies atbilstīgi pienākumiem, kuri noteikti līgumā, kas parakstīts ar šo vienību.
Šīs regulas nolūkiem daudzu līdzekļu devēju finansēta darbība ir jebkura darbība, kuras finansēšanai Savienības līdzekļi ir apvienoti ar vēl vismaz viena līdzekļu devēja līdzekļiem.
43. pants
Īpaši noteikumi par netiešu pārvaldību ar starptautiskām organizācijām
(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkts un 188. pants)
1. Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētās starptautiskās organizācijas ir:
a)
starptautiskas publiskā sektora organizācijas, kas izveidotas ar starpvaldību līgumiem, un specializētas iestādes, ko izveidojušas šādas organizācijas;
b)
Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja;
c)
Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija;
d)
citas bezpeļņas organizācijas, kas ar Komisijas lēmumu pielīdzinātas starptautiskām organizācijām.
2. Ja Komisija izpilda budžetu, īstenojot kopīgu pārvaldību ar starptautiskajām organizācijām, piemēro pārbaudes nolīgumus, kas noslēgti ar šīm organizācijām.
44. pants
Publisko tiesību struktūru vai privāttiesību struktūru, kas veic publiska dienesta uzdevumus, iecelšana
(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) un vi) punkts)
1. Valstu publisko tiesību struktūrām un privāttiesību struktūrām, kuras pilda publisku dienestu uzdevumus, piemēro dalībvalsts tiesību aktus vai tās valsts tiesību aktus, kurā tās ir izveidotas.
2. Ja pārvaldību īsteno ar iestāžu tīkla palīdzību, kura dēļ dalībvalstij vai attiecīgajai valstij jāieceļ vismaz viena struktūra vai vienība, dalībvalsts vai attiecīgā valsts ieceļ šo struktūru vai vienību saskaņā ar pamatdokumentu.
Visos pārējos gadījumos Komisija šādas struktūras vai vienības ieceļ, vienojoties ar dalībvalstīm vai attiecīgajām valstīm.
3. NODAĻA
Finanšu dalībnieki
1. iedaļa
Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi
45. pants
Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi
(Finanšu regulas 64. pants)
1. Katra iestāde piešķir ikvienam finanšu dalībniekam resursus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei, un izstrādā hartu, kurā sīki aprakstīti viņa uzdevumi, tiesības un pienākumi.
2. Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, ievēro Komisijas pieņemtu hartu par to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti.
2. iedaļa
Kredītrīkotājs
46. pants
Palīgi kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras
(Finanšu regulas 65. pants)
Atbildīgajam kredītrīkotājam viņa pienākumu izpildē var palīdzēt pilnvaroti darbinieki, un viņa pārraudzībā veikt konkrētas darbības, kas vajadzīgas budžeta izpildei, kā arī finanšu un pārvaldības informācijas sagatavošanai. Lai novērstu jebkādus interešu konfliktus, uz personālu, kas palīdz kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, attiecina Finanšu regulas 57. pantā noteiktos pienākumus.
Savienības delegāciju vadītājiem, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, viņu pienākumu izpildē var palīdzēt Komisijas darbinieki.
47. pants
Iekšējie noteikumi par deleģēšanu
(Finanšu regulas 65. pants)
Ikviena iestāde saskaņā ar Finanšu regulu un šo regulu savos iekšējos noteikumos nosaka tādus pasākumus apropriāciju pārvaldīšanai, kādus uzskata par vajadzīgiem savas budžeta iedaļas pareizai izpildei.
Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti, ievēro Komisijas iekšējos noteikumus.
48. pants
Kredītrīkotāja veicamā apliecinošo dokumentu kārtošana
(Finanšu regulas 66. panta 2. punkts)
Kredītrīkotājs izveido papīra vai elektroniskas sistēmas apliecinošo dokumentu oriģinālu kārtošanai saistībā ar budžeta izpildi un budžeta izpildes pasākumiem un pēc tam. Sistēmas nodrošina, ka:
a)
šie dokumenti tiek numurēti;
b)
šādi dokumenti ir datēti;
c)
tiek kārtots reģistrs, kas var būt datorizēts un ar kuru var noteikt šādu dokumentu precīzu atrašanās vietu;
d)
šādus dokumentus uzglabā vismaz piecus gadus no dienas, kad Eiropas Parlaments ir apstiprinājis budžeta izpildi par gadu, uz kuru šie dokumenti attiecas;
e)
tiek glabāti dokumenti, kuri attiecas uz priekšfinansējuma garantiju iestādei, un kārtots žurnāls, lai varētu šādas garantijas pienācīgi uzraudzīt.
Dokumentus, kuri attiecas uz darbībām, kas nav pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk, nekā noteikts pirmās daļas d) punktā, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbības pabeigšanas.
Apliecinošos dokumentos iekļautos personas datus svītro, ja iespējams tad, kad šie dati vairs nav vajadzīgi budžeta izpildes, kontroles un revīzijas nolūkos. Attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.
49. pants
Ex ante kontrole un ex post kontrole
(Finanšu regulas 66. panta 5. un 6. punkts)
1. Ar darbības uzsākšanu saprot visas darbības, kuras parasti veic 46. pantā minētais personāls, lai sagatavotu tādu dokumentu pieņemšanu, ar kuriem atbildīgais kredītrīkotājs izpilda budžetu.
2. Ar darbības ex ante pārbaudi saprot visas ex ante pārbaudes, ko ieviesis atbildīgais kredītrīkotājs, lai pārbaudītu tās darbības un finansiālos aspektus.
3. Ar ex ante kontroli pārbauda saskaņotību starp pieprasītiem apliecinošiem dokumentiem un jebkuru citu pieejamo informāciju.
Ex ante kontroļu biežumu un intensitāti nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, ņemot vērā riska un izmaksu efektivitātes apsvērumus. Šaubu gadījumā par attiecīgā maksājuma apstiprināšanu atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai iegūtu pamatotu pārliecību ex ante kontroles ietvaros.
Ex ante kontroles mērķis ir pārliecināties, ka:
a)
izdevumi un ieņēmumi ir kārtībā un atbilst piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši budžeta noteikumiem un attiecīgajām regulām un jebkādiem dokumentiem, kas pieņemti, īstenojot Līgumus vai regulas un attiecīgos gadījumos līgumu noteikumus;
b)
ir piemērots pareizas finanšu pārvaldības princips, kas noteikts Finanšu regulas pirmās daļas II sadaļas 7. nodaļā.
Kontroles nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību.
4. Ex post kontroli var veikt, pamatojoties uz dokumentiem, un vajadzības gadījumā - uz vietas.
Pēckontrolē pārbauda, vai darbības, kuras finansē no budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši - vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 3. punktā.
Ex post kontroles rezultātus deleģētais kredītrīkotājs pārskata vismaz reizi gadā, lai konstatētu iespējamas sistēmiskas problēmas. Deleģētais kredītrīkotājs veic pasākumus, lai risinātu šīs problēmas.
Finanšu regulas 66. panta 6. punktā minēto riska analīzi pārskata, ņemot vērā kontroles rezultātus un citu attiecīgo informāciju.
Daudzgadu programmu gadījumā deleģētais kredītrīkotājs izveido daudzgadu kontroles stratēģiju, kurā precizē kontroles veidu un apmēru perioda laikā un veidu, kā rezultāti jānovērtē gadu pēc gada, īstenojot ikgadējo ticamības nodrošināšanas procesu.
50. pants
Profesionālo standartu kodekss
(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 5. punkts)
1. Personālu, kuru atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ pārbaudīt finanšu operācijas, izraugās, pamatojoties uz viņu zināšanām, prasmēm un īpašu kvalifikāciju, ko apliecina diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai arī pēc atbilstošas mācību programmas.
2. Katra iestāde sastāda profesionālo standartu kodeksu, kurā attiecībā uz iekšējās kontroles jautājumiem nosaka:
a)
tehnisko un finansiālo zināšanu līmeni, kas vajadzīgs 1. punktā minētajiem darbiniekiem;
b)
šāda personāla pienākumu turpināt mācības;
c)
tiem noteiktos uzdevumus, lomu un pienākumus;
d)
profesionālās ētikas normas, jo īpaši ētikas un integritātes standartus, kas tiem jāievēro, un tiesības, kuras tiem ir.
3. Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti, ievēro Komisijas profesionālo standartu kodeksu.
4. Katra iestāde izveido atbilstošas struktūras, lai izplatītu kredītrīkotājām struktūrvienībām un regulāri atjauninātu informāciju par kontroles standartiem un paņēmieniem, kā arī metodēm, kas šim nolūkam pieejamas.
51. pants
Deleģētā kredītrīkotāja bezdarbība
(Finanšu regulas 66. panta 8. punkts)
Deleģētā kredītrīkotāja bezdarbība, kā noteikts Finanšu regulas 66. panta 8. punktā, nozīmē, ka, ievērojot lietas apstākļus, saprātīgā termiņā nav sniegta atbilde un jebkurā gadījumā šāda atbilde nav sniegta, ilgākais, mēneša laikā.
52. pants
Finanšu un pārvaldības informācijas pārsūtīšana grāmatvedim
(Finanšu regulas 66. pants)
Deleģētais kredītrīkotājs saskaņā ar grāmatveža pieņemtiem normatīviem nosūta grāmatvedim finanšu un pārvaldības informāciju, kas vajadzīga grāmatveža pienākumu izpildei.
Kredītrīkotājs regulāri un vismaz kontu slēgšanas brīdī informē grāmatvedi par fiduciāro bankas kontu attiecīgajiem finanšu datiem, lai Savienības līdzekļu izlietojumu varētu atspoguļot Savienības pārskatos.
53. pants
Pārskats par pārrunu procedūru
(Finanšu regulas 66. pants)
Deleģētais kredītrīkotājs par katru finanšu gadu fiksē līgumus, kas noslēgti saskaņā ar šīs regulas 134. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktā, 135. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, 266., 268. un 270. pantā minēto pārrunu procedūru. Ja pārrunu procedūru īpatsvars attiecībā pret līgumu skaitu, kurus piešķīris viens un tas pats deleģētais kredītrīkotājs, ievērojami palielinājies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem vai ja šis īpatsvars ir izteikti augstāks, nekā fiksēts vidēji iestādē, atbildīgais kredītrīkotājs par to ziņo iestādei, norādot, kādi pasākumi veikti, lai mainītu šo tendenci. Katra iestāde nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par pārrunu procedūrām. Komisijas gadījumā šo pārskatu pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā.
3. iedaļa
Grāmatvedis
54. pants
Grāmatveža iecelšana
(Finanšu regulas 68. pants)
1. Katra iestāde ieceļ grāmatvedi no to ierēdņu vidus, uz kuriem attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi.
Iestāde izraugās grāmatvedi, pamatojoties uz viņa īpašajām zināšanām, ko apliecina diplomi vai līdzvērtīga profesionālā pieredze.
2. Divas vai vairāk iestādes vai struktūras var iecelt vienu un to pašu grāmatvedi.
Tādā gadījumā tas veic nepieciešamos pasākumus, lai izvairītos no interešu konflikta.
55. pants
Grāmatveža pienākumu pildīšanas izbeigšana
(Finanšu regulas 68. pants)
1. Ja grāmatvedis izbeidz pildīt pienākumus, nekavējoties tiek sastādīta izmēģinājuma bilance.
2. Grāmatvedis, kurš izbeidz pildīt pienākumus, vai, ja tas nav iespējams, jebkurš ierēdnis struktūrvienībā, kurā strādā šis grāmatvedis, nosūta izmēģinājuma bilanci kopā ar nodošanas atskaiti jaunajam grāmatvedim.
Jaunais grāmatvedis paraksta izmēģinājuma bilances pieņemšanu viena mēneša laikā no pārsūtīšanas dienas, un viņš var tajā iekļaut atrunas.
Nodošanas atskaitē ietver arī izmēģinājuma bilances rezultātu un visas atrunas.
3. Katra iestāde vai struktūra, kas minēta Finanšu regulas 208. pantā, divu nedēļu laikā ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijas grāmatvedim par tās grāmatveža iecelšanu vai to, ka tas beidz pildīt pienākumus.
56. pants
Grāmatvedības un inventāra uzskaites sistēmu apstiprināšana
(Finanšu regulas 68. pants)
Atbildīgais kredītrīkotājs paziņo grāmatvedim par visiem pilnveidojumiem vai būtiskām modifikācijām finanšu pārvaldības sistēmā, inventāra uzskaites sistēmā vai aktīvu un saistību novērtēšanas sistēmā, ja tā nodrošina datus iestādes pārskatiem vai tiek izmantota to datu pamatošanai, lai grāmatvedis var pārbaudīt atbilstību apstiprināšanas kritērijiem.
Grāmatvedis jebkurā laikā var atkārtoti pārbaudīt jau apstiprinātu finanšu pārvaldības sistēmu. Ja grāmatvedis neapstiprina vai vairs neapstiprina kredītrīkotāja izveidotu finanšu pārvaldības sistēmu, atbildīgais kredītrīkotājs izveido rīcības plānu, lai laikus izlabotu nepilnības, kuru dēļ ir noraidīts apstiprinājums.
Atbildīgais kredītrīkotājs ir atbildīgs par grāmatvedim nosūtītās informācijas pilnīgumu.
57. pants
Finanšu līdzekļu pārvalde
(Finanšu regulas 68. pants)
1. Grāmatvedis nodrošina, ka iestādei, kurā viņš strādā, ir pietiekami līdzekļi, lai apmierinātu prasības pēc skaidras naudas, kuras rodas, izpildot budžetu.
2. Šā panta 1. punktā minētajām vajadzībām grāmatvedis izveido naudas pārvaldības sistēmas, kas ļauj viņam sastādīt naudas plūsmas prognozes.
3. Komisijas grāmatvedis sadala līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.
58. pants
Bankas kontu pārvaldīšana
(Finanšu regulas 68. pants)
1. Finanšu līdzekļu pārvaldes vajadzībām grāmatvedis var iestādes vārdā atvērt kontus finanšu iestādēs vai valstu centrālajās bankās vai arī uzdot atvērt šādus kontus. Pienācīgi pamatotos apstākļos grāmatvedis var atvērt kontus citās valūtās, kas nav euro.
2. Grāmatvedis ir atbildīgs par 1. punktā minēto kontu slēgšanu un par nodrošināšanu, ka šādi konti tiek slēgti.
3. Grāmatvedis kopā ar finanšu iestādēm nosaka 1. punktā minēto kontu darbības noteikumus saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības, efektivitātes un piedāvājumu konkursa principiem.
4. Grāmatvedis vismaz reizi piecos gados no jauna atsāk piedāvājumu konkursu starp finanšu iestādēm, kurās varētu atvērt kontus saskaņā ar 1. punktu.
Ja to atļauj vietējie banku darbības apstākļi, ar avansu saistītiem bankas kontiem, kas atvērti finanšu iestādēs, kuras atrodas ārpus Savienības, regulāri veic apsekojumu. Šādu apsekojumu veic vismaz reizi piecos gados pēc avansa konta turētāja iniciatīvas, kurš tad iesniedz grāmatvedim pamatotu priekšlikumu bankas atlasei uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus.
5. Grāmatvedis nodrošina, ka tiek stingri ievēroti finanšu iestādēs saskaņā ar 1. punktu atvērto kontu darbības noteikumi.
Ar avansu saistītiem bankas kontiem, kas atvērti finanšu iestādēs, kuras atrodas ārpus Savienības, avansa konta turētājs uzņemas šo atbildību, ņemot vērā tiesību aktus, kas ir piemērojami valstī, kurā šis turētājs pilda savu mandātu.
6. Komisijas grāmatvedis informē grāmatvežus no citām iestādēm un struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā, par finanšu iestādēs atvērto kontu darbības noteikumiem. Grāmatveži no citām iestādēm un struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā, saskaņo ar minētajiem darbības noteikumiem viņu atvērto kontu darbības noteikumus.
59. pants
Paraksti uz kontiem
(Finanšu regulas 68. pants)
Atkarībā no iekšējās kontroles prasībām noteikumos par kontu atvēršanu, darbību un izmantošanu paredz, ka čekus, banku pārskaitījuma rīkojumus vai jebkādas citas banku operācijas jāparaksta vienam vai vairākiem pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem. Manuālas instrukcijas paraksta vismaz divi pienācīgi pilnvaroti darbinieki vai grāmatvedis personīgi.
Pirmās daļas nolūkiem katras iestādes grāmatvedis paziņo visām finanšu iestādēm, kurās attiecīgā iestāde ir atvērusi kontus, pilnvaroto darbinieku vārdus un iesniedz tām viņu parakstu paraugus.
60. pants
Kontu atlikumu pārvaldīšana
(Finanšu regulas 68. pants)
1. Grāmatvedis nodrošina, ka atlikumi banku kontos, kuri paredzēti 58. pantā, ievērojami nenovirzās no naudas plūsmas prognozēm, kas minētas 57. panta 2. punktā, un jebkurā gadījumā nodrošina, ka:
a)
nevienā no šiem kontiem nav debeta;
b)
kontu atlikumus, ko glabā citās valūtās, regulāri konvertē euro.
2. Grāmatvedis nedrīkst turēt atlikumus ārvalstu valūtu kontos, kas varētu radīt iestādei pārmērīgus zaudējumus valūtas maiņas kursa svārstību rezultātā.
61. pants
Pārskaitījumi un konversijas pasākumi
(Finanšu regulas 68. pants)
Neskarot 69. pantu, grāmatvedis izdara pārskaitījumus starp kontiem, kurus viņš iestādes vārdā atvēris finanšu iestādēs, un izdara valūtas pārrēķinu operācijas.
62. pants
Maksāšanas veidi
(Finanšu regulas 68. pants)
Maksājumus veic ar bankas pārskaitījumu, čeku vai ar debetkarti no avansa kontiem saskaņā ar 67. panta 4. punktu.
63. pants
Juridisko personu kartotēka
(Finanšu regulas 68. pants)
1. Grāmatvedis var izdarīt maksājumus ar bankas pārskaitījumu vienīgi tad, ja saņēmēja bankas konta rekvizīti un informācija, kas apstiprina saņēmēja personību, vai tās izmaiņas vispirms ir iekļautas iestādes kopējā kartotēkā.
Saņēmēja bankas konta un juridiskos rekvizītus vai izmaiņas šajos rekvizītos iekļauj kartotēkā, pamatojoties uz apliecinošu dokumentu, kura formu nosaka grāmatvedis.
2. Lai izdarītu maksājumu ar bankas pārskaitījumu, kredītrīkotājs var uzņemties saistības pret trešo personu savas iestādes vārdā tikai tad, ja šī trešā persona ir iesniegusi dokumentus, kas vajadzīgi tās ierakstīšanai kartotēkā.
Kredītrīkotāji informē grāmatvedi par jebkurām izmaiņām bankas konta un juridiskajos rekvizītos, kurus tiem paziņojis saņēmējs, un pārbauda, vai šie rekvizīti ir spēkā, pirms tiek veikts maksājums.
Saistībā ar pirmspievienošanās atbalstu atsevišķas saistības ar publiskām institūcijām valstīs, kas pieteikušas pievienošanos Eiropas Savienībai, var noslēgt bez iepriekšējas iekļaušanas trešo personu kartotēkā. Šādos gadījumos kredītrīkotājs pieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka iekļaušanu kartotēkā veic, cik ātri vien iespējams. Nolīgumos nosaka, ka saņēmēja bankas konta rekvizītu paziņošana Komisijai ir nosacījums, kas jāizpilda, pirms var izdarīt pirmo maksājumu.
64. pants
Grāmatveža veicamā apliecinošo dokumentu glabāšana
(Finanšu regulas 68. pants)
Grāmatvedības sistēmas apliecinošie dokumenti un apliecinošie dokumenti, kas vajadzīgi Finanšu regulas 141. pantā minēto pārskatu sastādīšanai, glabājami vismaz piecus gadus no dienas, kurā Eiropas Parlaments apstiprina tā budžeta gada budžeta izpildi, uz kuru šie dokumenti attiecas.
Tomēr dokumentus, kas attiecas uz darbībām, kuras nav vēl pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbību pabeigšanas. Attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.
Katra iestāde izlemj, kurā struktūrvienībā apliecinošie dokumenti jāglabā.
65. pants
Personas, kas pilnvarotas pārvaldīt kontus
(Finanšu regulas 69. pants)
Katra iestāde paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem darbinieki, ko tā iecēlusi un pilnvarojusi pārvaldīt kontus vietējās vienībās, kas noteiktas 72. pantā, ir pilnvaroti paziņot vārdus un iesniegt parakstu paraugus vietējām finanšu iestādēm.
4. iedaļa
Avansu pārzinis
66. pants
Avansu kontu izmantošanas nosacījumi
(Finanšu regulas 70. pants)
1. Ja ierobežoto summu dēļ maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, šādu izdevumu nomaksai var izveidot avansu kontus.
2. Avansu pārzinis, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja norādījumos sīki noteikto kārtību, var provizoriski apzināt un nomaksāt izdevumus. Šajos norādījumos precizē noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiek veikta provizoriskā apstiprināšana un maksājumi, un, ja vajadzīgs, noteikumus juridisku saistību parakstīšanai 97. panta 1. punkta e) apakšpunkta nozīmē.
3. Lēmumu par avansu konta izveidošanu un avansu pārziņa iecelšanu pieņem grāmatvedis pēc atbildīgā kredītrīkotāja pienācīgi pamatota priekšlikuma. Lēmumā nosaka avansu pārziņa un kredītrīkotāja attiecīgo kompetenci un pienākumus.
Grozījumus avansu kontu darbības noteikumos arī pieņem ar grāmatveža lēmumu pēc atbildīgā kredītrīkotāja pienācīgi pamatota priekšlikuma.
4. Savienības delegācijās izdevumu apmaksāšanai izveido avansa kontus, kas ietver līdzekļus no Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (turpmāk “EĀDD”) budžeta iedaļas, pilnībā nodrošinot izdevumu izsekojamību.
67. pants
Izveides un nomaksas nosacījumi
(Finanšu regulas 70. pants)
1. Lēmumā par avansu kontu izveidi un avansu pārziņu iecelšanu un lēmumā, ar kuru groza avansu kontu darbības noteikumus, jo īpaši nosaka:
a)
maksimālo apmēru, ko sākotnēji var izsniegt kā avansu, un tā mērķi;
b)
vai iestādes vārdā jāatver bankas konts vai pasta pārveduma konts;
c)
raksturu un maksimālo apmēro katram izdevumu postenim, ko avansu pārzinis var maksāt trešām personām vai iekasēt no tām;
d)
cik bieži jāuzrāda apliecinošie dokumenti, to uzrādīšanas procedūru un noteikumus šo dokumentu pārsūtīšanai kredītrīkotājam norēķinu veikšanai;
e)
procedūru, kā rīkoties, ja avanss ir jāpapildina;
f)
ka kredītrīkotājs nokārto avansa darījumu ne vēlāk kā nākamā mēneša beigās, lai grāmatvedības atlikumu un bankas atlikumu var saskaņot;
g)
termiņu pilnvarojumam, ko grāmatvedis piešķīris avansu pārzinim;
h)
ieceltā avansu pārziņa identitāti.
2. Priekšlikumos pieņemt lēmumus par avansu kontu izveidi atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka:
a)
priekšroka tiek dota budžeta procedūru izmantošanai, ja ir piekļuve centrālajai datorizētajai grāmatvedības sistēmai;
b)
avansu kontus izmanto vienīgi pamatotos gadījumos.
Maksimālais apmērs, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, nedrīkst pārsniegt EUR 60 000 par katru izdevuma posteni.
3. Avansu pārzinis var izdarīt maksājumus trešām personām ar tādu pamatojumu un tādās robežās kā:
a)
iepriekšējās budžeta un juridiskās saistības, ko parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs;
b)
pozitīvs avansu konta atlikums skaidrā naudā vai bankā.
4. Maksājumus no avansu kontiem var izdarīt ar bankas pārskaitījumu, izmantojot tostarp arī Finanšu regulas 89. pantā minēto tiešā debeta sistēmu, čeku vai citu maksājuma līdzekli, tostarp debetkartes, atbilstoši grāmatveža dotajiem norādījumiem.
5. Maksājumus izdara pēc oficiāla galīgā apstiprinājuma lēmuma pieņemšanas un/vai maksājuma rīkojumu izdošanas, ko parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs.
68. pants
Avansu pārziņu izraudzīšanās
(Finanšu regulas 70. pants)
Avansu pārziņus izraugās no ierēdņu vai, ja vajadzīgs un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos, no citu darbinieku vidus. Avansu pārziņus izraugās, pamatojoties uz viņu zināšanām, prasmēm un īpašo kvalifikāciju, ko pierāda diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai pēc īpašas mācību programmas.
69. pants
Līdzekļu iemaksa avansu kontos
(Finanšu regulas 70. pants)
1. Grāmatvedis izdara maksājumus, ar kuriem iemaksā līdzekļus avansu kontos, un uzrauga šos kontus no banku kontu atvēršanas un paraksta tiesību deleģēšanas viedokļa, kā arī izdarot pārbaudes uz vietas un pārbaudot centralizētos pārskatus. Grāmatvedis piešķir līdzekļus avansu kontiem. Avansus iemaksā bankas kontos, kas atvērti avansu vajadzībām.
Līdzekļus avansu kontiem var piešķirt arī tieši no dažādiem vietējiem ieņēmumiem kā ieņēmumus, kas gūti no:
a)
aprīkojuma pārdošanas;
b)
publikācijām;
c)
dažādiem atmaksājumiem;
d)
procentiem.
Avansu kārto izdevumu vai dažādu vai piešķirto ieņēmumu veidā saskaņā ar lēmumu, ar kuru izveido avansu kontu, kas noteikts 67. pantā, un Finanšu regulas noteikumiem. Kredītrīkotājs ietur attiecīgās summas, kad tas turpmāk papildina attiecīgos avansu kontus.
2. Lai izvairītos no zaudējumiem apmaiņas rezultātā, avansu pārzinis var izdarīt pārskaitījumus starp dažādiem banku kontiem, kuri attiecas uz vienu un to pašu avansu.
70. pants
Kredītrīkotāju un grāmatvežu veiktās pārbaudes
(Finanšu regulas 70. pants)
1. Avansu pārzinis kārto uzskaiti par viņa rīcībā esošajiem līdzekļiem skaidrā naudā un bankā, kā arī par maksājumiem un saņemtajām summām saskaņā ar noteikumiem un pamatojoties uz grāmatveža norādījumiem. Šīs uzskaites pārskati jebkurā laikā ir pieejami atbildīgajam kredītrīkotājam, un avansu pārzinis vismaz reizi mēnesī sastāda darījumu sarakstu un nākamajā mēnesī nosūta atbildīgajam kredītrīkotājam kopā ar apliecinošiem dokumentiem avansu operāciju nokārtošanai.
2. Grāmatvedis izdara vai uzdod īpaši šim nolūkam pilnvarotam darbiniekam no struktūrvienības, kurā viņš strādā, vai no kredītrīkotājas struktūrvienības izdarīt pārbaudes, kādas parasti ir jāizdara uz vietas un bez brīdinājuma, lai pārbaudītu avansu pārziņiem piešķirto līdzekļu esību un grāmatvedību un lai pārbaudītu, vai avansu darījumi ir nokārtoti noteiktajā termiņā. Grāmatvedis ziņo atbildīgajam kredītrīkotājam par šādas pārbaudes rezultātiem.
71. pants
Publiskā iepirkuma procedūra
(Finanšu regulas 70. pants)
Maksājumus, ko izdara no avansu kontiem, var 137. panta 3. punktā noteiktajās robežās veikt, vienkārši apmaksājot izmaksas par uzrādītajām faktūrām bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.
72. pants
Avansu kontu izveide
(Finanšu regulas 70. pants)
Noteiktas kategorijas izdevumu apmaksai var vietējā vienībā ārpus Savienības izveidot vienu vai vairākus avansu kontus saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu. Vietējā vienība ir, piemēram, Savienības delegācija, birojs vai biroja filiāle trešā valstī.
Lēmumā, ar kuru izveido šādu avansu kontu, iekļauj tā darbības noteikumus saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu un pamatojoties uz katras vietējās vienības īpašajām vajadzībām.
73. pants
Avansu pārziņi un personas, kas pilnvarotas pārvaldīt kontus Savienības delegācijās
(Finanšu regulas 70. pants)
Ārkārtējos apstākļos un darbības nepārtrauktības nodrošināšanai EĀDD avansu pārziņu Savienības delegācijās pienākumus var veikt Komisijas darbinieki. Tādos pašos apstākļos EĀDD darbinieki var tikt iecelti par Komisijas avansu pārziņiem Savienības delegācijās.
Savienības delegācijās šā panta pirmajā daļā izklāstītos noteikumus un nosacījumus piemēro to personu iecelšanai, kurus grāmatvedis ir pilnvarojis veikt bankas operācijas.
4. NODAĻA
Finanšu dalībnieku atbildība
1. iedaļa
Vispārīgi noteikumi
74. pants
Krāpšanas jautājumos kompetentās struktūras
(Finanšu regulas 66. panta 8. punkts un 72. panta 2. punkts)
Iestādes un struktūras, kas minētas Finanšu regulas 66. panta 8. punktā un 72. panta 2. punktā, ir struktūras, kas ieceltas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Savienības iestāžu lēmumiem par noteikumiem iekšējai izmeklēšanai attiecībā uz krāpšanas, korupcijas un citu tādu nelikumīgu darbību novēršanu, kuras kaitē Savienības interesēm.
2. iedaļa
Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras
75. pants
Finanšu pārkāpumi
(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 6. punkts)
Neskarot pilnvaras, kas piešķirtas OLAF, 29. pantā minētā Finanšu pārkāpumu komisija (turpmāk “komisija”) ir kompetenta izskatīt visus Finanšu regulas noteikumu vai finanšu pārvaldības noteikumu pārkāpumus un veikt tādu darbību pārbaudi, kas saistītas ar darbinieka darbību vai bezdarbību.
76. pants
Finanšu pārkāpumu komisija
(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 6. punkts)
1. Finanšu regulas 73. panta 6. punkta otrajā daļā minētā iestāde, kas ieceļ amatā, nodod šīs regulas 75. pantā minētās finanšu pārkāpumu lietas komisijai atzinuma sniegšanai.
Ja Savienības delegāciju vadītāji rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punktu, atbildīgais kredītrīkotājs var tieši vērsties pie komisijas, lai saņemtu atzinumu par finanšu pārkāpumu lietām, kā noteikts šīs regulas 75. pantā.
Deleģētais kredītrīkotājs var nodot lietu komisijai, ja viņš uzskata, ka ir izdarīts finanšu pārkāpums. Komisija sniedz atzinumu, izvērtējot, vai ir izdarīti pārkāpumi 75. panta nozīmē, cik tie ir nopietni un kādas varētu būt to sekas. Ja komisijas analīze liecina, ka tai nodotā lieta ir OLAF kompetencē, tā nekavējoties nosūta materiālus atpakaļ iestādei, kas ieceļ amatā, un tūlīt informē OLAF.
Ja darbinieks tieši informē komisiju par lietu saskaņā ar Finanšu regulas 66. panta 8. punktu, tā nodod materiālus iestādei, kas ieceļ amatā, un par to attiecīgi informē šo darbinieku. Iestāde, kas ieceļ amatā, var lūgt komisijas atzinumu šajā lietā.
2. Katra iestāde vai kopīgas komisijas gadījumā iesaistītās iestādes atkarībā no tās vai to iekšējās uzbūves nosaka komisijas darbības procedūru un tās sastāvu, kurā iekļauj ārēju dalībnieku ar vajadzīgo kvalifikāciju un pieredzi.
77. pants
Norādījumu apstiprināšana
(Finanšu regulas 73. panta 3. punkts)
1. Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, kurš saņēmis saistošu norādījumu, kuru viņš uzskata par nepareizu vai pretēju pareizas finanšu pārvaldības principam, jo īpaši tāpēc, ka šo norādījumu nevar izpildīt ar viņam piešķirtajiem līdzekļiem, rakstiski informē par to iestādi, kas viņam tieši vai pastarpināti deleģējusi pilnvaras. Ja norādījums ir rakstiski apstiprināts un apstiprinājums saņemts saprātīgā termiņā, un ir pietiekami skaidrs tādā nozīmē, ka tas tieši norāda uz punktiem, kurus kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, apšaubījis, kredītrīkotāju nevar saukt pie atbildības; viņš izpilda norādījumu, ja vien tas nav nepārprotami nelikumīgs vai attiecīgo drošības standartu pārkāpums.
2. Šā panta 1. punktu piemēro arī gadījumos, ja kredītrīkotājs saistoša norādījuma izpildes gaitā uzzina, ka lietas apstākļi var izraisīt pārkāpumu.
Atbildīgais deleģētais kredītrīkotājs fiksē jebkuru norādījumu, kas apstiprināts Finanšu regulas 73. panta 3. punktā noteiktajos apstākļos, un iekļauj to savā gada darbības pārskatā.
5. NODAĻA
Ieņēmumu operācijas
1. iedaļa
Pašu resursi
78. pants
Noteikumi par pašu resursiem
(Finanšu regulas 76. pants)
Kredītrīkotājs sastāda sarakstu, kurā norāda, kad pašu resursi, kas noteikti ar Lēmumu par Savienības pašu resursu sistēmu, būs padarīti pieejami Komisijai.
Pašu resursus konstatē un iekasē saskaņā ar noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar pirmajā daļā minēto lēmumu.
2. iedaļa
Debitoru parādu tāme
79. pants
Debitoru parādu tāme
(Finanšu regulas 77. pants)
1. Debitoru parādu tāmē norāda ieņēmumu veidu un budžeta posteni, kurā tie jāiegrāmato, un, cik iespējams, ziņas par parādnieku un paredzamo summu.
Sastādot debitoru parādu tāmi, atbildīgais kredītrīkotājs jo īpaši pārbauda, vai:
a)
ieņēmumi ir iegrāmatoti pareizajā budžeta postenī;
b)
tāme ir sastādīta pareizi un atbilstoši piemērojamiem noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principam.
2. Ievērojot Finanšu regulas 181. panta 2. punktu un 183. panta 2. punktu un šīs regulas 7. panta 2. punktu, debitoru parādu tāme nedara pieejamas saistību apropriācijas. Gadījumos, kas minēti Finanšu regulas 21. pantā, apropriācijas var padarīt pieejamas tikai pēc tam, kad Savienība faktiski atguvusi tai pienākošās summas.
3. iedaļa
Debitoru parādu konstatācija
80. pants
Procedūra
(Finanšu regulas 78. pants)
1. Atbildīgais kredītrīkotājs konstatē debitoru parādus, atzīstot Savienības tiesības attiecībā pret parādnieku un konstatējot prasījuma tiesības pieprasīt, lai parādnieks samaksā parādu.
2. Iekasēšanas rīkojums ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs dod norādījumu grāmatvedim atgūt konstatēto summu.
3. Ar parādzīmi parādnieku informē, ka:
a)
Savienība ir konstatējusi debitoru parādu;
b)
ja parāda atmaksa tiek veikta pirms termiņa, kavējuma procenti netiek aprēķināti;
c)
ja parāda atmaksa nav izdarīta b) apakšpunktā minētajā termiņā, par parādu jāmaksā procenti atbilstoši likmei, kas minēta 83. pantā, neskarot piemērojamos īpašos noteikumus;
d)
ja maksājums nav izdarīts b) apakšpunktā minētajā termiņā, iestāde īsteno atgūšanu, izmantojot vai nu ieskaitu, vai jebkādu garantiju, kas iemaksāta iepriekš;
e)
grāmatvedis var īstenot atgūšanu ar ieskaitu pirms b) apakšpunktā minētā termiņa, ja ir nepieciešams aizsargāt Savienības finansiālās intereses, ja viņam ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka summu, kas pienākas Komisijai, varētu neatgūt pēc tam, kad parādnieks ir informēts par ieskaita iemesliem un datumu;
f)
ja pēc tam, kad izdarīti visi pasākumi, kas noteikti šī punkta a) līdz e) apakšpunktā, summas nav atgūtas pilnā apmērā, iestāde īsteno atgūšanu, izpildot lēmumu, kas nodrošināts saskaņā ar Finanšu regulas 79. panta 2. punktu, vai arī uzsākot tiesvedību.
Kredītrīkotājs sagatavo parādzīmi un nosūta to parādniekam. Grāmatvedis tiek informēts par minēto nosūtīšanu ar finanšu informācijas sistēmas starpniecību.
81. pants
Debitoru parādu konstatācija
(Finanšu regulas 78. pants)
Lai konstatētu debitoru parādus, atbildīgais kredītrīkotājs pārliecinās, ka:
a)
parādprasība ir droša, kas nozīmē, ka uz to neattiecas nekādi nosacījumi;
b)
parādprasības summa ir noteikta un ir precīzi izteikta naudas izteiksmē;
c)
parādprasības atmaksas termiņš ir pienācis un uz to neattiecas nekāds termiņa pagarinājums;
d)
ziņas par parādnieku ir pareizas;
e)
atgūstamā summa ir iegrāmatota pareizajā budžeta postenī;
f)
apliecinošie dokumenti ir pareizi; un
g)
ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips, jo īpaši attiecībā uz 91. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
82. pants
Apliecinošie dokumenti debitoru parādu konstatēšanai
(Finanšu regulas 78. pants)
1. Debitoru parādus konstatē, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kuri apstiprina Savienības prasījumus.
2. Pirms debitoru parāda konstatēšanas atbildīgais kredītrīkotājs personīgi pārbauda apliecinošos dokumentus vai uz savu atbildību nodrošina šādu pārbaudi.
3. Kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 48. pantu.
83. pants
Kavējuma procenti
(Finanšu regulas 78. pants)
1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot īpašus nozaru noteikumus, par jebkuru debitoru parādu, kas nav atmaksāts termiņā, kurš minēts 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā, jāmaksā procenti saskaņā ar šī panta 2. un 3. punktu.
2. Procentu likme par debitoru parādiem, kas nav samaksāti termiņā, kurš minēts 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām kapitāla refinansēšanas operācijām, kā publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, kura ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā ir atmaksas termiņš, palielinot šo likmi par:
a)
astoņiem procentu punktiem, ja notikums, kas rada pienākumu, ir publisks piegādes un pakalpojumu līgums, kas paredzēts V sadaļā;
b)
trīsarpus procentu punktiem visos pārējos gadījumos.
3. Procentus aprēķina no nākamās kalendārās dienas pēc 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa, kas ir norādīts parādzīmē, līdz kalendārajai dienai, kurā parāds ir pilnīgi atmaksāts.
Iekasēšanas rīkojumu atbilstīgi kavējuma procentu summai izdod tad, kad šie procenti ir faktiski saņemti.
4. Naudassoda gadījumā, ja parādnieks dod finansiālu garantiju, ko grāmatvedis ir pieņēmis maksājuma vietā, procentu likme, kāda jāpiemēro no 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa, ir likme, kas paredzēta šī panta 2. punktā kā spēkā esoša tā mēneša pirmajā dienā, kurā ir pieņemts lēmums par naudassoda uzlikšanu, un kura palielināta tikai par pusotru procentu punktu.
4. iedaļa
Atgūšanas pilnvarojums
84. pants
Iekasēšanas rīkojuma izveide
(Finanšu regulas 79. pants)
1. Iekasēšanas rīkojumā norāda:
a)
finanšu gadu, par kuru ieņēmums jāiegrāmato;
b)
atsauces uz tiesību aktu vai juridisko saistību, kas ir parāda avots un rada pamatu atgūšanas prasījumam;
c)
budžeta pantu un jebkādu apakšnodalījumu, kas var būt jāpiemēro, kā arī vajadzības gadījumā atsauces uz atbilstošām budžeta saistībām;
d)
atgūstamo summu, kas izteikta euro;
e)
parādnieka vārdu vai nosaukumu un adresi;
f)
termiņu, kas minēts 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā;
g)
iespējamo atgūšanas paņēmienu, jo īpaši atgūšanu ar ieskaitu vai garantijas ieturēšanu.
2. Iekasēšanas rīkojumu datē un paraksta atbildīgais kredītrīkotājs, un pēc tam to nosūta grāmatvedim.
3. Katras iestādes grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām. Savienības prasījumus sagrupē sarakstā atbilstoši iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Šo sarakstu viņš nosūta Komisijas grāmatvedim.
Komisijas grāmatvedis sagatavo konsolidētu sarakstu, norādot maksājamās summas dalījumā pa iestādēm un iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Šo sarakstu pievieno Komisijas pārskatam par budžeta un finanšu pārvaldību.
4. Lai pastiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisija izveido sarakstu par summām, kas pienākas Savienībai, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar Tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav veikts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums. Sarakstu publicē, pienācīgi ņemot vērā personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
Attiecībā uz fizisko personu datiem publicēto informāciju dzēš, tiklīdz parāda summa ir pilnībā atmaksāta. Šo noteikumu piemēro arī attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādītas viena vai vairākas fiziskās personas.
Lēmumu iekļaut parādnieku Savienībai pienākošos summu sarakstā pieņem saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo īpaši ņemot vērā summas nozīmīgumu.
85. pants
Piespiedu kārtā izpildāms lēmums citu iestāžu labā
(Finanšu regulas 79. panta 2. punkts)
1. Finanšu regulas 79. panta 2. punktā minētie ārkārtas apstākļi ir iestājušies, ja attiecīgā iestāde ir izsmēlusi iespējas saņemt brīvprātīgu maksājumu un atgūt parādu ar ieskaitu, kā tas paredzēts Finanšu regulas 80. panta 1. punktā, un parāda summa ir nozīmīga.
2. Šā panta 1. punktā minētajā gadījumā attiecīgā iestāde, kas nav LESD 299. pantā minēta iestāde, var pieprasīt, lai Komisija pieņem piespiedu kārtā izpildāmu lēmumu.
3. Piespiedu kārtā izpildāmā lēmumā visos gadījumos norāda pieprasītās summas, kas jāiekļauj budžeta sadaļā, kura paredzēta attiecīgajai iestādei, kura rīkojas kā kredītrīkotājs. Ieņēmumus iekļauj vispārīgajos ieņēmumos, ja vien tie nav īpaši piešķirtie ieņēmumi, kā paredzēts Finanšu regulas 21. panta 3. punktā.
4. Iestāde, kas izsaka pieprasījumu, informē Komisiju par visiem notikumiem, kas var ietekmēt atgūšanu, un rīkojas, lai atbalstītu Komisiju, ja piespiedu kārtā izpildāmais lēmums tiek pārsūdzēts.
5. Komisija un attiecīgā iestāde vienojas par šī panta īstenošanas praktisko darba kārtību.
5. iedaļa
Atgūšana
86. pants
Iekasēšanas formalitātes
(Finanšu regulas 80. pants)
1. Atgūstot debitoru parādu, grāmatvedis to iegrāmato uzskaitē un informē par to atbildīgo kredītrīkotāju.
2. Par visiem skaidras naudas maksājumiem grāmatvedim vai avansu pārzinim izraksta kvītis.
3. Tāda parādnieka veikta daļēja atmaksa, kam piemēroti vairāki iekasēšanas rīkojumi, vispirms tiek attiecināta uz vecāko prasījumu, ja vien parādnieks nav noteicis citādi.
Jebkuri daļēji maksājumi vispirms sedz procentus.
87. pants
Atgūšana ar ieskaitu
(Finanšu regulas 80. pants)
1. Ja debitoram ir tāds nepārprotams prasījums pret Savienību, kā noteikts 81. panta a) punktā, kura summa ir noteikta, atmaksas termiņš ir pienācis un kurš attiecas uz summu, kas konstatēta ar maksājuma rīkojumu, grāmatvedis pēc 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa beigām atgūst konstatētos debitoru parādus ar ieskaitu.
Ārkārtas apstākļos, ja ir jāaizsargā Savienības finansiālās intereses, ja grāmatvedim ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka summu, kas pienākas Savienībai, varētu neatgūt, grāmatvedis īsteno atgūšanu ar ieskaitu pirms 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa.
Grāmatvedis veic arī atgūšanu ar ieskaitu pirms 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa, ja parādnieks tam piekrīt.
2. Pirms atgūšanas uzsākšanas saskaņā ar 1. punktu grāmatvedis apspriežas ar atbildīgo kredītrīkotāju un informē attiecīgos debitorus.
Ja debitors ir valsts iestāde vai kāda tās administratīva vienība, grāmatvedis vismaz 10 darbadienas iepriekš informē arī attiecīgo dalībvalsti par nolūku veikt atgūšanu ar ieskaitu. Tomēr, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti vai administratīvo vienību, grāmatvedis var veikt ieskaitu pirms minētā termiņa beigām.
3. Ieskaitam, kas minēts 1. punktā, ir tāds pats efekts kā maksājumam, un tas atbrīvo Savienību par parāda summu un attiecīgos gadījumos par aprēķinātiem procentiem.
88. pants
Atgūšanas procedūra, ja maksājums netiek izdarīts brīvprātīgi
(Finanšu regulas 79. un 80. pants)
1. Neskarot 87. pantu, ja visa summa nav atgūta līdz 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētam termiņam, kas ir norādīts parādzīmē, grāmatvedis informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru, lai izdarītu atgūšanu ar jebkādiem tiesību aktos atļautiem paņēmieniem, vajadzības gadījumā izmantojot arī visas iepriekš sniegtās garantijas.
2. Neskarot 87. pantu, ja šā panta 1. punktā izmantoto atgūšanas paņēmienu nevar izmantot un parādnieks nav samaksājis pēc oficiāla paziņojuma, kuru nosūtījis grāmatvedis, tad grāmatvedis izpilda nodrošināto atgūšanas lēmumu vai nu saskaņā ar Finanšu regulas 79. panta 2. punktu, vai uzsākot tiesvedību.
89. pants
Maksājumu termiņu pagarinājums
(Finanšu regulas 80. pants)
Grāmatvedis, sadarbojoties ar atbildīgo kredītrīkotāju, var piešķirt maksājumu termiņu pagarinājumu vienīgi pēc parādnieka rakstiska pieprasījuma, kurā pienācīgi norādīti iemesli, un ja ievēroti šādi divi nosacījumi:
a)
parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no termiņa, kas minēts 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā, atbilstoši likmei, kas noteikta 83. pantā;
b)
lai aizsargātu Savienības tiesības, parādnieks dod finansiālu garantiju, kas nosedz neatmaksāto parādu gan par pamatsummu, gan procentiem un kuru pieņem iestādes grāmatvedis.
Pirmās daļas b) punktā minēto garantiju var aizvietot ar solidāru trešās personas galvojumu, kuru apstiprina iestādes grāmatvedis.
Ārkārtas gadījumos pēc debitora pieprasījuma grāmatvedis var atteikties no prasības par pirmās daļas b) punktā minēto garantiju, ja grāmatvedis novērtē, ka debitors vēlas un ir spējīgs veikt maksājumu termiņa pagarinājumā, taču nespēj iemaksāt šādu garantiju, un debitora situācija ir sarežģīta.
90. pants
Naudassodu un citu sodu atgūšana
(Finanšu regulas 80. un 83. pants)
1. Ja Eiropas Savienības Tiesā ir ierosināta lieta pret Komisijas lēmumu uzlikt naudassodu vai citus sodus saskaņā ar LESD vai Euratom līgumu un līdz tam laikam ir izsmelti visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, parādnieks vai nu provizoriski iemaksā attiecīgās summas grāmatveža norādītajā bankas kontā, vai iesniedz grāmatvedim pieņemamu finansiālu garantiju. Pieprasītajai garantijai ir jābūt neatkarīgai no pienākuma maksāt naudassodu, periodisku kavējuma naudu vai citus sodus, un tā ir izpildāma pēc pirmās prasības. Tai ir jāietver prasības pamatsumma un aprēķinātie procenti, kā noteikts 83. panta 4. punktā.
2. Komisija nodrošina provizoriski iekasētās summas, ieguldot tās finanšu aktīvos, tādējādi garantējot naudas drošību un likviditāti, vienlaikus arī cenšoties saņemt pozitīvus ienākumus.
3. Ja visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti un naudassods vai sods ir apstiprināts, veic kādu no turpmāk norādītajiem pasākumiem:
a)
provizoriski iekasētās summas un no tām uzkrātos procentus un citas summas iegrāmato budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 83. pantu vēlākais tā finanšu gada laikā, kas seko gadam, kurā visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti;
b)
ja ir iesniegta finanšu garantija, to realizē un attiecīgās summas iegrāmato budžetā.
Ja Tiesa ir palielinājusi naudassoda vai soda summu, pirmās daļas a) un b) apakšpunktu piemēro līdz Komisijas lēmumā noteiktajām summām, un grāmatvedis iekasē palielinājumam atbilstošo summu, kuru iegrāmatos budžetā.
4. Ja visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti un naudassods vai sods ir atcelts vai samazināts, veic kādu no turpmāk norādītajiem pasākumiem:
a)
nepamatoti iekasētās summas kopā ar uzkrātajiem procentiem atmaksā attiecīgajai trešai personai. Ja par attiecīgo periodu kopējais ienesīgums ir bijis negatīvs, atmaksā nepareizi iekasēto summu nominālo vērtību;
b)
ja ir iesniegta finanšu garantija, to atbilstīgi atbrīvo.
91. pants
Konstatēta debitoru parāda atgūšanas atcelšana
(Finanšu regulas 80. pants)
1. Atbildīgais kredītrīkotājs var atcelt atgūšanu attiecībā uz visu vai daļu no konstatētā debitoru parāda vienīgi šādos gadījumos:
a)
ja paredzamās atgūšanas izmaksas pārsniegtu atgūstamās summas un atcelšana nekaitētu Savienības reputācijai;
b)
ja debitoru parādu nevar atgūt, ņemot vērā tā senumu vai parādnieka maksātnespēju;
c)
ja atgūšana ir pretrunā proporcionalitātes principam.
2. Gadījumā, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, atbildīgais kredītrīkotājs rīkojas saskaņā ar iepriekš noteiktām procedūrām, kas izveidotas katrā iestādē, un piemēro šādus kritērijus, kuri ir obligāti un ir jāievēro jebkuros apstākļos:
a)
faktus, kas attiecas uz tā pārkāpuma smagumu, kurš rada pamatu debitoru parāda konstatēšanai (krāpšana, atkārtots pārkāpums, nodoms, pieliktās pūles, laba ticība, nepārprotama kļūda);
b)
ietekme, kāda atgūšanas atcelšanai būtu uz Savienības darbību un tās finanšu interesēm (iesaistītās summas, precedenta radīšanas risks, likuma autoritātes apdraudējums).
Atkarībā no lietas apstākļiem atbildīgajam kredītrīkotājam var būt arī jāņem vērā šādi papildu kritēriji:
a)
jebkurš konkurences izkropļojums, kuru radītu atgūšanas atcelšana;
b)
saimnieciskais un sociālais kaitējumus, kāds rastos, ja parāds būtu jāatgūst pilnīgi.
3. Atcelšanas lēmums, kas minēts Finanšu regulas 80. panta 2. punktā, ir pamatots un atsaucas uz pūlēm, kas pieliktas, lai nodrošinātu atgūšanu, un likuma punktiem un faktiem, uz kuriem atcelšana pamatojas. Atbildīgais kredītrīkotājs atceļ atgūšanu saskaņā ar 84. pantu.
4. Iestāde nevar deleģēt konstatēta debitoru parāda atgūšanas atcelšanu jebkurā no turpmāk norādītajiem gadījumiem:
a)
ja atceļamā summa ir EUR 1 000 000 vai vairāk;
b)
ja atceļamā summa ir EUR 100 000 vai vairāk un veido 25 % vai vairāk no konstatētā debitoru parāda.
Par summām, kas zemākas par robežlielumiem, kuri norādīti pirmajā daļā, katra iestāde savos iekšējos noteikumos paredz nosacījumus un procedūras, lai deleģētu pilnvaras atcelt konstatēta debitoru parāda atgūšanu.
5. Katra iestāde ik gadu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par šā panta 1.-4. punktā minēto atcelšanu, kas saistīta ar EUR 100 000 un lielākām summām. Komisijas gadījumā šo pārskatu pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā.
92. pants
Konstatēta debitoru parāda atcelšana
(Finanšu regulas 80. pants)
1. Ja ir bijusi kļūda, atbildīgais kredītrīkotājs pilnīgi vai daļēji atceļ konstatēto debitoru parādu saskaņā ar 82. un 84. pantu un norāda atbilstošus iemeslus.
2. Katra iestāde savos iekšējos noteikumos paredz nosacījumus un procedūras, lai deleģētu pilnvaras atcelt konstatētu debitoru parādu.
93. pants
Noteikumi par noilguma termiņu
(Finanšu regulas 81. pants)
1. Noilguma termiņš Savienības prasījumiem attiecībā uz trešām personām sākas nākamajā dienā pēc tam, kad beidzies ar 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto parādzīmi parādniekam paziņotais termiņš.
Noilguma termiņš trešo personu prasījumiem attiecībā uz Savienību sākas dienā, kad iestājas trešās personas prasījuma atmaksāšanas termiņš atbilstoši attiecīgajām juridiskajām saistībām.
2. Noilguma termiņu Savienības prasījumiem attiecībā uz trešām personām pārtrauc iestādes lēmums vai dalībvalsts, rīkojoties pēc iestādes lūguma, kas tiek darīts zināms trešai personai ar mērķi atgūt parādu.
Noilguma termiņu trešo personu prasījumiem attiecībā uz Savienību pārtrauc lēmums, ko trešo personu kreditori vai kreditoru vārdā dara zināmu Savienībai ar mērķi atgūt parādu.
3. Jauns piecu gadu noilguma termiņš sākas nākamajā dienā pēc 2. punktā minētā pārtraukuma.
4. Jebkura tiesvedība attiecībā uz debitoru parādu, kā minēts šā panta 1. punktā, tostarp prasības pieteikuma iesniegšana tiesā, kura vēlāk paziņo, ka šī prasība neietilpst tās jurisdikcijā, pārtrauc noilguma termiņu. Jauns piecu gadu noilguma termiņš nesākas, kamēr nav pieņemts spriedums ar res judicata spēku vai kamēr pastāv ārpustiesas vienošanās starp pusēm par vienu un to pašu prasību.
5. Ja grāmatvedis parādniekam piešķir maksājuma termiņa pagarinājumu saskaņā ar 89. pantu, to uzskata par noilguma termiņa pārtraukumu. Jauns piecu gadu noilguma termiņš sākas nākamajā dienā pēc maksājumam piešķirtā termiņa pagarinājuma beigām.
6. Prasījumus nevar atgūt pēc 1. līdz 5. punktā paredzētā noilguma termiņa beigām.
6. NODAĻA
Izdevumu operācijas
94. pants
Finansēšanas lēmums
(Finanšu regulas 84. pants)
1. Finansēšanas lēmumā nosaka būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta.
2. Finansēšanas lēmumā jo īpaši norāda šādu informāciju:
a)
attiecībā uz dotācijām:
i)
atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju;
ii)
gada prioritātes, izpildāmie mērķi un paredzamie rezultāti ar finanšu gadā piešķirtajām apropriācijām;
iii)
būtiskie tiesīguma, atlases un piešķiršanas kritēriji, kas jāizmanto, atlasot priekšlikumus;
iv)
līdzfinansējuma iespējamā maksimālā likme un, ja iespējamas dažādas likmes, tad kritēriji, kas jāpiemēro katrai likmei;
v)
priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu laika grafiks un paredzamais apjoms;
b)
attiecībā uz publisko iepirkumu:
i)
publiskiem iepirkumiem paredzētais kopējais budžeta apjoms gada laikā;
ii)
paredzamais līgumu skaits, to veidi un, ja iespējams, to vispārējs līguma priekšmets;
iii)
paredzamais laika grafiks iepirkumu procedūru uzsākšanai;
c)
attiecībā uz ieguldījumu fondiem, kas minēti Finanšu regulas 187. pantā:
i)
atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju;
ii)
apropriācijas, kas rezervētas ieguldījumu fondam gadā, kopā ar summām, kuras plānotas tā darbības ilgumā;
iii)
ieguldījumu fonda mērķi un tā darbības ilgums;
iv)
ieguldījumu fonda pārvaldības noteikumi;
v)
iespējas uzticēt budžeta izpildes uzdevumus vienībām un personām, kas minētas Finanšu regulas 187. panta 2. punktā;
d)
attiecībā uz godalgām:
i)
atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju;
ii)
izpildāmie mērķi un paredzamie rezultāti;
iii)
būtiski nosacījumi dalībai un piešķiršanas kritēriji;
iv)
konkursa grafiks un godalgas vai godalgu summa;
e)
attiecībā uz finanšu instrumentiem:
i)
atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju;
ii)
izpildāmie mērķi un paredzamie rezultāti;
iii)
finanšu instrumentam iedalītā summa;
iv)
indikatīvais īstenošanas grafiks.
3. Ja Finanšu regulas 128. pantā minētā darba programma satur šā panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīto informāciju, tā pieņemšanas lēmums ir uzskatāms par finansēšanas lēmumu dotācijām, ko finansē no finanšu gada apstiprinātajām dotācijām.
Attiecībā uz iepirkumu, ieguldījumu fondiem, godalgām un finanšu instrumentiem, ja darba programma satur šā panta 2. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā norādīto informāciju un paredz finanšu gadam apstiprināto saistīto apropriāciju īstenošanu, darba programmas pieņemšanas lēmumu uzskata arī par saistīto iepirkumu, ieguldījumu fondu, godalgu un finanšu instrumentu finansēšanas lēmumu.
Ja darba programma nesatur šādu informāciju par vienu vai vairākām darbībām, tā atbilstoši jāgroza vai jāpieņem īpašs finansēšanas lēmums par attiecīgajām darbībām.
4. Neskarot īpašos pamatdokumenta noteikumus, jebkuras būtiskas izmaiņas pieņemtajā finansēšanas lēmumā tiek veiktas, ievērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējam lēmumam.
1. iedaļa
Izdevumu saistības
95. pants
Vispārējas un provizoriskas saistības
(Finanšu regulas 85. pants)
1. Vispārējās budžeta saistības īsteno, noslēdzot finansēšanas līgumu, kurā paredzēta turpmāka vienas vai vairāku juridisku saistību noslēgšana, vai noslēdzot vienu vai vairākas juridiskas saistības.
Finansēšanas līgumi par tiešo finansiālo palīdzību trešām valstīm, tostarp budžeta atbalstu, kuri veido juridiskas saistības, var radīt pamatu maksājumiem, nenoslēdzot citas juridiskas saistības.
2. Provizoriskas budžeta saistības īsteno, vai nu noslēdzot vienu vai vairākas juridiskas saistības, kuras rada pamatu turpmāku maksājumu prasījumiem, vai tieši izdarot maksājumus gadījumos, kas attiecas uz personāla pārvaldības izdevumiem vai iestāžu izdevumiem par saziņu nolūkā ziņot par Savienības notikumiem.
96. pants
Vispārējo saistību uzņemšanās
(Finanšu regulas 85. pants)
1. Vispārējās saistības uzņemas, pamatojoties uz lēmumu par finansējumu.
Vispārējās saistības uzņemas ne vēlāk kā brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par saņēmēju izraudzīšanos, un, ja attiecīgo apropriāciju īstenošana saistīta ar darba programmas pieņemšanu 188. panta nozīmē, ne agrāk kā pēc programmas pieņemšanas.
2. Ja vispārējās saistības īsteno, noslēdzot finansēšanas līgumu, 1. punkta otro daļu nepiemēro.
97. pants
Viens parakstītājs
(Finanšu regulas 85. pants)
1. No noteikuma, ka budžeta saistību un atbilstošo juridisko saistību paraksta viena persona, var atkāpties tikai šādos gadījumos:
a)
ja saistības ir provizoriskas;
b)
ja vispārējās saistības attiecas uz finansēšanas līgumiem ar trešām valstīm;
c)
ja iestādes lēmums veido juridisko saistību;
d)
ja vispārējo saistību īsteno ar vairākām juridiskām saistībām, par kurām atbildīgi dažādi kredītrīkotāji;
e)
ja saistībā ar avansu kontiem, kas pieejami ārējiem darījumiem, juridiskās saistības jāparaksta darbiniekiem, kas strādā vietējās vienībās, kuras minētas 72. pantā, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja norādījumu, kurš tomēr saglabā pilnu atbildību par pamatā esošajiem darījumiem;
f)
ja iestāde ir deleģējusi kredītrīkotāja pilnvaras starpiestāžu Eiropas biroja direktoram saskaņā ar Finanšu regulas 199. panta 1. punktu.
2. Ja atbildīgais kredītrīkotājs, kurš parakstījis budžeta saistības, nav pieejams un ir nepieejams ilgāku laiku, kas nav savienojams ar termiņiem juridiskās saistības noslēgšanai, tad juridisko saistību noslēdz persona, kas iecelta saskaņā ar vietniecības noteikumiem, ko pieņēmusi katra iestāde, ar nosacījumu, ka šai personai ir kredītrīkotāja statuss saskaņā ar Finanšu regulas 65. panta 3. punktu.
98. pants
Administratīvie izdevumi, uz kuriem attiecas provizoriskas saistības
(Finanšu regulas 85. pants)
Posteņi, kurus uzskata par parastajiem administratīvajiem izdevumiem un kuri var radīt pamatu provizoriskām saistībām, ir šādi:
a)
izdevumi par personālu neatkarīgi no tā, vai uz to attiecas Civildienesta noteikumi vai ne, par citiem cilvēku resursiem un pensijām, un ekspertu atalgojumam;
b)
izdevumi, kas attiecas uz iestādes locekļiem;
c)
mācību izdevumi;
d)
izdevumi par konkursiem, izraudzīšanos un pieņemšanu darbā;
e)
komandējumu izdevumi;
f)
reprezentācijas izdevumi;
g)
izdevumi par sanāksmēm;
h)
ārštata tulki un tulkotāji;
i)
ierēdņu apmaiņa;
j)
regulārā nomas maksa par kustamu vai nekustamu īpašumu vai regulāri maksājumi par būvdarbu līgumiem šīs regulas 121. panta nozīmē, vai aizdevuma daļu maksa saskaņā ar Finanšu regulas 203. panta 8. punktu;
k)
dažāda apdrošināšana;
l)
tīrīšana, uzturēšana un drošība;
m)
labklājības un medicīniskie izdevumi;
n)
sakaru pakalpojumu izmantošana;
o)
finansiālas izmaksas;
p)
tiesvedības izdevumi;
q)
kaitējuma atlīdzināšana, ieskaitot procentus;
r)
darba aprīkojums;
s)
ūdens, gāze un elektroenerģija;
t)
publikācijas, kas drukātas uz papīra vai elektroniskās versijās;
u)
iestāžu saziņas darbības nolūkā ziņot par Savienības notikumiem.
99. pants
Atsevišķu juridisko saistību reģistrēšana
(Finanšu regulas 86. pants)
Vispārējo budžeta saistību gadījumā, kam seko viena vai vairākas atsevišķas juridiskas saistības, atbildīgais kredītrīkotājs reģistrē šīs vai secīgo atsevišķo juridisko saistību summas centrālajā uzskaitē.
Reģistrējot uzskaitē, norāda atsauci uz vispārējām saistībām, par kurām iegrāmato atsevišķās saistības.
Atbildīgais kredītrīkotājs reģistrē summas pārskatos pirms atbilstošās atsevišķās juridiskās saistības parakstīšanas, izņemot Finanšu regulas 86. panta 4. punkta ceturtajā daļā minētajos gadījumos.
Visos gadījumos atbildīgais kredītrīkotājs pārbauda, vai kopsumma nepārsniedz vispārējās saistības summu, kura uz tām attiecas.
2. iedaļa
Izdevumu apzināšana
100. pants
Apzināšana un “nodošana samaksai”
(Finanšu regulas 88. pants)
1. Jebkuru izdevumu apzināšana pamatojas uz apliecinošiem dokumentiem 110. panta nozīmē, kuri apliecina kreditora prasījumu, pamatojoties uz pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem būvdarbiem vai pamatojoties uz citiem dokumentiem, kas pamato maksājumu, tostarp regulāriem maksājumiem par abonementiem vai mācību kursiem.
2. Atbildīgais kredītrīkotājs, pirms pieņem lēmumu, ar kuru apzina izdevumus, personiski pārbauda apliecinošos dokumentus vai uz savu atbildību nodrošina, ka tiek veikta to pārbaude.
3. Apzināšanas lēmumu pieņem, atbildīgajam kredītrīkotājam vai citam tehniski kompetentam darbiniekam, kas pienācīgi pilnvarots ar oficiālu kredītrīkotāja lēmumu un uz viņa atbildību saskaņā ar Finanšu regulas 65. panta 5. punktu, parakstot kvīti “nodots samaksai”. Šādus pilnvarojuma lēmumus saglabā, lai nākotnē varētu uz tiem atsaukties.
101. pants
“Apstiprināts kā pareizs” priekšfinansējuma maksājumiem
(Finanšu regulas 88. pants)
Priekšfinansējuma maksājumiem atbildīgais kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, ko pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs, ar vīzu “apstiprināts kā pareizs” apliecina, ka juridiskajā saistībā prasītie nosacījumi iepriekšēja finansējuma maksājumam ir izpildīti.
102. pants
Publiskā iepirkuma līgumu nodošana samaksai starpposma un atlikuma maksājumiem
(Finanšu regulas 88. pants)
Attiecībā uz starpposma un atlikuma maksājumiem, kas atbilst publiskā iepirkuma līgumiem, vīza “nodots samaksai” apliecina, ka:
a)
iestāde ir saņēmusi un oficiāli reģistrējusi līgumslēdzēja sastādīto rēķinu;
b)
pats rēķins vai iekšējais dokuments, kas pievienots saņemtajam rēķinam, ir vizēts ar “apstiprināts kā pareizs”, un to parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, kuru pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs;
c)
atbildīgais kredītrīkotājs ir pārbaudījis visus rēķina aspektus vai šī pārbaude veikta uz viņa atbildību, jo īpaši, lai noteiktu maksājamo summu un maksājuma likumīgumu parāda dzēšanai.
Vīza “apstiprināts kā pareizs”, kas minēta pirmās daļas b) punktā, apliecina, ka līgumā paredzētie pakalpojumi ir pienācīgi sniegti vai ka līgumā paredzētās piegādes ir pienācīgi veiktas, vai ka līgumā paredzētie būvdarbi ir pienācīgi izpildīti. Ierēdnis vai cits tehniski kompetents darbinieks sastāda provizorisku pieņemšanas aktu par piegādēm un būvdarbiem un pēc līgumā paredzētā garantijas termiņa beigām - galīgo pieņemšanas aktu. Abus aktus uzskata par vīzu “apstiprināts kā pareizs”.
Attiecībā uz regulāriem maksājumiem, tostarp maksājumiem par abonementiem vai mācību kursiem, vīza “apstiprināts kā pareizs” apliecina, ka kreditora prasījums ir saskaņā ar attiecīgajiem dokumentiem, kas pamato maksājumu.
103. pants
Dotāciju nodošana samaksai starpposma un atlikuma maksājumiem
(Finanšu regulas 88. pants)
Attiecībā uz starpposma un atlikuma maksājumiem, kas atbilst dotācijām, vīza “nodots samaksai” apliecina, ka:
a)
iestāde ir saņēmusi un oficiāli reģistrējusi saņēmēja sastādīto maksājuma pieprasījumu;
b)
pats maksājuma pieprasījums vai iekšējais dokuments, kas pievienots saņemtajam izmaksu pārskatam, ir vizēts ar “apstiprināts kā pareizs” un to parakstījis ierēdnis vai cits tehniski kompetents darbinieks, kuru pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs;
c)
atbildīgais kredītrīkotājs ir pārbaudījis visus maksājuma pieprasījuma aspektus vai pārbaude izdarīta uz viņa atbildību, jo īpaši, lai noteiktu maksājamo summu un maksājuma likumīgumu parāda dzēšanai.
Ar pirmās daļas b) punktā minēto vīzu ierēdnis vai cits tehniski kompetents darbinieks, kuru pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs, apliecina, ka saņēmēja izpildītā darbība vai darba programma visos aspektos atbilst dotāciju nolīgumam vai lēmumam, tostarp, ja piemērojams, ka saņēmēja deklarētās izmaksas ir attiecināmas.
104. pants
Personāla izdevumu nodošana samaksai
(Finanšu regulas 88. pants)
Attiecībā uz maksājumiem, kas atbilst personāla izdevumiem, vīza “nodots samaksai” apliecina, ka ir šādi apliecinošie dokumenti:
a)
attiecībā uz mēnešalgu:
i)
pilnīgs personāla saraksts, kurā norādītas visas atalgojuma sastāvdaļas;
ii)
veidlapa (personas datu lapa), kas pamatojas uz lēmumiem, kuri pieņemti katrā atsevišķā gadījumā, norādot jebkādas izmaiņas atalgojuma sastāvdaļās, kad vien šādas izmaiņas ir ieviestas;
iii)
darbā pieņemšanas vai amatā iecelšanas gadījumā - darbā pieņemšanas vai iecelšanas lēmuma apstiprināts noraksts, kuru pievieno pirmās algas maksājuma apstiprinājumam;
b)
attiecībā uz citu atalgojumu, piemēram, personālam, kam maksā, pamatojoties uz stundu vai dienas likmi: pārskats, kuru parakstījis pilnvarots darbinieks un kurā norādītas nostrādātās dienas un stundas;
c)
attiecībā uz virsstundām: pārskats, kuru parakstījis pilnvarots darbinieks un kurā norādīts nostrādāto virsstundu skaits;
d)
attiecībā uz komandējuma izdevumiem:
i)
komandējuma apliecība, kuru parakstījusi kompetenta iestāde;
ii)
komandējuma izdevumu pārskats, kam pievienoti apliecinošie dokumenti un kuru parakstījis komandējumā bijušais darbinieks un augstāks administrācijas darbinieks, kam ir deleģētas attiecīgas pilnvaras, šajā pārskatā konkrēti norādot, ja komandējuma izdevumi atšķiras no komandējuma apliecības;
e)
attiecībā uz dažiem citiem personāla administratīviem izdevumiem, tostarp abonementiem vai mācību kursiem, kas saskaņā ar līgumu jāapmaksā avansā: apliecinošie dokumenti, kuri attiecas uz lēmumu, kas pamato izdevumus un kurā ir visas aprēķinu sastāvdaļas.
Komandējuma izdevumu pārskatā, kas minēts pirmās daļas d) punkta ii) apakšpunktā, norāda komandējuma vietu, izbraukšanas dienu un laiku, dienu un laiku, kad darbinieks ieradies komandējuma vietā, ceļa izdevumus, uzturēšanās izdevumus un citus izdevumus, kas ir pienācīgi atļauti, ja ir uzrādīti apliecinoši dokumenti.
105. pants
Vīzas “nodots samaksai” forma
(Finanšu regulas 88. pants)
Nedatorizētā sistēmā “nodots samaksai” vizē ar zīmogu, kurā iestrādāts atbildīgā kredītrīkotāja vai tehniski kompetenta darbinieka paraksts, kuru atbildīgais kredītrīkotājs pienācīgi pilnvarojis saskaņā ar 100. pantu. Datorizētā sistēmā “nodots samaksai” vizē ar elektroniski nodrošinātu apstiprinājumu, ko veic atbildīgais kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, kuru pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs.
106. pants
Vīzas “apstiprināts kā pareizs” forma
(Finanšu regulas 88. pants)
Nedatorizētā sistēmā “apstiprināts kā pareizs” vizē ar zīmogu, kurā iestrādāts atbildīgā kredītrīkotāja vai tehniski kompetenta darbinieka paraksts, kuru atbildīgais kredītrīkotājs pienācīgi pilnvarojis saskaņā ar 101. pantu. Datorizētā sistēmā “apstiprināts kā pareizs” var vizēt ar elektroniski nodrošinātu apstiprinājumu, ko veic tehniski kompetents darbinieks, kuru pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs.
3. iedaļa
Maksājumu apstiprināšana
107. pants
Kredītrīkotāja veicamā maksājumu pārbaude
(Finanšu regulas 89. pants)
Sastādot maksājuma rīkojumu, atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka:
a)
maksājuma rīkojums ir pienācīgi izdots, kas nozīmē, ka iepriekš ir bijis pieņemts atbilstošs apzināšanas lēmums “nodots samaksai” vīzas veidā, ka ziņas par saņēmēju ir pareizas un ka summas samaksai ir pienācis termiņš;
b)
maksājuma rīkojums atbilst budžeta saistībām, par kurām tas iegrāmatots;
c)
izdevumi tiek maksāti no pareizā budžeta posteņa;
d)
apropriācijas ir pieejamas.
108. pants
Maksājuma rīkojuma obligātie rekvizīti un nodošana grāmatvedim
(Finanšu regulas 89. pants)
1. Maksājuma rīkojumā norāda:
a)
finanšu gadu, par kuru izdevums jāiegrāmato;
b)
budžeta pantu un citus nodalījumus, kādi var būt attiecināmi;
c)
atsauces uz juridisko saistību, kas rada pamatu prasījumam pēc maksājuma;
d)
atsauces uz budžeta saistību, no kuras tas jāiegrāmato;
e)
maksājamo summu, kas izteikta euro;
f)
saņēmēja vārdu vai nosaukumu, adresi un bankas konta rekvizītus;
g)
izdevumu priekšmetu;
h)
maksāšanas veidu;
i)
priekšmetu iekļaušanu inventāra sarakstā saskaņā ar 248. pantu.
2. Maksājuma rīkojumu datē un paraksta atbildīgais kredītrīkotājs, un pēc tam to nosūta grāmatvedim.
4. iedaļa
Izdevumu apmaksa
109. pants
Maksājumu veidi
(Finanšu regulas 90. pants)
1. Priekš finansējums nodrošina atbalstu. Tas var būt sadalīts vairākos maksājumos saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību.
2. Starpposma maksājums, ko var veikt atkārtoti, var segt izdevumus par lēmuma vai nolīguma īstenošanu vai maksu par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem, kas pabeigti un/vai piegādāti līguma starpposmos. Tajā var pilnīgi vai daļēji ieskaitīt priekšfinansējumu, neskarot pamatdokumenta noteikumus.
3. Izdevumu pabeigšana notiek kā atlikuma samaksa, kuru nevar atkārtot un kurā ieskaita visus iepriekš izdarītos maksājumus vai iekasēšanas rīkojumus.
110. pants
Apliecinošie dokumenti
(Finanšu regulas 90. pants)
1. Priekšfinansējumu, tostarp gadījumos, kad tas sadalīts vairākos maksājumos, maksā, pamatojoties uz līgumu, lēmumu, nolīgumu vai pamatdokumentu vai pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kas dod iespēju pārbaudīt, ka attiecīgā līguma, lēmuma vai nolīguma noteikumi ir ievēroti. Ja priekšfinansējuma maksājuma termiņu nosaka iepriekšminētajos dokumentos, maksājamās summas nomaksa nav atkarīga no turpmākā pieprasījuma.
2. Starpposma maksājumi un atlikuma maksājumi pamatojas uz apliecinošiem dokumentiem, kas dod iespēju pārbaudīt, vai finansētā darbība ir veikta saskaņā ar pamatdokumenta vai lēmuma noteikumiem vai saskaņā ar līgumu vai nolīgumu.
3. Atbildīgais kredītrīkotājs, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, nosaka šajā pantā minēto apliecinošo dokumentu raksturu saskaņā ar pamatdokumentu, lēmumiem, līgumiem vai nolīgumiem. Starpposma un galīgie tehniskie un finanšu īstenošanas pārskati ir apliecinošie dokumenti 2. punktā paredzētajām vajadzībām.
4. Atbildīgais kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 48. pantu.
5. iedaļa
Izdevumu operāciju termiņi
111. pants
Maksājumu termiņi un kavējuma procenti
(Finanšu regulas 92. pants)
1. Maksājuma termiņš ietver laiku, kas vajadzīgs izdevumu apzināšanai, apstiprināšanai un apmaksai.
Tas sākas no dienas, kad ir saņemts maksājuma pieprasījums.
Maksājuma pieprasījumu reģistrē atbildīgā kredītrīkotāja pilnvarotā struktūrvienība, cik drīz vien iespējams, un to uzskata par saņemtu tā reģistrācijas datumā.
Par maksājuma datumu uzskata datumu, kurā iestādes konts ir debitēts.
2. Maksājuma pieprasījums ietver šādus būtiskus elementus:
a)
kreditora identifikācija;
b)
summa;
c)
valūta;
d)
datums.
Ja trūkst kaut vai viena būtiska elementa, maksājuma pieprasījumu noraida.
Kreditoru rakstiski informē par noraidījumu un tā iemesliem, cik drīz vien iespējams, un jebkurā gadījumā 30 kalendāro dienu laikā no maksājuma pieprasījuma saņemšanas dienas.
3. Finanšu regulas 92. panta 2. punktā minētās apturēšanas gadījumā atlikušais maksājuma termiņš atsākas no dienas, kad ir saņemta pieprasītā informācija vai pārskatītie dokumenti vai ir veiktas vajadzīgās papildu pārbaudes, tostarp pārbaudes uz vietas.
4. Pēc Finanšu regulas 92. panta 1. punktā minētā termiņa izbeigšanās kreditors ir tiesīgs saņemt procentu maksājumus saskaņā ar šādiem noteikumiem:
a)
procentu likmes ir tādas, kā minēts šīs regulas 83. panta 2. punktā;
b)
procenti maksājami par laika posmu, kas aizritējis no nākamās kalendārās dienas pēc maksājuma termiņa beigām, kas noteikts Finanšu regulas 92. panta 1. punktā, līdz samaksas dienai.
Tomēr, ja saskaņā ar pirmās daļas noteikumiem aprēķinātie procenti ir mazāki par vai vienādi ar EUR 200, tos atmaksā kreditoram tikai pēc pieprasījuma, kas iesniegts divu mēnešu laikā pēc nokavētā maksājuma saņemšanas.
5. Katra iestāde iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Finanšu regulas 92. pantā noteikto termiņu ievērošanu un šo termiņu apturēšanu. Komisijas ziņojumu pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā.
7. NODAĻA
Informācijas tehnoloģiju sistēmas
112. pants
Informācijas tehnoloģiju sistēmu apraksts
(Finanšu regulas 93. pants)
Ja budžeta izpildes operāciju apstrādei izmanto datorsistēmas vai apakšsistēmas, nepieciešams katras sistēmas un apakšsistēmas pilnīgs un jaunākais apraksts.
Katrā aprakstā definē visu datu lauku saturu un apraksta, kā sistēma apstrādā katru atsevišķo operāciju. Tajā sīki parāda, kā sistēma nodrošina pilnīgu revīzijas posmu izsekojamību par katru operāciju.
113. pants
Regulāra saglabāšana
(Finanšu regulas 93. pants)
Datus datoru sistēmās un apakšsistēmās regulāri saglabā un uzglabā drošā vietā.
8. NODAĻA
Iekšējais revidents
114. pants
Iekšējā revidenta iecelšana
(Finanšu regulas 98. pants)
1. Katra iestāde ieceļ savu iekšējo revidentu saskaņā ar noteikumiem, kas pielāgoti tās īpašajām funkcijām un prasībām. Iestāde informē Eiropas Parlamentu un Padomi par iekšējā revidenta iecelšanu.
2. Katra iestāde saskaņā ar savām īpašajām funkcijām un prasībām nosaka iekšējā revidenta uzdevumu apjomu un sīki nosaka mērķus un procedūras iekšējās revīzijas funkciju veikšanai, pienācīgi ievērojot starptautiskos iekšējās revīzijas standartus.
3. Iestāde var iecelt par iekšējo revidentu tādu ierēdni vai citu darbinieku atbilstīgi viņa īpašajām zināšanām, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš izraudzīts no dalībvalstu pilsoņu vidus.
4. Ja divas vai vairāk iestādes ieceļ vienu un to pašu iekšējo revidentu, tās veic nepieciešamos pasākumus, lai varētu viņu saukt pie atbildības par viņa rīcību, kā noteikts 119. pantā.
5. Iestāde informē Eiropas Parlamentu un Padomi par iekšējā revidenta pienākumu pildīšanas izbeigšanu.
115. pants
Iekšējā revidenta resursi
(Finanšu regulas 99. pants)
Iestāde piešķir iekšējam revidentam resursus, kas vajadzīgi pienācīgai viņa revidenta funkciju veikšanai, un uzdevumu aprakstu, kurā sīki norādīti viņa uzdevumi, pienākumi un saistības.
116. pants
Darba programma
(Finanšu regulas 99. pants)
1. Iekšējais revidents pieņem savu darba programmu un iesniedz to iestādei.
2. Iestāde var likt iekšējam revidentam izdarīt revīziju, kas nav paredzēta 1. punktā minētajā darba programmā.
117. pants
Iekšējā revidenta ziņojumi
(Finanšu regulas 99. pants)
1. Iekšējais revidents iesniedz iestādei iekšējās revīzijas gada pārskatu, kas paredzēts Finanšu regulas 99. panta 3. punktā, norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, galvenos sniegtos ieteikumus un sakarā ar tiem veiktos pasākumus.
Šajā gada pārskatā min arī sistēmu problēmas, kuras noteikusi specializētā komisija, kas izveidota saskaņā ar Finanšu regulas 73. panta 6. punktu.
2. Katra iestāde apsver, vai ieteikumi, kas ietverti tās iekšējā revidenta pārskatos, ir noderīgi, lai tos iekļautu paraug prakses apmaiņā ar citām iestādēm.
3. Sava ziņojuma sagatavošanas laikā iekšējais revidents īpašu uzmanību pievērš pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanai kopumā un nodrošina, lai tiktu veikti attiecīgi pasākumi šā principa piemērošanas pakāpeniskai uzlabošanai un veicināšanai.
118. pants
Neatkarība
(Finanšu regulas 100. pants)
Iekšējais revidents, izdarot revīziju, ir pilnīgi neatkarīgs. Viņam nevar dot nekādus norādījumus nedz arī jebkādā veidā ierobežot attiecībā uz viņa amatpienākumu izpildi, kas viņam uzdoti saskaņā ar Finanšu regulu atbilstīgi viņa iecelšanai amatā.
119. pants
Iekšējā revidenta atbildība
(Finanšu regulas 100. pants)
Iestāde pati, rīkojoties saskaņā ar šo pantu, var veikt darbības, lai panāktu, ka iekšējo revidentu sauc pie atbildības par viņa rīcību kā ierēdni vai citu darbinieku, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi
Iestāde pieņem pamatotu lēmumu par izmeklēšanas uzsākšanu. Par šo lēmumu paziņo ieinteresētajai personai. Iestāde var tās tiešā pārraudzībā uzdot pārzināt izmeklēšanu vienam vai vairākiem ierēdņiem, kuru pakāpe ir vienlīdzīga vai augstāka nekā attiecīgajam darbiniekam. Izmeklēšanas laikā uzklausa ieinteresētās puses viedokli.
Izmeklēšanas ziņojumu dara zināmu ieinteresētajai personai, kuras viedokli par ziņojuma priekšmetu iestāde pēc tam uzklausa.
Pamatojoties uz ziņojumu un uzklausīšanu, iestāde pieņem vai nu pamatotu lēmumu izbeigt lietu, vai arī pamatotu lēmumu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22. un 86. pantu un IX pielikumu. Par lēmumiem piemērot disciplinārus pasākumus vai finansiālus sodus paziņo ieinteresētajai personai un informācijas nolūkā dara tos zināmus pārējām iestādēm un Revīzijas palātai.
Ieinteresētā persona par šādiem lēmumiem var iesniegt prasību Eiropas Savienības Tiesā, kā paredzēts Civildienesta noteikumos.
120. pants
Griešanās Eiropas Savienības Tiesā
(Finanšu regulas 100. pants)
Neskarot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas atļauti ar Civildienesta noteikumiem, iekšējais revidents var iesniegt prasību tieši Eiropas Savienības Tiesā attiecībā uz jebkuru aktu, kurš attiecas uz viņa kā iekšējā revidenta pienākumu izpildi. Šāda prasība jāiesniedz trīs mēnešu laikā no kalendārās dienas, kurā paziņots par attiecīgo aktu.
Šādas prasības izmeklē un iztiesā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 91. panta 5. punktā noteiktajā kārtībā.
V SADAĻA
PUBLISKAIS IEPIRKUMS
1. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. iedaļa
Darbības joma un piešķiršanas principi
121. pants
Definīcijas un darbības joma
(Finanšu regulas 101. pants)
1. Ēku līgumi attiecas uz zemes, esošo ēku vai cita nekustama īpašuma pirkumu, ilgtermiņa nomu, lietojumu, īri, renti vai līzingu, ar vai bez izpirkuma iespējas.
2. Piegādes līgumi attiecas uz produktu pirkumu, īri, nomu vai īrējumpirkšanu, ar vai bez izpirkuma iespējas. Līgums par produktu piegādi un papildus par novietošanu un uzstādīšanu tiek uzskatīts par piegādes līgumu.
3. Būvdarbu līgumi attiecas vai nu uz būvdarbu izpildi, vai arī gan izpildi, gan projektēšanu, kas saistīta ar vienu no Direktīvas 2004/18/EK I pielikumā minētajām darbībām, vai arī uz būvdarbu paveikšanu jebkādā veidā atbilstoši prasībām, ko noteikusi līgumslēdzēja iestāde. “Būvdarbi” ir celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu iznākums kā vienots veselums, kas pats par sevi spēj pildīt kādu saimniecisku un tehnisku funkciju.
4. Pakalpojumu līgumi attiecas uz visiem intelektuāliem un neintelektuāliem pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas piegādes līgumi, būvdarbu līgumi un ēku līgumi.
Līgumu, kas ietver divus vai vairākus iepirkuma veidus (būvdarbi, pakalpojumi vai piegādes), piešķir saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro tam iepirkuma veidam, kurš ir galvenais attiecīgā līguma priekšmets.
Jauktu līgumu, kas ietver pakalpojumus un piegādes, gadījumā galveno priekšmetu nosaka, salīdzinot attiecīgo pakalpojumu vai piegāžu vērtību.
Visas atsauces uz nomenklatūrām publiskā iepirkuma kontekstā veic, izmantojot “Kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV)”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2195/2002 (11).
5. Termini “darbuzņēmējs”, “piegādātājs” un “pakalpojumu sniedzējs” attiecas uz jebkuru fizisku vai juridisku personu, valsts iestādi vai šo personu un/vai organizāciju grupu, kas izpilda būvdarbus, piegādā produktus vai sniedz pakalpojumus. Termins “uzņēmējs” ietver terminus “darbuzņēmējs”, “piegādātājs” un “pakalpojumu sniedzējs”. “Pretendenti” ir uzņēmēji, kas iesniedz piedāvājumu. Par “kandidātiem” sauc tos, kuri lūguši atļauju piedalīties ierobežotā procedūrā, konkursa sarunās vai pārrunu procedūrā. “Pārdevēji” ir uzņēmēji, kas saskaņā ar 136. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir reģistrēti pārdevēju sarakstā.
Uzņēmēju grupām ir atļauts iesniegt piedāvājumu vai pieteikties kā kandidātiem. Iesniedzot piedāvājumu vai pieprasījumu piedalīties, līgumslēdzējas iestādes nevar pieprasīt, lai uzņēmēju grupām būtu noteikta juridiska forma, bet izvēlētajai grupai, iespējams, ir jāpiešķir noteikta juridiska forma, tiklīdz tai tiek piešķirts līgums, ja šāda pārveide ir vajadzīga līguma labai izpildei.
6. Savienības iestāžu dienestus uzskata par līgumslēdzējām iestādēm, izņemot gadījumus, ja tie noslēdz savā starpā administratīvas vienošanās par pakalpojumu sniegšanu, preču piegādi, būvdarbu izpildi vai ēku līgumu īstenošanu.
7. Tehniskā palīdzība ir pasākumi atbalstam un spēju veidošanai, kas ir nepieciešamas programmas vai darbības īstenošanai, jo īpaši sagatavošanas, pārvaldības, uzraudzības, novērtēšanas, revīzijas un kontroles pasākumi.
8. Visu informācijas apmaiņu ar līgumslēdzējiem, tostarp līgumu noslēgšanu un jebkurus līgumu grozījumus, var veikt, izmantojot līgumslēdzējas iestādes izveidotās elektroniskās apmaiņas sistēmas.
9. Šīs sistēmas atbilst šādām prasībām:
a)
tikai pilnvarotām personām var būt piekļuve sistēmai un tajā nosūtītiem dokumentiem;
b)
tikai pilnvarotas personas drīkst elektroniski parakstīt vai nosūtīt dokumentu sistēmā;
c)
pilnvarotās personas jāidentificē sistēmā ar izveidotiem līdzekļiem;
d)
precīzi jānosaka elektroniskā darījuma laiks un diena;
e)
jāsaglabā dokumentu integritāte;
f)
jāsaglabā dokumentu pieejamība;
g)
attiecīgā gadījumā jāsaglabā dokumentu konfidencialitāte;
h)
jānodrošina personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
10. Uz šajā sistēmā nosūtītiem vai saņemtiem datiem attiecas juridiska prezumpcija par datu integritāti un sistēmas norādītās datu nosūtīšanas vai saņemšanas dienas un laika precizitāti.
Šajā sistēmā nosūtītu vai paziņotu dokumentu uzskata par līdzvērtīgu papīra formāta dokumentam, tas ir pieņemams kā pierādījumi tiesas procesā, to uzskata par oriģinālu un uz to attiecas juridiska prezumpcija par tā autentiskumu un integritāti, ja tajā nav dinamisku iezīmju, kas var to automātiski izmainīt.
Elektroniskajiem parakstiem, kas minēti 9. punkta b) apakšpunktā, ir rokas parakstam līdzvērtīgs juridisks spēks.
122. pants
Pamatlīgumi un specifiskie līgumi
(Finanšu regulas 101. pants)
1. Pamatlīguma termiņš nedrīkst pārsniegt četrus gadus, izņemot ārkārtējus gadījumus, ko jo īpaši attaisno pamatlīguma priekšmets.
Specifiskus līgumus, kas pamatojas uz pamatlīgumiem, atbilstoši pamatlīguma noteikumiem piešķir vienīgi starp līgumslēdzējām iestādēm un pamatlīguma pusēm.
Piešķirot specifiskus līgumus, puses nevar veikt būtiskas izmaiņas pamatlīgumā.
2. Ja pamatlīgums tiek slēgts ar vienu uzņēmēju, specifiskie līgumi tiek piešķirti pamatlīguma noteikumu robežās.
Pienācīgi pamatotos gadījumos līgumslēdzējas iestādes var rakstiski vērsties pie līgumslēdzēja, lūdzot tam vajadzības gadījumā papildināt piedāvājumu.
3. Ja pamatlīgums jāslēdz ar vairākiem uzņēmējiem, to noslēdz ar vismaz trim uzņēmējiem, ja ir pietiekams skaits uzņēmēju, kuri atbilst atlases kritērijiem, vai pietiekams skaits pieņemamu piedāvājumu, kas atbilst piešķiršanas kritērijiem.
Pamatlīgums ar vairākiem uzņēmējiem var tikt slēgts kā atsevišķi līgumi, kuriem ir identiski noteikumi.
To specifisko līgumu piešķiršanu, kuri pamatojas uz pamatlīgumiem, kas noslēgti ar vairākiem uzņēmējiem, veic saskaņā ar šādu kārtību:
a)
ja par pamatlīgumiem atkārtotu konkursu neizsludina, piemēro pamatlīgumā fiksētos noteikumus;
b)
ja par pamatlīgumiem atkārtoti izsludina konkursu, puses atkārtoti piedalās konkursā, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem; šos noteikumus nepieciešamības gadījumā precizē un vajadzības gadījumā piemēro citus noteikumus, kas norādīti pamatlīguma specifikācijās.
Attiecībā uz katru specifisko līgumu, kas tiek piešķirts saskaņā ar trešās daļas b) punktā minēto kārtību, līgumslēdzējas iestādes rakstiski vēršas pie pamatlīguma pusēm, nosakot tām termiņu, kas ir pietiekams piedāvājumu iesniegšanai. Piedāvājumi tiek iesniegti rakstiski. Līgumslēdzējas iestādes, pamatojoties uz piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti pamatlīguma specifikācijās, piešķir katru specifisko līgumu tam pretendentam, kurš ir iesniedzis labāko piedāvājumu.
4. Ja nozarēs, kas pakļautas ātrām cenu un tehnoloģijas izmaiņām, pamatlīgumus piešķir bez atkārtota konkursa izsludināšanas, tajos iekļauj noteikumu par termiņa vidusposma pārskatu vai noteikumu par salīdzinošās novērtēšanas sistēmu. Ja saskaņā ar termiņa vidusposma pārskatu sākotnēji noteiktie nosacījumi vairs neatbilst cenu izmaiņām vai tehnoloģijas attīstības prasībām, līgumslēdzēja iestāde attiecīgo pamatlīgumu nedrīkst izmantot un veic vajadzīgos pasākumus, lai izbeigtu šo līgumu.
5. Budžeta saistības uzņemas vienīgi pirms specifiskajiem līgumiem, kas noslēgti saskaņā pamatlīgumiem.
2. iedaļa
Publicēšana
123. pants
Publicēšanas pasākumi līgumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/18/EK
(Finanšu regulas 103. pants)
1. Līgumu, kuru vērtība ir vienāda vai pārsniedz 170. panta 1. punktā minētos robežlielumus, publicēšana ietver līguma paziņojumu, neskarot 134. pantu, un piešķiršanas paziņojumu. Iepriekšējs informatīvs paziņojums ir obligāts tikai tad, ja līgumslēdzēja iestāde plāno izmantot iespēju samazināt piedāvājumu saņemšanas termiņus atbilstīgi 152. panta 4. punktam.
2. Iepriekšējs informatīvs paziņojums ir paziņojums, ar kuru līgumslēdzējas iestādes norādes veidā informē par līgumiem un pamatlīgumiem, kurus tās paredzējušas piešķirt finanšu gada laikā, norādot līgumu un pamatlīgumu paredzamo kopvērtību un priekšmetu, izņemot pārrunu procedūras līgumus bez iepriekšējas līguma paziņojuma publikācijas.
Iepriekšējo informatīvo paziņojumu publicē Eiropas Savienības Publikāciju birojs (turpmāk “Publikāciju birojs”) vai līgumslēdzējas iestādes savā pircēja profilā.
Obligātu iepriekšējo informatīvo paziņojumu nosūta Publikāciju birojam vai publicē pircēja profilā, cik drīz vien iespējams, taču ne vēlāk kā katra finanšu gada 31. martā.
Līgumslēdzējas iestādes, kas publicē iepriekšēju informatīvu paziņojumu savā pircēja profilā, nosūta Publikāciju birojam ziņojumu atbilstīgi Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikuma 3. punktā norādītajam elektroniskajam iesūtīšanas formātam un procedūrai, kurā paziņo par iepriekšējā informatīvā paziņojuma publicēšanu pircēja profilā.
3. Līguma paziņojums ir līdzeklis, ar kuru līgumslēdzējas iestādes dara zināmu savu nodomu uzsākt līguma vai pamatlīguma piešķiršanas procedūru, vai 131. pantā minētās dinamiskās iepirkumu sistēmas procedūru. Neskarot līgumus, kas noslēgti pēc pārrunu procedūras, kā noteikts 134. pantā, līguma paziņojums ir obligāts līgumiem, kuru aprēķinātā vērtība ir vienāda ar vai lielāka par 170. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem.
Tas nav obligāts specifiskajiem līgumiem, kurus piešķir saskaņā ar pamatlīgumu.
Atklātas procedūras gadījumā līguma paziņojums precizē atklāšanas komisijas sanāksmes datumu, laiku un vajadzības gadījumā vietu, kas atvērta pretendentiem.
Līgumslēdzējas iestādes precizē, vai tās pieļauj vai nepieļauj variantus un spēju minimālo līmeni, ko tās pieprasa, ja izmanto 146. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēto iespēju. Tās norāda atlases kritērijus, kuri minēti 146. pantā un kurus tās plāno izmantot, kandidātu minimālo skaitu, kurus paredzēts uzaicināt uz piedāvājumu konkursu, un vajadzības gadījumā maksimālo skaitu, kā arī objektīvus un nediskriminējošus kritērijus, ko tās plāno izmantot, lai ierobežotu šo skaitu, atbilstoši 128. panta 1. punkta otrajai daļai.
Ja elektroniskā veidā neierobežoti un tieši var pilnībā piekļūt uzaicinājumam uz konkursu, jo īpaši 131. pantā minētās dinamiskās iepirkumu sistēmās, tīmekļa vietnes adresi, kurā ar šiem dokumentiem var iepazīties, norāda līguma paziņojumā.
Līgumslēdzējas iestādes, kas vēlas organizēt konkursu, dara zināmu savu nodomu ar paziņojuma starpniecību.
Ja vajadzīgs, līgumslēdzēja iestāde līguma paziņojumā nosaka, ka iepirkuma procedūra ir starpiestāžu iepirkuma procedūra. Šādā gadījumā līguma paziņojumā norāda Finanšu regulas 208. pantā minētās iestādes, izpildaģentūras vai struktūras, kas iesaistītas iepirkuma procedūrā, par iepirkuma procedūru atbildīgo iestādi un līgumu kopējo apjomu visām šīm iestādēm, izpildaģentūrām vai struktūrām.
4. Piešķiršanas paziņojums sniedz līgumu, pamatlīgumu vai līgumu, kas balstīti uz dinamisko iepirkumu sistēmu, procedūru rezultātus. Tas ir obligāts līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka nekā 170. panta 1. punktā noteiktie robežlielumi. Tas nav obligāts specifiskajiem līgumiem, kurus piešķir saskaņā ar pamatlīgumu.
Piešķiršanas paziņojumu nosūta Publikāciju birojam ne vēlāk kā 48 kalendārās dienas pēc līguma vai pamatlīguma parakstīšanas dienas. Taču paziņojumus attiecībā uz līgumiem, kuru pamatā ir dinamiska iepirkumu sistēma, var sagrupēt pa ceturkšņiem. Tādos gadījumos tos nosūta Publikāciju birojam ne vēlāk kā 48 dienas pēc katra ceturkšņa beigām.
Līgumslēdzējas iestādes, kas ir organizējušas projektu konkursu, nosūta Publikāciju birojam paziņojumu par rezultātiem.
Starpiestāžu procedūru gadījumā piešķiršanas paziņojumu nosūta par procedūru atbildīgā līgumslēdzēja iestāde.
Piešķiršanas paziņojumu nosūta Publikāciju birojam par līgumiem vai pamatlīgumiem, kuru vērtība ir lielāka par vai vienāda ar 170. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem un kurus piešķir, izmantojot pārrunu procedūru bez līguma paziņojuma iepriekšējas publicēšanas, laicīgi, lai paspētu to publicēt pirms līguma parakstīšanas, ievērojot 171. panta 1. punktā paredzētos noteikumus.
Neskarot 21. pantu, informāciju par to specifisko līgumu vērtību un līgumslēdzējiem, kuru pamatā ir finanšu gadā noslēgts pamatlīgums, publicē līgumslēdzējas iestādes tīmekļa vietnē ne vēlāk kā līdz tā gada 30. jūnijam, kurš seko šim finanšu gadam, ja noslēgtā specifiskā līguma vai specifisko līgumu kopējais apjoms pārsniedz 170. panta 1. punktā minētos robežlielumus.
5. Paziņojumi tiek sagatavoti atbilstīgi standarta veidlapām, ko Komisija pieņēmusi, piemērojot Direktīvu 2004/18/EK.
124. pants
Publicēšanas pasākumi līgumiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2004/18/EK
(Finanšu regulas 103. pants)
1. Līgumus, kuru vērtība nepārsniedz 170. panta 1. punktā noteiktos robežlielumus, izsludina ar piemērotiem līdzekļiem, lai nodrošinātu piedāvājumu konkurenci un iepirkuma procedūras objektivitāti. Šāda izsludināšana ietver:
a)
par līgumiem, kas attiecas uz līdzīgu priekšmetu un kuru vērtība ir lielāka nekā summas, kas minētas 137. panta 1. punktā, - paziņojumu par uzaicinājumu paust ieinteresētību, ja nav publicēts līguma paziņojums, kā noteikts 123. panta 3. punktā;
b)
piemērotu iepriekšēju publiskošanu internetā līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par 137. panta 2. punktā noteikto summu.
2. To līgumslēdzēju sarakstu, kuriem ir piešķirti ēku līgumi un slepenie līgumi, kas minēti šīs regulas 134. panta 1. punkta j) apakšpunktā, publicē tikai reizi gadā, norādot piešķirto līgumu priekšmetu un vērtību. Šo sarakstu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisijas gadījumā to pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā.
3. Informāciju, kas attiecas uz līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā summas, kas minētas 137. panta 1. punktā un kuri nav bijuši atsevišķa piešķiršanas paziņojuma priekšmets, nosūta Publikāciju birojam. Ikgadējos līgumslēdzēju sarakstus nosūta vēlākais līdz nākamā finanšu gada 30. jūnijam.
4. Informāciju, kas attiecas uz līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā summa, kura minēta iepriekš 137. panta 2. punktā, publicē iestādes tīmekļa vietnē ne vēlāk kā nākamā finanšu gada 30. jūnijā.
125. pants
Paziņojumu publicēšana
(Finanšu regulas 103. pants)
1. Publikāciju birojs publicē 123. un 124. pantā minētos paziņojumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā divpadsmit kalendārās dienas pēc to nosūtīšanas.
Attiecībā uz 154. pantā minētajām paātrinātajām procedūrām pirmajā daļā paredzētais termiņš tiek samazināts uz piecām kalendārām dienām.
2. Līgumslēdzējām iestādēm jāspēj sniegt pierādījumus par to, kura ir bijusi nosūtīšanas diena.
126. pants
Citi izsludināšanas veidi
(Finanšu regulas 103. pants)
Papildus izsludināšanai, kas paredzēta 123., 124. un 125. pantā, līgumus var izsludināt arī jebkādā citā veidā, sevišķi - elektroniskā formā. Jebkurš šāds sludinājums atsaucas uz paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā noteikts 125. pantā, ja tāds ir bijis publicēts, un nevar būt ievietots, pirms ir publicēts šis paziņojums, kurš vienīgais ir autentisks.
Šāda izsludināšana nevar radīt diskrimināciju starp kandidātiem vai pretendentiem, nedz arī ietvert ziņas, kuras nav ietvertas līguma paziņojumā, ja tāds ir bijis publicēts.
3. iedaļa
Līgumu piešķiršanas procedūras
127. pants
Iepirkumu procedūras veidi
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Līgumus piešķir ar konkursa uzaicinājumu, izmantojot atklātu procedūru, ierobežotu procedūru vai pārrunu procedūru, ja publicēts līguma paziņojums, vai izmantojot sarunu procedūru, ja līguma paziņojums nav bijis iepriekš publicēts, vajadzības gadījumā izmantojot konkursu.
2. Iepirkuma procedūras ir atklātas, ja visi ieinteresētie uzņēmēji var iesniegt piedāvājumu. To arī piemēro 131. pantā minētās dinamiskās iepirkumu sistēmas gadījumā.
Iepirkuma procedūras ir ierobežotas, ja visi uzņēmēji var lūgt piedalīties, taču tikai tie kandidāti, kas atbilst 146. pantā minētajiem atlases kritērijiem un kurus līgumslēdzējas iestādes ir aicinājušas vienlaicīgi un rakstiski, var iesniegt piedāvājumu vai risinājumu 132. pantā minētās konkursa sarunu procedūras ietvaros.
Atlases posms var norisināties vai nu attiecībā uz katru līgumu atsevišķi, tai skaitā konkursa sarunu ietvaros, vai izveidojot potenciālo kandidātu sarakstu 136. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās procedūras ietvaros.
3. Īstenojot pārrunu procedūru, līgumslēdzējas iestādes apspriežas ar izvēlētiem kandidātiem, kas atbilst 146. pantā noteiktajiem atlases kritērijiem, un risina sarunas par piedāvājumu noteikumiem ar vienu vai vairākiem no viņiem.
Īstenojot pārrunu procedūru, līgumslēdzējas iestādes vienlaicīgi un rakstveidā uzaicina izraudzītos kandidātus uz sarunām, ja ir bijis publicēts līguma paziņojums, kā noteikts 135. pantā.
4. Konkursi ir procedūras, kas galvenokārt arhitektūras un inženiertehniskās būvniecības vai datu apstrādes jomā ļauj līgumslēdzējai iestādei iegūt plānu vai projektu, kuru izraudzījusi atlases komisija pēc iesniegšanas piedāvājumu konkursam ar godalgu piešķiršanu vai bez tās.
128. pants
Kandidātu skaits ierobežotā procedūrā vai pārrunu procedūrā
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Ierobežotā procedūrā un procedūrās, kas minētas 136. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, to kandidātu skaits, kurus uzaicina iesniegt piedāvājumu, nevar būt mazāks par pieci, ja pietiekams skaits kandidātu atbilst atlases kritērijiem.
Līgumslēdzēja iestāde var arī paredzēt kandidātu maksimālo skaitu atkarībā no līguma priekšmeta un pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem atlases kritērijiem. Šādos gadījumos diapazonu un kritērijus norāda 123. un 124. pantā minētajā līguma paziņojumā vai uzaicinājumā paust ieinteresētību.
Uz konkursu uzaicināto kandidātu skaitam katrā ziņā ir jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci.
2. Pārrunu procedūras gadījumā un pēc konkursa sarunām uz sarunām vai uz konkursu uzaicināto kandidātu skaits nedrīkst būt mazāks par trim, ja atlases kritērijiem atbilst pietiekams skaits kandidātu.
Uz piedāvājumu konkursu uzaicināto kandidātu skaitam jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci.
Pirmā un otrā daļa neattiecas uz:
a)
ļoti mazas vērtības līgumiem, kas minēti 137. panta 2. punktā;
b)
juridisko pakalpojumu līgumiem saskaņā ar CPV nomenklatūru;
c)
slepeniem līgumiem, kas minēti 134. panta 1. punkta j) apakšpunktā.
3. Ja kandidātu skaits, kas atbilst atlases kritērijiem un minimālajam līmenim, ir mazāks par minimālo skaitu, kas paredzēts 1. un 2. punktā, līgumslēdzēja iestāde var turpināt procedūru, uzaicinot to kandidātu vai kandidātus, kam piemīt prasītās spējas. Tomēr tā nevar iekļaut citus uzņēmējus, kas sākotnēji netika uzaicināti piedalīties procedūrā, vai kandidātus, kam nav nepieciešamo spēju.
129. pants
Pārrunu procedūras noteikumi
(Finanšu regulas 104. pants)
Līgumslēdzējas iestādes risina sarunas ar pretendentiem par piedāvājumiem, kurus tie iesnieguši, lai pielāgotu tos prasībām, kas paredzētas 123. pantā minētajā līguma paziņojumā vai specifikācijās un jebkuros papildu dokumentos, un lai noteiktu piedāvājumu ar labāko cenas un vērtības attiecību.
Sarunu laikā līgumslēdzējas iestādes nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pretendentiem.
Tiklīdz līgumslēdzējas iestādes var piešķirt līgumus, izmantojot pārrunu procedūru pēc tam, kad ir publicējušas līguma paziņojumu atbilstīgi 135. pantam, tās var paredzēt, ka sarunu procedūra norit pa posmiem tādā veidā, lai samazinātu apspriežamo piedāvājumu skaitu, piemērojot piešķiršanas kritērijus, kas norādīti līguma paziņojumā vai specifikācijās. Līguma paziņojumā vai specifikācijās jānorāda, ka ir izmantojama šī iespēja.
130. pants
Konkursi
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Konkursu organizācijas noteikumus paziņo tiem, kas ieinteresēti tajos piedalīties.
Uzaicināto kandidātu skaitam jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci.
2. Atlases komisiju ieceļ atbildīgais kredītrīkotājs. Tajā ir vienīgi fiziskas personas, kas ir neatkarīgas no konkursa dalībniekiem. Ja dalībai konkursā ir vajadzīga noteikta profesionāla kvalifikācija, vismaz trešajai daļai atlases komisijas locekļu ir jābūt tādai pašai vai līdzvērtīgai kvalifikācijai.
Atlases komisija ir autonoma savos atzinumos. Tās atzinumus pieņem, pamatojoties uz projektiem, kurus kandidāti tai iesnieguši anonīmi, un vienīgi ievērojot kritērijus, kas norādīti konkursa paziņojumā.
3. Atlases komisijas priekšlikumus, kas pamatojas uz katra projekta labajām īpašībām un komisijas apsvērumiem, ietver ziņojumā, kuru paraksta tās locekļi.
Kandidāti saglabā anonimitāti, līdz atlases komisija sniegusi savu atzinumu.
Atlases komisija var aicināt kandidātus atbildēt uz ziņojumā ierakstītiem jautājumiem, lai noskaidrotu projektu. Rezultātā tiek izveidots pilnīgs ziņojums par sarunām.
4. Pēc tam līgumslēdzēja iestāde pieņem lēmumu, kurā norāda izraudzītā kandidāta vārdu vai nosaukumu un adresi un savas izvēles pamatojumu, atsaucoties uz konkursa paziņojumā izsludinātajiem kritērijiem, jo īpaši, ja tā novirzās no priekšlikumiem, kas ietverti atlases komisijas atzinumā.
131. pants
Dinamiskā iepirkumu sistēma
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Dinamiskā iepirkumu sistēma ir pilnīgi elektronisks iepirkuma process ikdienas precēm, kas visu laiku atvērts jebkuram uzņēmējam, kas atbilst atlases kritērijiem un ir iesniedzis orientējošu piedāvājumu, kas atbilst specifikācijām un iespējamiem papildu dokumentiem. Orientējošie piedāvājumi var tikt uzlaboti jebkurā laikā ar nosacījumu, ka tie paliek atbilstoši specifikācijām.
2. Īstenojot dinamisko iepirkumu sistēmu, līgumslēdzējas iestādes publicē līguma paziņojumu, kurā tiek precizēts, ka runa ir par dinamisko iepirkumu sistēmu, un kurā ir ietverta atsauce uz tīmekļa vietni, kurā brīvi, tieši un pilnīgi ir apskatāmi jebkuri papildu dokumenti un specifikācijas kopš paziņojuma publicēšanas un līdz sistēmas darbības beigām.
Specifikācijās tās precizē, cita starpā, plānoto pirkumu, kas ir šīs sistēmas priekšmets, veidu, kā arī visu nepieciešamo informāciju, kas attiecas uz iepirkuma sistēmu, izmantoto elektronisko aprīkojumu un savienojuma tehniskās ierīces un specifikācijas.
3. Līgumslēdzējas iestādes visā dinamiskās iepirkumu sistēmas laikā nodrošina iespēju jebkuram uzņēmējam iesniegt orientējošu piedāvājumu, lai tas tiktu pielaists sistēmai ar nosacījumiem, kas minēti 1. punktā. Tās veic novērtējumu maksimāli piecpadsmit dienu laikā, skaitot no orientējošā piedāvājuma iesniegšanas dienas. Taču tās var pagarināt novērtējuma periodu, ja pa šo laiku netiek sniegts neviens uzaicinājums uz konkursu.
Līgumslēdzēja iestāde iespējami drīz informē pretendentu par viņa pielaišanu dinamiskajai iepirkumu sistēmai vai par viņa piedāvājuma noraidījumu.
4. Katrs atsevišķs līgums ir priekšmets uzaicinājumam uz konkursu. Pirms uzaicinājuma sniegšanas līgumslēdzēja iestāde publicē vienkāršotu līguma paziņojumu, aicinot visus ieinteresētos uzņēmējus iesniegt orientējošu piedāvājumu termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par piecpadsmit dienām, skaitot no vienkāršotā paziņojuma izsūtīšanas datuma. Līgumslēdzējas iestādes uzsāk konkursa procedūru tikai tad, kad ir beigušas visu orientējošo piedāvājumu, kas ir iesniegti šajā termiņā, novērtējumu.
Tad līgumslēdzējas iestādes aicina visus pretendentus, kas pielaisti sistēmai, iesniegt piedāvājumu pamatotā termiņā. Tie piešķir līgumu tam pretendentam, kurš iesniedzis ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, balstoties uz piešķiršanas kritērijiem, kas minēti līguma paziņojumā dinamiskās iepirkumu sistēmas īstenošanai. Šie kritēriji vajadzības gadījumā var tikt precizēti uzaicinājumā piedalīties piedāvājumu konkursā.
5. Dinamiskās iepirkumu sistēmas darbība nevar pārsniegt četrus gadus, izņemot pamatotus izņēmuma gadījumus.
Līgumslēdzējas iestādes nedrīkst izmantot šo sistēmu tādā veidā, kas kavē, ierobežo vai kropļo konkurenci.
Nekāda maksa par dokumentiem nevar tikt prasīta no ieinteresētajiem uzņēmējiem vai sistēmas pusēm.
132. pants
Konkursa sarunas
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Ja līgums ir īpaši sarežģīts, līgumslēdzēja iestāde, ja tā uzskata, ka atklāta procedūra vai spēkā esošie noteikumi, kas regulē ierobežoto procedūru, neļaus slēgt līgumu ar ekonomiski izdevīgāko piedāvājumu, var izmantot cenu aptauju (jeb konkursa sarunas), kas minēta Direktīvas 2004/18/EK 29. pantā.
Līgums ir uzskatāms par “īpaši sarežģītu”, ja līgumslēdzēja iestāde nespēj skaidri definēt tehniskos līdzekļus, kas varētu atbilst tās vajadzībām vai mērķiem, vai nespēj noteikt projekta juridisko vai finansiālo struktūru.
2. Līgumslēdzējas iestādes publicē līguma paziņojumu, kurā tās dara zināmas savas vajadzības un prasības, kuras tās definē šajā pašā paziņojumā un/vai aprakstošā dokumentā.
3. Līgumslēdzējas iestādes uzsāk sarunas ar kandidātiem, kas atbilst 146. pantā minētajiem atlases kritērijiem, lai noteiktu un definētu piemērotākos veidus, kas atbilstu to vajadzībām.
Dialoga laikā līgumslēdzējas iestādes nodrošina attieksmes vienlīdzību pret visiem pretendentiem un kandidātiem, kas piedalās dialogā, piedāvāto risinājumu vai citas sniegtās informācijas konfidencialitāti, ja vien tie nav piekrituši šīs informācijas izplatīšanai.
Līgumslēdzējas iestādes var paredzēt, ka procedūra notiek secīgos posmos, lai samazinātu risinājumu, kas tiek apspriesti vienā sarunu posmā, skaitu, piemērojot piešķiršanas kritērijus, kas norādīti līguma paziņojumā vai aprakstošā dokumentā, ja šī iespēja ir paredzēta līguma paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā.
4. Pēc dalībnieku informēšanas par sarunu slēgšanu līgumslēdzējas iestādes tos aicina iesniegt galīgo piedāvājumu, balstoties uz sarunu laikā piedāvāto un precizēto risinājumu vai risinājumiem. Šie piedāvājumi ietver visus projekta realizācijai prasītos un nepieciešamos elementus.
Pēc līgumslēdzēju iestāžu pieprasījuma šie piedāvājumi var tikt izskaidroti, precizēti un uzlaboti, tomēr neizmainot piedāvājuma vai iepirkuma konkursa izsludināšanas pamatelementus, kuru izmaiņas var kropļot konkurenci vai radīt diskrimināciju.
Pēc līgumslēdzējas iestādes pieprasījuma pretendents, kura piedāvājums ticis uzskatīts par ekonomiski izdevīgāko, var tikt lūgts izskaidrot sava piedāvājuma aspektus vai apstiprināt saistības, kas tajā figurē, ar nosacījumu, ka tas neizmaina būtiskus piedāvājuma vai iepirkuma konkursa izsludināšanas elementus, nekropļo konkurenci vai nerada diskrimināciju.
5. Līgumslēdzējas iestādes var sniegt cenu aptaujas dalībniekiem precīzākas ziņas par cenām vai maksājumiem.
133. pants
Kopīga iepirkuma procedūra
(Finanšu regulas 104. pants)
Ja iestāde un vienas vai vairāku dalībvalstu, EBTA valstu vai Savienības kandidātvalstu līgumslēdzēja iestāde izmanto kopīgu iepirkuma procedūru, piemēro procedūras noteikumus, kas piemērojami iestādei.
Ja daļa, kas attiecas uz dalībvalsts līgumslēdzēju iestādi vai ko pārvalda dalībvalsts līgumslēdzēja iestāde, līguma paredzamajā kopvērtībā ir vienāda ar vai lielāka par 50 %, kā arī citos pienācīgi pamatotos gadījumos iestāde var pieņemt lēmumu, ka piemērojami tie procedūras noteikumi, kas piemērojami dalībvalsts līgumslēdzējai iestādei, ja šie noteikumi ir pielīdzināmi iestādes noteikumiem.
Iestāde un attiecīgā dalībvalsts, EBTA valsts vai Savienības kandidātvalsts līgumslēdzēja iestāde ar kopīgo iepirkuma procedūru jo īpaši vienojas par praktisko darba kārtību līdzdalības pieprasījumu vai piedāvājumu izvērtēšanai, līgumu piešķiršanai, līgumiem piemērojamajiem tiesību aktiem un tiesu, kas ir kompetenta izskatīt strīdus.
134. pants
Pārrunu procedūras izmantošana, ja nav iepriekš publicēts līguma paziņojums
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Līgumslēdzējas iestādes var uzsākt pārrunu procedūru bez iepriekšējas līguma paziņojuma publicēšanas, lai kāda arī būtu līgumu plānotā vērtība, šādos gadījumos:
a)
ja neviens piedāvājums vai neviens piemērots piedāvājums, vai neviens pieprasījums piedalīties nav ticis iesniegts, atsaucoties uz atklātu vai ierobežotu procedūru pēc sākotnējās procedūras slēgšanas, ja līguma sākotnējie nosacījumi, kas precizēti 138. pantā minētajos piedāvājumu konkursa dokumentos, netiek būtiski mainīti;
b)
ja tehnisku vai māksliniecisku iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar ekskluzīvu tiesību aizsardzību, līgumu var piešķirt vienīgi konkrētam uzņēmējam;
c)
ciktāl tas noteikti nepieciešams - ja ārkārtējas steidzamības gadījumā, ko radījis neparedzēts notikums, kas nav atkarīgs no līgumslēdzējām iestādēm, nav iespējams ievērot termiņus, ko prasa citas procedūras un kas ir paredzēti 152., 153. un 154. pantā;
d)
ja pakalpojumu līgumu slēdz pēc konkursa un tas saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem ir jāpiešķir izraudzītajam kandidātam vai vienam no izraudzītajiem kandidātiem; pēdējā minētajā gadījumā visus izraudzītos kandidātus uzaicina piedalīties sarunās;
e)
papildus pakalpojumiem un būvdarbiem, kas nav iekļauti nedz sākotnēji plānotajā projektā, nedz sākotnējā līgumā, taču kas neparedzētu apstākļu dēļ ir kļuvuši nepieciešami pakalpojuma vai būvdarba izpildei, atbilstoši 2. punktā minētajiem nosacījumiem;
f)
attiecībā uz jauniem pakalpojumiem vai būvdarbiem, kas ir tādu līdzīgu pakalpojumu vai būvdarbu atkārtošanās, kurus tā pati līgumslēdzēja iestāde bija uzticējusi uzņēmējam sākotnējā līgumā ar nosacījumu, ka pakalpojumi un darbi atbilst pamatprojektam un ka attiecībā uz šo projektu ir piešķirts sākotnējs līgums saskaņā ar atklāto vai ierobežoto procedūru, atbilstīgi 3. punktā minētajiem nosacījumiem;
g)
par piegādes līgumiem:
i)
par papildu piegādēm, kas paredzētas kā parasto rezerves daļu vai uzstādīto iekārtu daļējas aizstājējas vai papildina esošās rezerves daļas vai uzstādītās iekārtas, ja piegādātāja maiņa līgumslēdzējai iestādei liktu iegādāties materiālus ar atšķirīgiem tehniskiem parametriem, un tas radītu nesavietojamību vai nesamērīgas tehniskas grūtības darbībā un uzturēšanā; šādu līgumu ilgums nedrīkst pārsniegt trīs gadus;
ii)
ja produktus ražo vienīgi zinātniskajai izpētei, eksperimentiem, pētījumiem vai attīstībai, izņemot komerciālās stabilitātes pārbaudes un liela apjoma ražošanu, kuras mērķis ir atgūt zinātniskās izpētes un attīstības izmaksas;
iii)
izejmateriālu biržā kotētu un pirktu piegāžu gadījumā;
iv)
pirkumu ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem gadījumā, vai nu no piegādātāja, kas pilnīgi pārtrauc komercdarbību, vai no tiesu izpildītājiem vai likvidatoriem, kuri pārvalda bankrota, vienošanās ar kreditoriem vai līdzīgas procedūras, atbilstoši valstu tiesību aktiem;
h)
par ēku līgumiem pēc vietējā tirgus izpētes;
i)
līgumiem par juridiskiem pakalpojumiem atbilstoši CPV nomenklatūrai, ja šādi līgumi ir pienācīgi izsludināti;
j)
līgumiem, ko iestāde vai tās deleģētas iestādes pasludinājušas par slepeniem, vai līgumiem, kuru izpildi jāpavada īpašiem drošības pasākumiem, atbilstoši spēkā esošiem administratīviem nosacījumiem, vai, ja to prasa svarīgu Savienības interešu aizsardzība.
2. Jebkurā no turpmāk norādītajiem gadījumiem par papildu pakalpojumiem un būvdarbiem, kas minēti 1. punkta e) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde var izmantot pārrunu procedūru, iepriekš nepublicējot līguma paziņojumu, ar nosacījumu, ka līgumu piešķir darbuzņēmējam, kurš pilda līgumu:
a)
ja šādus papildu līgumus nevar tehniski vai saimnieciski nošķirt no galvenā līguma, neradot būtiskas neērtības līgumslēdzējām iestādēm;
b)
ja šādi pakalpojumi vai būvdarbi, kaut arī ir nošķirami no sākotnējā līguma izpildes, noteikti ir vajadzīgi tā izpildes pabeigšanai.
Papildu līgumu kopējā vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no sākotnējā līguma summas.
3. Gadījumos, kas minēti šā panta 1. punkta f) apakšpunktā, par iespēju izmantot pārrunu procedūru norāda, tiklīdz pirmais līgums ir nodots piedāvājumu konkursam, un turpmāko pakalpojumu vai darbu kopējā paredzētā summa tiek ņemta vērā, aprēķinot robežlielumus, kas minēti 170. panta 1. punktā. Minēto procedūru var izmantot tikai sākotnējā līguma izpildes laikā un tikai pirmo triju gadu laikā pēc tā parakstīšanas.
135. pants
Pārrunu procedūras izmantošana, ja ir iepriekš publicēts līguma paziņojums
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Līgumslēdzējas iestādes var uzsākt sarunu procedūru pēc līguma paziņojuma publicēšanas, lai kāda arī būtu līguma plānotā vērtība, šādos gadījumos:
a)
ja piedāvājumi, kas ir nepareizi vai nepieņemami, jo īpaši attiecībā uz atlases vai piešķiršanas kritērijiem, ir iesniegti, atbildot uz atklātu vai ierobežotu procedūru, vai konkursa sarunām, kas ir pabeigtas, ciktāl līguma sākotnējie nosacījumi, kas noteikti piedāvājumu konkursa dokumentos, kas minēti 138. pantā, netiek būtiski mainīti, neskarot šā panta 2. punkta piemērošanu;
b)
izņēmuma gadījumos, kad runa ir par būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem, kuru veids vai riski neļauj pretendentam noteikt iepriekšēju un vispārēju cenu;
c)
ja piešķiramo pakalpojumu raksturs, jo īpaši finanšu un intelektuālo pakalpojumu gadījumā, ir tāds, ka līguma specifikācijas nav iespējams noteikt pietiekami precīzi, lai labāko piedāvājumu līguma piešķiršanai izvēlētos saskaņā ar noteikumiem, kas regulē atklātas vai ierobežotas procedūras;
d)
par būvdarbu līgumiem, ja būvdarbus veic vienīgi zinātniskās izpētes, pārbaudes vai attīstības nolūkos un to mērķis nav nodrošināt rentabilitāti vai atgūt zinātniskās izpētes un attīstības izmaksas;
e)
pakalpojumu līgumiem, kas minēti Direktīvas 2004/18/EK II B pielikumā, saskaņā ar šīs regulas 134. panta 1. punkta i) un j) apakšpunkta un otrās daļas noteikumiem;
f)
attiecībā uz zinātniskās izpētes un attīstības pakalpojumiem, kas nav tādi, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde, lai tos izmantotu savām vajadzībām, ar nosacījumu, ka par sniegto pakalpojumu pilnībā atlīdzina līgumslēdzēja iestāde;
g)
attiecībā uz pakalpojumu līgumiem par programmas materiāla, kas paredzēts apraidei raidorganizācijās, iegādi, uzlabošanu, izstrādi vai līdzizstrādi un līgumiem par apraides laiku.
2. Gadījumos, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā līgumslēdzējas iestādes var nepublicēt līguma paziņojumu, ja tās pārrunu procedūrā iekļauj visus pretendentus un tikai tos pretendentus, kuri atbilst atlases kritērijiem un kuri iepriekšējā procedūrā ir iesnieguši iepirkuma procedūras formālām prasībām atbilstīgus piedāvājumus.
136. pants
Procedūra ar uzaicinājumu paust ieinteresētību
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz 170. panta 1. punktā minēto vērtību, un neskarot 134. un 135. pantu, līgumslēdzējas iestādes var izmantot uzaicinājumu paust ieinteresētību, lai veiktu vienu vai otru no šādām darbībām:
a)
veikt to kandidātu iepriekšēju atlasi, kuri jāuzaicina iesniegt piedāvājumus, atsaucoties uz turpmākiem ierobežotiem konkursa uzaicinājumiem;
b)
apkopot to pārdevēju sarakstu, kuri jāuzaicina iesniegt pieprasījumus piedalīties vai piedāvājumus.
2. Saraksts, kuru sastāda pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību, ir derīgs šādu laikposmu:
a)
ne vairāk kā trīs gadus no dienas, kad 124. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais paziņojums nosūtīts Publikāciju birojam, šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā;
b)
ne vairāk kā piecus gadus no dienas, kad 124. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais paziņojums nosūtīts Publikāciju birojam, ja tiek izmantots šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais pārdevēju saraksts.
Pirmajā daļā norādītajam sarakstam var būt apakšiedaļas.
Jebkura ieinteresēta persona var iesniegt pieteikumu minētā saraksta derīguma perioda laikā, izņemot šā perioda pēdējos trīs mēnešus.
3. Ja ir jāpiešķir līgums, līgumslēdzēja iestāde aicina visus kandidātus vai pārdevējus, kas ir iekļauti attiecīgajā sarakstā vai saraksta apakšiedaļā, veikt kādu no turpmāk norādītajām darbībām:
a)
iesniegt piedāvājumu 1. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā;
b)
ja tiek izmantots 1. punkta b) apakšpunktā minētais saraksts, iesniegt vienu vai otru no šādiem dokumentiem:
i)
piedāvājumus, tostarp dokumentus par izslēgšanas un atlases kritērijiem;
ii)
dokumentus par izslēgšanas un atlases kritērijiem un - otrā posmā - piedāvājumus, tiem, kas atbilst šiem kritērijiem.
137. pants
Neliela apjoma līgumi
(Finanšu regulas 104. pants)
1. Pārrunu procedūru bez līguma paziņojuma iepriekšējas publicēšanas, apspriežoties ar vismaz trim kandidātiem, var izmantot neliela apjoma līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000.
Ja pēc apspriešanās ar kandidātiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, tad šo līgumu var piešķirt, ja ir izpildīti piešķiršanas kritēriji.
2. Ļoti neliela apjoma līgumus, kuru vērtība nepārsniedz EUR 15 000, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu atbilstīgi pārrunu procedūrai bez līguma paziņojuma iepriekšējas publicēšanas.
3. Maksājumus par izdevumiem, kuru summas nepārsniedz EUR 1 000, var apmaksāt, pamatojoties uz izsniegtu rēķinu, bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.
138. pants
Konkursa dokumenti
(Finanšu regulas 105. pants)
1. Konkursa dokumenti ir šādi:
a)
uzaicinājums piedalīties izsolē piedāvājumu konkursā vai sarunā, vai 132. pantā minētajā cenu aptaujā;
b)
specifikācija, kas tam pievienota, vai 132. pantā minēto konkursa sarunu gadījumā, aprakstošs dokuments ar līgumslēdzēja iestādes vajadzībām un prasībām vai interneta adrese, kurā šīs specifikācijas un dokumentus var apskatīt;
c)
līguma projekts, kura pamatā ir līguma paraugs.
Šā punkta c) apakšpunktu nepiemēro gadījumiem, kad ārkārtas un pienācīgi pamatotu apstākļu dēļ līguma paraugu nevar izmantot.
Piedāvājumu konkursa dokumentos ir atsauce uz izsludināšanas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 123. līdz 126. pantu.
2. Aicinājumā piedalīties piedāvājumu konkursā vai sarunā, vai cenu aptaujā precizē vismaz:
a)
piedāvājumu reģistrēšanas un iesniegšanas nosacījumus, jo īpaši galīgo datumu un laiku, iespējamu prasību aizpildīt atbildes veidlapu, pievienojamos dokumentus, tai skaitā ekonomiskās, finansiālās, profesionālās un tehniskās spējas apstiprinošus dokumentus, kas minēti 146. pantā, ja tie nav precizēti līguma paziņojumā, kā arī adresi, uz kuru tie jānosūta;
b)
ka piedāvājuma iesniegšana paredz piekrišanu 1. punktā minētajai specifikācijai, uz kuru attiecas piedāvājumu konkurss, un ka šī iesniegšana saista līgumslēdzēju līguma izpildes laikā, ja viņš kļūst par tā saņēmēju;
c)
nosaka laikposmu, kurā konkursa noteikumi paliek spēkā un nekādā ziņā nevar tikt grozīti;
d)
aizliedz jebkādus kontaktus starp līgumslēdzēju iestādi un pretendentiem procedūras laikā, izņemot ārkārtējos gadījumos 160. pantā norādītos apstākļos, un, ja noteikumi paredz pārbaudi uz vietas, precizē apmeklējuma kārtību;
e)
konkursa sarunu gadījumā - fiksēts datums un adrese konsultāciju posma sākumam.
3. Specifikācijās obligāti:
a)
norāda izslēgšanas un atlases kritērijus, ko piemēro līgumam, izņemot konkursa sarunas, ierobežotas procedūras un pārrunu procedūras gadījumā pēc 135. pantā minētā paziņojuma publicēšanas; šādos gadījumos šos kritērijus norāda vienīgi līguma paziņojumā vai uzaicinājumā paust ieinteresētību;
b)
līguma piešķiršanas kritēriji un to relatīva izlīdzināšana vai vajadzības gadījumā kārtība, kas samazina šo kritēriju nozīmi, ja tie nefigurē līguma paziņojumā;
c)
uzrāda tehniskās specifikācijas, kas minētas 139. pantā;
d)
nosaka 149. panta 2. punktā minēto prasību minimumu, kuru variantiem jāievēro ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma piešķiršanas procedūra, ja līgumslēdzēja iestāde līguma paziņojumā ir norādījusi, ka varianti ir atļauti;
e)
nosaka, ka piemēro Protokolu par Eiropas Savienības privilēģijām un neaizskaramību un - attiecīgos gadījumos - Vīnes Konvenciju par diplomātiskajām attiecībām vai Vīnes Konvenciju par konsulārajām attiecībām;
f)
norāda, kādi pierādījumi vajadzīgi, lai piekļūtu līgumiem, kā noteikts 172. pantā;
g)
regulas 131. pantā minētajās dinamiskajās iepirkumu sistēmās norāda, kāda veida iepirkumu paredzēts veikt, kā arī sniedz visu vajadzīgo informāciju par iepirkuma sistēmu, izmantotajām elektroniskajām iekārtām un savienojuma tehniskajiem režīmiem un specifikācijām.
4. Līgumā paraugā jo īpaši:
a)
nosaka līgumsodu par līguma noteikumu neievērošanu;
b)
nosaka rekvizītus, kam jābūt ietvertiem faktūrās vai attiecīgos apliecinošos dokumentos saskaņā ar 102. pantu;
c)
nosaka, ka gadījumos, kad iestādes ir līgumslēdzējas iestādes, līgumam piemērojamie tiesību akti ir Savienības tiesību akti, kurus vajadzības gadījumā papildina ar valsts tiesību aktiem, nosakot tos līgumā;
d)
nosaka tiesu, kas ir kompetenta izskatīt strīdus.
Šā punkta pirmās daļas c) apakšpunkta nolūkā 121. panta 1. punktā minēto līgumu gadījumā līguma projektā ir iespējams atsaukties tikai uz valsts tiesību aktiem.
5. Līgumslēdzēja iestāde var pieprasīt ziņas no pretendenta par jebkuru līguma daļu, par kuru pretendents var plānot slēgt apakšlīgumu ar trešām personām, un apakšlīgumu slēdzēju identitāti. Papildus informācijai, kas minēta 143. pantā, līgumslēdzēja iestāde var pieprasīt kandidātam vai pretendentam iesniegt informāciju par paredzamā apakšlīguma slēdzēja finansiālās, saimnieciskās, tehniskās un profesionālās darbības iespējām, kā minēts 146., 147. un 148. pantā, īpaši gadījumos, kad apakšlīgums ir ievērojama līguma daļa.
139. pants
Tehniskās specifikācijas
(Finanšu regulas 105. pants)
1. Ar tehniskajām specifikācijām ir jāsniedz kandidātiem un pretendentiem vienādas piekļuves iespējas, un to rezultātā nedrīkst radīt nepamatotus šķēršļus līdzdalībai piedāvājumu konkursā.
Tajās nosaka pieprasītā produkta, pakalpojuma, materiāla vai būvdarbu raksturlielumus saistībā ar mērķi, kuram tos paredzējusi līgumslēdzēja iestāde.
2. Šā panta 1. punktā minētajos raksturlielumos iekļauj:
a)
kvalitātes līmeni;
b)
ekoloģiskos raksturlielumus;
c)
ikreiz, kad iespējams, pieejas kritērijus personām ar īpašām vajadzībām vai projektēšanu visu lietotāju vajadzībām;
d)
atbilstības novērtēšanas līmeņus un procedūras;
e)
piemērotību izmantošanai;
f)
nekaitīgumu vai izmērus, bez tam: piegādēm - realizācijas nosaukumu un norādījumus lietotājiem, visiem līgumiem - terminoloģiju, simbolus, testēšanas un pārbaudes metodes, iepakojumu, zīmes un marķējumus, ražošanas procedūras un paņēmienus;
g)
būvdarbu līgumiem - procedūras, kas attiecas uz kvalitātes nodrošināšanu, un noteikumus, kas attiecas uz projektēšanu un izmaksu aprēķināšanu, darbu pārbaudes, apskates un pieņemšanas nosacījumus, celtniecības metodes vai paņēmienus un citus tehniskos nosacījumus, kurus līgumslēdzēja iestāde saskaņā ar vispārīgiem vai īpašiem noteikumiem var piemērot pabeigtiem būvdarbiem un ar tiem saistītiem materiāliem vai daļām.
3. Tehniskās specifikācijas sagatavo vienā no šādiem veidiem:
a)
atsaucoties uz Eiropas standartiem vai Eiropas tehniskajiem apstiprinājumiem, vai kopējām tehniskām specifikācijām, ja tādas ir, vai starptautiskajiem standartiem, vai citām tehnisko atsauču sistēmām, ko noteikušas Eiropas standartizācijas struktūras, vai, ja to nav, tad to ekvivalentiem valstīs. Katrai atsaucei seko frāze “vai ekvivalents”;
b)
snieguma vai funkcionālu prasību aspektā, kas var iekļaut vides raksturojumus un ir pietiekami precīzas, lai ļautu pretendentiem noteikt līguma nolūku un līgumslēdzējām iestādēm piešķirt līgumu;
c)
jaukti izmantojot abus formulēšanas paņēmienus.
4. Ja līgumslēdzējas iestādes izmanto iespēju atsaukties uz specifikācijām, kas minētas 3. punkta a) apakšpunktā, tās nedrīkst noraidīt piedāvājumu, pamatojot ar to, ka tas neatbilst šīm specifikācijām, ja pretendents vai kandidāts jebkurā piemērotā veidā pārliecinoši pierāda līgumslēdzējai iestādei, ka piedāvājums līdzvērtīgā kārtā atbilst izvirzītajām prasībām.
Piemērots veids var būt ražotāja tehniskie dokumenti vai atzītas organizācijas pārbaudes ziņojums.
5. Ja līgumslēdzējas iestādes izmanto 3. punkta b) apakšpunktā minēto iespēju noteikt specifikācijas snieguma vai funkcionālo prasību izteiksmē, tās nedrīkst noraidīt piedāvājumu, kas atbilst valsts standartiem, kuros pārņemti Eiropas standarti, Eiropas tehniskie apstiprinājumi vai kopējas tehniskās specifikācijas, starptautiskie standarti vai tehnisko atsauču sistēmas, ko noteikušas Eiropas standartizācijas struktūras, ja šīs specifikācijas attiecas uz nepieciešamo sniegumu vai funkcionālajām prasībām.
Pretendentam jāpierāda līgumslēdzējai iestādei un jebkurā piemērotā veidā, ka viņa piedāvājums atbilst snieguma vai funkcionālām prasībām, ko noteikusi līgumslēdzēja iestāde. Piemērots veids var būt ražotāja tehniskie dokumenti vai atzītas organizācijas pārbaudes ziņojums.
6. Ja līgumslēdzējas iestādes pieprasa vides raksturojumu snieguma vai funkcionālu prasību aspektā, tās var izmantot detalizētas specifikācijas vai vajadzības gadījumā to daļas, kas noteiktas Eiropas, daudznacionālās, nacionālās ekoloģiskajās zīmēs vai jebkurās citās ekoloģiskajās zīmēs, ciktāl tiek ievēroti šādi nosacījumi:
a)
izmantotās specifikācijas ir piemērotas, lai noteiktu piegādes vai pakalpojumu, kas ir līguma priekšmets, raksturu;
b)
zīmes prasības ir izveidotas uz zinātniskas informācijas bāzes;
c)
ekoloģiskās zīmes ir pieņemtas procesā, kurā var piedalīties visas iesaistītās personas, piemēram, valsts organizācijas, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas;
d)
ekoloģiskās zīmes ir pieejamas visām ieinteresētajām personām.
7. Līgumslēdzējas iestādes var norādīt, ka precēm vai pakalpojumiem ar ekoloģisko zīmi jāatbilst tehniskajām specifikācijām, kas norādītas līguma dokumentos. Tie pieņem jebkuru citu piemērotu pierādījuma veidu, piemēram, ražotāja tehniskos dokumentus vai atzītas organizācijas pārbaudes ziņojumu. Atzīta organizācija 4., 5. un 6. punkta nozīmē ir izmēģinājumu vai kalibrēšanas laboratorija vai inspekcijas un sertificēšanas organizācija, kas atbilst attiecīgām Eiropas normām.
8. Šīs specifikācijas nevar atsaukties uz īpašu marku vai avotu, konkrētu procesu, tirdzniecības markām, patentiem, īpašas izcelsmes vai produkcijas veidiem, kuru ietekmē pret noteiktiem produktiem vai uzņēmējiem tiek radīta labvēlība vai noraidījums, izņemot ārkārtējos apstākļos, kurus pienācīgi pamato līguma priekšmets.
Ja nav iespējams sniegt pietiekami sīku vai saprotamu līguma priekšmeta aprakstu, atsaucei pievieno frāzi “vai ekvivalents”.
140. pants
Cenas pārskatīšana
(Finanšu regulas 105. pants)
1. Konkursa dokumentos skaidri norāda, vai jānosaka stingra cena, kuru nevar pārskatīt.
2. Ja tā nav, tad konkursa dokumentos izklāsta nosacījumus un/vai formulas cenu pārskatīšanai līguma darbības laikā. Šādos gadījumos līgumslēdzēja iestāde jo īpaši ņem vērā:
a)
iepirkuma procedūras priekšmetu un ekonomisko situāciju, kurā šī procedūra notiek;
b)
uzdevumu un līguma veidu un to ilgumu;
c)
ar to saistītās finansiālās intereses.
141. pants
Nelikumīgas darbības, kas rada pamatu izslēgšanai
(Finanšu regulas 106. pants)
Finanšu regulas 106. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētie gadījumi ietver visas nelikumīgas darbības, kas kaitē Savienības finanšu interesēm, un jo īpaši ir šādas:
a)
krāpšanas gadījumi, kā minēts Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas sastādīta ar Padomes 1995. gada 26. jūlija Aktu (12), 1. pantā;
b)
korupcijas gadījumi, kā minēts Konvencijas par Eiropas Kopienu amatpersonu vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonu korupcijas apkarošanu, kas sastādīta ar Padomes 1997. gada 26. maija Aktu (13), 3. pantā;
c)
līdzdalība noziedzīgā organizācijā, kā noteikts Padomes Pamatlēmuma 2008/841/TI (14) 2. pantā;
d)
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumi, kā noteikts 1. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/60/EK (15);
e)
teroristiski nodarījumi, ar teroristu darbībām saistīti nodarījumi un kūdīšana, palīdzēšana, atbalstīšana vai mēģināšana veikt šādus nodarījumus, kā noteikts Padomes Pamatlēmuma 2002/475/TI (16) 1., 3. un 4. pantā.
142. pants
Izslēgšanas kritēriju piemērošana un izslēgšanas ilgums
(Finanšu regulas 106., 107., 108. un 109. pants)
1. Lai noteiktu izslēgšanas ilgumu un nodrošinātu proporcionalitātes principa ievērošanu, atbildīgā iestāde jo īpaši ņem vērā faktu nopietnību, tostarp tās ietekmi uz Savienības finanšu interesēm un tēlu, laiku, kas pagājis kopš pārkāpuma brīža, pārkāpuma ilgumu un atkārtošanos, attiecīgās vienības nodomu vai nolaidības smaguma pakāpi un pasākumus, ko attiecīgā vienība veikusi, lai novērstu šo situāciju.
Nosakot izslēgšanas periodu, atbildīgā iestāde dod kandidātam vai attiecīgajam pretendentam iespēju izteikt savu viedokli.
Ja izslēgšanas perioda ilgumu ir noteikušas Finanšu regulas 108. panta 2. un 3. punktā minētās iestādes vai struktūras saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, Komisija šo ilgumu piemēro līdz Finanšu regulas 106. panta 4. punktā paredzētā maksimālā termiņa beigām. Finanšu regulas 106. panta 4. punktā minētais periods ir maksimums pieci gadi, ko aprēķina, skaitot no šādām dienām:
a)
no dienas, kad pasludināts spriedums ar res judicata spēku, Finanšu regulas 106. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā minētajos gadījumos;
b)
no pārkāpuma izdarīšanas dienas vai nepārtrauktu vai atkārtotu pārkāpumu gadījumos no dienas, kad izbeigts pārkāpums, Finanšu regulas 106. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos gadījumos, kad pārkāpums attiecas uz līgumiem ar attiecīgo iestādi.
Trešās daļas b) apakšpunkta nolūkā, ja smags amatpārkāpums tika konstatēts ar valsts iestādes vai starptautiskas organizācijas lēmumu, noteicošais ir lēmuma datums.
Šo izslēgšanas periodu var pagarināt līdz desmit gadiem atkārtota pārkāpuma gadījumā piecu gadu laikā no trešās daļas a) un b) apakšpunktā minētās dienas, ievērojot 1. punktu.
2. Kandidātus vai pretendentus izslēdz no iepirkuma vai dotāciju piešķiršanas procedūras, ja uz tiem attiecas kāds no Finanšu regulas 106. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā minētajiem gadījumiem.
143. pants
Pierādījumi
(Finanšu regulas 106. un 107. pants)
1. Kandidāti un pretendenti iesniedz attiecīgi parakstītu un datētu apliecinājumu ar viņu goda vārdu, norādot, ka uz viņiem neattiecas kāds no Finanšu regulas 106. un 107. pantā minētajiem gadījumiem.
Tomēr ierobežotas procedūras, konkursa sarunu, kā arī pārrunu procedūras, kas seko līguma paziņojuma publicēšanai, gadījumā, ja līgumslēdzēja iestāde ierobežo kandidātu skaitu, ko aicina uz pārrunām vai iesniegt piedāvājumu, visi kandidāti iesniedz 3. punktā minētās apliecības.
Līgumslēdzēja iestāde atkarībā no tās veiktās riska analīzes var nepieprasīt pirmajā daļā minēto apliecinājumu līgumiem, kas minēti 137. panta 2. punktā. Tomēr attiecībā uz līgumiem, kas minēti 265. panta 1. punktā, 267. panta 1. punktā un 269. panta 1. punktā līgumslēdzēja iestāde var nepieprasīt šādu apliecinājumu līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par vai vienāda ar EUR 20 000.
2. Pretendents, kuram tiek piešķirts līgums, līgumslēdzējas iestādes noteiktā laikā un pirms līguma parakstīšanas iesniedz šā panta 3. punktā minētos pierādījumus, kas apstiprina šā panta 1. punktā minēto apliecinājumu, šādos gadījumos:
a)
par līgumiem, kurus piešķir iestādes un kuru vērtība ir vienāda vai lielāka nekā robežlielumi, kas noteikti 170. panta 1. punktā;
b)
par līgumiem ārējo darbību jomā, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka nekā 265. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 267. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 269. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktie robežlielumi.
Attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā robežlielumi, kas noteikti šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde var viņam prasīt iesniegt 3. punktā minētos pierādījumus, ja tai ir šaubas attiecībā uz pretendentu, kuram tiek piešķirts līgums, ka uz to attiecas kāds no izslēgšanas gadījumiem.
3. Līgumslēdzēja iestāde par pietiekamu pierādījumu tam, ka uz kandidātu vai pretendentu, kuram tiek piešķirts līgums, neattiecas neviens no Finanšu regulas 106. panta 1. punkta a), b) vai e) apakšpunktā minētajiem gadījumiem, uzskata nesen izdotu izrakstu no sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, tad nesen izdotu līdzvērtīgu dokumentu, kuru izsniegušas izcelsmes valsts tiesu vai administratīvās iestādes un no kura izriet, ka šīs prasības ir izpildītas. Līgumslēdzēja iestāde par pietiekamu pierādījumu tam, ka uz kandidātu vai pretendentu neattiecas apstākļi, kas minēti Finanšu regulas 106. panta 1. punkta a) vai d) apakšpunktā, uzskata nesen izdotu apliecību, ko izsniegusi kompetenta iestāde attiecīgajā valstī.
Ja šā panta 1. punktā minētais dokuments vai apliecība nav izsniegta attiecīgajā valstī un attiecībā uz citiem Finanšu regulas 106. pantā minētajiem izslēgšanas gadījumiem, to var aizstāt ar paziņojumu, kas apliecināts ar zvērestu, vai, ja tāda nav, tad ar svinīgu paziņojumu, ko ieinteresētā puse sniedz tiesu iestādei vai administratīvai iestādei, notāram vai kvalificētai profesionālai struktūrai savā izcelsmes valstī.
4. Atkarībā no tās valsts tiesību aktiem, kurā kandidāts vai pretendents ir nodibināts, dokumenti, kas minēti 1. un 3. punktā, attiecas uz juridiskām personām un/vai fiziskām personām, tai skaitā, ja līgumslēdzēja iestāde uzskata par vajadzīgu, uz uzņēmumu vadītājiem vai jebkuru personu, kam ir pilnvaras pārstāvēt, pieņemt lēmumus vai veikt kontroli attiecībā uz kandidātu vai pretendentu.
5. Ja ir šaubas attiecībā uz kandidātu vai pretendentu, ka uz to attiecas kāds no izslēgšanas gadījumiem, līgumslēdzējas iestādes var pašas lūgt 3. punktā minētajām kompetentajām iestādēm jebkādu informāciju, ko tās uzskata par vajadzīgu konkrētajā gadījumā.
6. Līgumslēdzēja iestāde var atbrīvot kandidātu vai pretendentu no pienākuma iesniegt dokumentārus pierādījumus, kas minēti 3. punktā, ja šādi pierādījumi ir jau iesniegti saistībā ar cita iepirkuma procedūru un ja šo dokumentu izdošanas datums nepārsniedz vienu gadu un tie joprojām ir spēkā.
Šajā gadījumā kandidāts vai pretendents apliecina ar savu godavārdu, ka dokumentārie pierādījumi ir jau iesniegti kādā iepriekšējā iepirkuma procedūrā, un apstiprina, ka viņa stāvoklī nav notikušas izmaiņas.
7. Ja līgumslēdzēja iestāde to pieprasa, kandidāts vai pretendents iesniedz apliecinājumu, ka paredzamais apakšlīguma slēdzējs ar goda vārdu apliecina, ka uz to neattiecas neviens no Finanšu regulas 106. un 107. pantā minētajiem gadījumiem.
Ja rodas kādas šaubas par šo apliecinājumu ar goda vārdu, līgumslēdzēja iestāde pieprasa 3. un 4. punktā minētos pierādījumus. Attiecīgā gadījumā piemēro 5. punktu.
144. pants
Centrālā datubāze
(Finanšu regulas 108. pants)
1. Finanšu regulas 108. panta 1. punktā minētās iestādes, izpildaģentūras un struktūras nosūta Komisijai tās noteiktajā formātā informāciju par trešām personām, uz kurām attiecas kāds no Finanšu regulas 106., 107. pantā, 109. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem gadījumiem, izslēgšanas iemesliem un izslēgšanas perioda ilgumu.
Tās nosūta informāciju arī par tām personām ar pilnvarām pārstāvēt, pieņemt lēmumus vai veikt kontroli attiecībā uz trešām personām, kas ir juridiskas personas, ja šīs personas ir konstatējušas, ka uz tām attiecas kāds no Finanšu regulas 106., 107. pantā, 109. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem gadījumiem.
Finanšu regulas 108. panta 2. un 3. punktā minētās iestādes un struktūras nosūta Komisijai tās noteiktajā formātā informāciju par trešām personām, uz kurām attiecas kāds no Finanšu regulas 106. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajiem gadījumiem, ja to rīcība ir kaitējusi Savienības finanšu interesēm, un personām ar pilnvarām pārstāvēt, pieņemt lēmumus vai veikt kontroli attiecībā uz trešām personām, kas ir juridiskas personas, piemēram:
a)
šīm personām noteikto soda veidu;
b)
attiecīgā gadījumā - izslēgšanai no iepirkuma procedūras paredzēto ilgumu.
2. Regulas 1. punktā minētās institūcijas, izpildaģentūras, iestādes un struktūras izraugās personas, kas ir pilnvarotas darīt zināmu Komisijai un saņemt no tās datubāzēs iekļauto informāciju.
Finanšu regulas 108. panta 1. punktā minēto institūciju, izpildaģentūru, iestāžu un struktūru gadījumā izraudzītās personas nosūta informāciju iespējami īsā laikā Komisijas grāmatvedim un attiecīgā gadījumā pieprasa datu ievadīšanu, grozīšanu vai dzēšanu datubāzē.
Iestāžu un struktūru, kas minētas Finanšu regulas 108. panta 2. punktā, gadījumā izraudzītās personas nosūta nepieciešamo informāciju Komisijas kredītrīkotājam, kas atbildīgs par programmu vai attiecīgo pasākumu, trīs mēnešu laikā no attiecīgā sprieduma pasludināšanas dienas.
Komisijas grāmatvedis ievada, groza vai dzēš datus datubāzē. Izmantojot datu aizsardzības protokolu, viņš katru mēnesi sniedz apstiprinātos datubāzē iekļautos datus izraudzītajām personām.
3. Regulas 1. punktā minētās institūcijas, izpildaģentūras, iestādes un struktūras apliecina Komisijai, ka to sniegtā informācija ir iegūta un nosūtīta saskaņā ar principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 45/2001 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (17) par personas datu aizsardzību.
Jo īpaši tās iepriekš informē visas trešās personas vai 1. punktā minētās personas, ka to datus var iekļaut datubāzē un ka Komisija var darīt tos zināmus izraudzītājām personām, kas minētas 2. punktā. Attiecīgā gadījumā, ņemot vērā datu labojumus, dzēsumu vai grozījumu, tās aktualizē nosūtīto informāciju.
Jebkurai datubāzē ievadītajai personai pēc Komisijas grāmatvedim adresēta pieprasījuma ir tiesības tikt informētai par saviem datiem datubāzē.
4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai palīdzētu Komisijai nodrošināt datubāzes efektīvu pārvaldību atbilstoši Direktīvas 95/46/EK prasībām.
Atbilstīgus pasākumus paredz nolīgumos ar trešo valstu iestādēm un visām Finanšu regulas 108. panta 2. un 3. punktā minētajām struktūrām, lai nodrošinātu atbilstību šiem noteikumiem un personas datu aizsardzības principiem.
145. pants
Administratīvas un finansiālas sankcijas
(Finanšu regulas 109. un 131. pants)
1. Neskarot līgumā paredzēto sankciju piemērošanu, kandidātus vai pretendentus un līgumslēdzējus, kas ir snieguši nepatiesus apliecinājumus, pieļāvuši būtiskas kļūdas vai izdarījuši pārkāpumus, vai nodarbojušies ar krāpšanu, vai par kuriem konstatēts, ka tie ir rupji pārkāpuši savas līgumsaistības, var izslēgt no visiem līgumiem un dotācijām, ko finansē no Savienības budžeta, ilgākais uz pieciem gadiem no dienas, kad konstatēts pārkāpums, ko apliecina iztiesāšana ar abu pušu uzklausīšanu, kurā iesaistīts kandidāts, pretendents vai līgumslēdzējs.
Šo termiņu var pagarināt līdz desmit gadiem, ja piecu gadu laikā pēc pirmajā daļā minētās dienas ir izdarīts atkārtots pārkāpums.
2. Pretendentiem vai kandidātiem, kas snieguši nepatiesus apliecinājumus, pieļāvuši būtiskas kļūdas, izdarījuši pārkāpumus vai nodarbojušies ar krāpšanu, var piemērot arī finansiālas sankcijas 2 % līdz 10 % apmērā no piešķiramā līguma paredzamās kopvērtības.
Līgumslēdzējiem, par kuriem konstatēts, ka tie ir rupji pārkāpuši savas līgumsaistības, var piemērot finansiālus sodus 2 % līdz 10 % apmērā no attiecīgā līguma kopvērtības.
Šo likmi var palielināt, nosakot to 4 % līdz 20 % apmērā, ja piecu gadu laikā pēc 1. punkta pirmajā daļā minētās dienas ir izdarīts atkārtots pārkāpums.
3. Iestāde nosaka administratīvas vai finansiālas sankcijas, jo īpaši ņemot vērā 142. panta 1. punktā minētos elementus.
146. pants
Atlases kritēriji
(Finanšu regulas 110. panta 1. punkts)
1. Līgumslēdzējas iestādes sastāda skaidrus un nediskriminējošus atlases kritērijus.
2. Atlases kritērijus piemēro ikvienā iepirkuma procedūrā, lai novērtētu kandidāta vai pretendenta finansiālās, saimnieciskās, tehniskās un profesionālās spējas.
Līgumslēdzēja iestāde var noteikt minimālo spēju līmeni, zem kura kandidātus nevar izvēlēties.
3. Jebkuram pretendentam vai kandidātam var prasīt, lai tas pierāda, ka viņam ir atļauts izpildīt līgumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ko apliecina iekļaušana komercreģistrā vai profesionālā reģistrā, ar zvērestu apliecināts paziņojums vai apliecība, līdzdalība īpašā organizācijā, īpaši izteikts pilnvarojums vai iekļaušana pievienotās vērtības nodokļa (turpmāk “PVN”) maksātāju reģistrā.
4. Līgumslēdzējas iestādes līguma paziņojumā, uzaicinājumā izteikt ieinteresētību vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu precizē, kādas uzziņas vajadzīgas, lai apliecinātu pretendentu vai kandidātu statusu, tiesībspēju un rīcībspēju.
5. Līgumslēdzējas iestādes par kandidāta vai pretendenta finansiālo, ekonomisko, tehnisko un profesionālo spēju pierādījumu prasītās informācijas apjoms un prasītais minimālais spēju līmenis, atbilstoši 2. punktam, nevar pārsniegt līguma priekšmetu un ievēro uzņēmēju likumīgās intereses, galvenokārt attiecībā uz uzņēmuma tehnisko un komerciālo noslēpumu aizsardzību.
6. Līgumslēdzēja iestāde var izlemt, balstoties uz tās veikto riska novērtējumu, neprasīt pierādījumu par kandidāta vai pretendenta finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām šādiem līgumiem:
a)
par līgumiem, ko piešķir iestādes par vērtību, kas nepārsniedz 137. panta 1. punktā noteikto vērtību;
b)
ārējo darbību jomā piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā 265. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 267. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 269. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītie robežlielumi.
Ja līgumslēdzēja iestāde izlemj neprasīt pierādījumu par kandidāta vai pretendenta finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām, tad nevar veikt priekšfinansējumu, izņemot, ja tiek sniegta finansiāla garantija par līdzvērtīgu summu.
147. pants
Saimnieciskās un finansiālās spējas
(Finanšu regulas 110. panta 1. punkts)
1. Finansiālo un ekonomisko spēju apliecinājums galvenokārt var tikt veikts ar vienu vai vairākiem šādiem dokumentiem:
a)
atbilstoši banku izraksti vai attiecīgā gadījumā apliecība par attiecīga profesionālā riska apdrošināšanu;
b)
finanšu pārskati vislabākajā gadījumā par pēdējiem trijiem gadiem, par kuriem konti ir noslēgti;
c)
pārskats par kopējo apgrozījumu un apgrozījumu no būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem, uz kuriem attiecas līgums, par laikposmu, kas nevar būt ilgāks kā pēdējie trīs pieejamie finanšu gadi.
2. Līgumslēdzēja iestāde var atbrīvot kandidātu vai pretendentu no pienākuma iesniegt dokumentārus pierādījumus, kas minēti 1. punktā, ja šādi pierādījumi ir jau iesniegti saistībā ar cita publiskā iepirkuma procedūru un joprojām atbilst 1. punktam.
Ja kandidāts vai pretendents nespēj sniegt līgumslēdzējas iestādes pieprasītās uzziņas ārkārtēju iemeslu dēļ, kurus līgumslēdzēja iestāde uzskata par attaisnojošiem, tas var pierādīt savas saimnieciskās un finansiālās spējas jebkādiem citiem līdzekļiem, kurus līgumslēdzēja iestāde uzskata par atbilstošiem.
3. Uzņēmējs vajadzības gadījumā un konkrētam līgumam var izmantot citu vienību spējas neatkarīgi no to saikņu juridiskā rakstura, kādas šim uzņēmējam ir ar šīm vienībām. Šādā gadījumā tam jāpierāda līgumslēdzējai iestādei, ka viņa rīcībā būs resursi, kas vajadzīgi, lai izpildītu līgumu, piemēram, uzrādot šo vienību apņemšanos nodot resursus uzņēmēja rīcībā.
Līgumslēdzēja iestāde var pieprasīt, lai pirmajā daļā minētais uzņēmējs un vienības ir solidāri atbildīgi par līguma izpildi.
Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem 121. panta 5. punktā minētās uzņēmēju grupas var balstīties uz grupas vai citu vienību dalībnieku spējām.
148. pants
Tehniskās un profesionālās spējas
(Finanšu regulas 110. panta 1. punkts)
1. Uzņēmēja tehniskās un profesionālās spējas novērtē un pārbauda saskaņā ar 2. un 3. punktu. Līgumu piešķiršanas procedūrās sakarā ar piegādēm, kur nepieciešamas izvietošanas un uzstādīšanas darbības, pakalpojumi un/vai būvdarbi, šādas spējas izvērtē konkrēti attiecībā uz to prasmēm, efektivitāti, pieredzi un ticamību.
2. Uzņēmēju tehniskās un profesionālās spējas var tikt apliecinātas ar veicamās piegādes, pakalpojumu vai darbu veidu, daudzumu vai nozīmīgumu un izmantošanu, balstoties uz vienu vai vairākiem šādiem dokumentiem:
a)
pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja un/vai uzņēmuma vadības izglītība un profesionālā kvalifikācija, un jo īpaši tās personas vai to personu izglītība un profesionālā kvalifikācija, kuras ir atbildīgas par pakalpojumu sniegšanu vai būvdarbu veikšanu;
b)
saraksts:
i)
ar trijos pēdējos gados sniegtajiem nozīmīgākajiem pakalpojumiem un nozīmīgākajām piegādēm, norādot summas, datumus un gan valsts, gan privātus to saņēmējus;
ii)
ar būvdarbiem, kas veikti pēdējos piecos gados, minot summas, datumus un vietu;
c)
tehniskā aprīkojuma, darbarīku un uzņēmuma apraksts, kurus uzņēmums izmantos, izpildot pakalpojumu vai būvdarbu līgumu;
d)
tehniskā aprīkojuma un pielietojamo metožu, lai pārliecinātos par piegādes un pakalpojumu kvalitāti, kā arī uzņēmuma analīzes un izpētes metožu, apraksts;
e)
norāde par iesaistītiem tehniskajiem darbiniekiem vai tehniskām struktūrām, jo īpaši tām, kas atbild par kvalitātes kontroli, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav tieši piederīgas uzņēmumam;
f)
piegādēm: paraugi, apraksti un/vai autentiskas fotogrāfijas un/vai sertifikāti, ko sastādījuši oficiāli kvalitātes kontroles institūti vai aģentūras ar atzītu kompetenci novērtēt produktu atbilstību spēkā esošajām specifikācijām vai standartiem;
g)
pārskats par pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja gada vidējo darbinieku skaitu un vadošo darbinieku skaitu trijos pēdējos gados;
h)
norāde par līguma daļu, par kuru pakalpojumu sniedzējs var plānot slēgt apakšlīgumus;
i)
būvdarbu un pakalpojumu līgumi un, vienīgi piemērotos gadījumos, vides vadības norādes, ko uzņēmējs varēs izmantot līguma laikā.
Ja pirmās daļas b) apakšpunkta i) punktā minētie pakalpojumi sniegti vai piegādes veiktas līgumslēdzējām iestādēm, pierādījumus par izpildi sniedz kā sertifikātu, ko izdevusi vai ar parakstu apstiprinājusi kompetentā iestāde.
Pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkta nolūkā nozīmīgāko darbu sarakstam pievieno apliecību par apmierinošu izpildi, norādot, vai tie veikti profesionāli un vai tie pilnīgi pabeigti.
3. Ja sniedzamie pakalpojumi vai piegādājamie produkti ir kompleksi vai izņēmuma kārtā ir vajadzīgi īpašam nolūkam, tehnisko un profesionālo spēju pierādījumus var nodrošināt ar pārbaudēm, ko izdara līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējas iestādes uzdevumā tās valsts kompetenta oficiāla struktūra, kurā pakalpojumu sniedzējs vai piegādātājs ir nodibināts, ja šī struktūra tam piekrīt. Šādas pārbaudes attiecas uz piegādātāja tehniskajām spējām un ražošanas jaudu un attiecīgā gadījumā uz tā pētījumu un zinātniskās izpētes materiāli tehnisko bāzi un kvalitātes kontroles pasākumiem.
4. Ja līgumslēdzējas iestādes prasa neatkarīgu organizāciju izdotus sertifikātus, kas apliecina, ka uzņēmējs atbilst zināmām kvalitātes garantijas normām, tie atsaucas uz kvalitātes garantijas sistēmām, kas balstās uz attiecīgām Eiropas normām un kuras apliecinājušas akreditētas organizācijas. Tomēr līgumslēdzējas iestādes pieņem arī citus pierādījumus par līdzvērtīgiem kvalitātes garantijas pasākumiem no uzņēmējiem, kuriem nav pieejami šādi sertifikāti vai nav iespējas tos saņemt attiecīgos termiņos.
5. Ja līgumslēdzējas iestādes pieprasa uzrādīt sertifikātus, kurus izdevušas neatkarīgas organizācijas, apliecinot, ka uzņēmējs atbilst noteiktām vides vadības sistēmām vai standartiem, tās atsaucas uz Eiropas Savienības vides vadības un audita sistēmu vai uz citām vides vadības sistēmām, ko akreditētas organizācijas atzinušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1221/2009 (18) 45. pantu, vai citiem vides vadības standartiem, kuri balstīti uz attiecīgajiem Eiropas vai starptautiskajiem standartiem. Tie atzīst organizāciju, kas atrodas citās dalībvalstīs, līdzvērtīgus sertifikātus. Tie arī pieņem līdzvērtīgu vides vadības metožu pierādījumus, ko uzrāda uzņēmēji.
6. Uzņēmējs vajadzības gadījumā un konkrētam līgumam var izmantot citu vienību spējas neatkarīgi no to saikņu juridiskā rakstura, kādas šim uzņēmējam ir ar šīm vienībām. Šādā gadījumā tam jāpierāda līgumslēdzējai iestādei, ka viņa rīcībā būs resursi, kas vajadzīgi, lai izpildītu līgumu, piemēram, uzrādot šo vienību apņemšanos nodot resursus uzņēmēja rīcībā.
Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem 121. panta 5. punktā minētās uzņēmēju grupas var balstīties uz grupas vai citu vienību dalībnieku spējām.
7. Būvdarbu līgumu, pakalpojumu līgumu un izvietošanas un uzstādīšanas darbību gadījumā piegādes līguma kontekstā līgumslēdzēja iestāde var pieprasīt, lai noteiktus svarīgus uzdevumus pilda tieši pats pretendents vai, ja piedāvājumu iesniedz uzņēmēju konsorcijs, kā minēts 121. panta 6. punktā, konsorcija dalībnieks.
8. Līgumslēdzējas iestādes var secināt, ka uzņēmēji nepildīs līgumu atbilstīgi noteiktam kvalitātes standartam, ja līgumslēdzēja iestāde konstatē, ka tiem ir interešu konflikts, kas var negatīvi ietekmēt līguma izpildi.
149. pants
Piešķiršanas noteikumi un kritēriji
(Finanšu regulas 110. panta 2. punkts)
1. Neskarot Finanšu regulas 107. pantu, līgumus piešķir vienā no šādiem diviem veidiem:
a)
saskaņā ar automātisku piešķiršanas procedūru - šādā gadījumā līgumu piešķir pretendentam, kurš, būdams kārtībā un atbilstot izvirzītajiem nosacījumiem, piedāvā viszemāko cenu;
b)
saskaņā ar procedūru, kuru īstenojot līgumu piešķir piedāvājumam ar vislabāko cenas un vērtības attiecību.
2. Lai noteiktu piedāvājumu ar vislabāko cenas un vērtības attiecību, līgumslēdzēja iestāde ņem vērā piedāvāto cenu un citus kvalitātes kritērijus, ko pamato līguma priekšmets, kā tehnisko vērtību, estētiskās un funkcionālās īpašības, vides raksturlielumus, ekspluatācijas izmaksas, rentabilitāti, pabeigšanas vai piegādes termiņus, garantijas remontu un tehnisko palīdzību. Līgumslēdzēja iestāde var noteikt minimālos kvalitātes līmeņus. Piedāvājumus, kuru kvalitātes līmeņi ir zemāki, noraida.
3. Līgumslēdzēja iestāde nosaka relatīvo izlīdzināšanu, ko tā piešķir katram kritērijam, kas izvēlēts noteiktu ekonomiski izdevīgāko līgumu ziņojumā, specifikācijā, vai aprakstošā dokumentā. Šī izlīdzināšana var notikt, izmantojot amplitūdu ar piemērotu maksimālo nobīdi.
Cenas kritērija relatīva izlīdzināšana attiecībā pret citiem kritērijiem nedrīkst novest pie cenas kritērija neitralizācijas līgumslēdzēja izvēlē, nepārkāpjot iestādes fiksētos dažu pakalpojumu, piemēram, novērtēšanas nolūkā ekspertu sniegto pakalpojumu, apmaksas tarifus.
Ja izņēmuma gadījumos nozīmes izvērtēšana tehniski nav iespējama, jo īpaši, ņemot vērā līguma priekšmetu, līgumslēdzēja iestāde vienkārši norāda sarūkošā kārtībā, kāda nozīme jāpiešķir katram kritērijam.
150. pants
Elektronisko izsoļu izmantošana
(Finanšu regulas 110. panta 2. punkts)
1. Līgumslēdzējas iestādes var izmantot elektroniskas izsoles, kurās norāda jaunas cenas, pārskatītus samazinājumus un/vai jaunas vērtības attiecībā uz atsevišķiem piedāvājumu elementiem.
Pirmās daļas nolūkā līgumslēdzējas iestādes izmanto atkārtojošu elektronisku procesu (elektronisku izsoli), kuru organizē pēc piedāvājumu pirmā pilnīgā novērtējuma, kas ļauj tos sarindot, izmantojot automātiskas novērtēšanas metodes.
2. Atklātā, ierobežotā vai pārrunu procedūrā 135. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā līgumslēdzējas iestādes var pieņemt lēmumu par to, ka pirms valsts līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas jārīko elektroniska izsole, ja vien ir iespējams precīzi noteikt piedāvājuma specifikācijas.
Tādā pašā gadījumā elektroniskā izsole var tikt izmantota, iesaistot konkurencē 122. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā pamatlīguma puses un iesaistot konkurencē 131. pantā minētās dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros slēdzamos līgumus.
Elektroniskā izsole attiecas vai nu tikai uz cenām, ja līgums tiek piešķirts zemākajai cenai, vai uz specifikācijā norādīto piedāvājumu elementu cenām un/vai vērtību, ja līgums tiek piešķirts ekonomiski izdevīgākajam piedāvājumam.
3. Līgumslēdzējas iestādes, kas nolemj izmantot elektronisko izsoli, to min līguma paziņojumā.
Specifikācija, cita starpā, ietver:
a)
elementus, kuru vērtība būs elektroniskās izsoles priekšmets, ciktāl šie elementi ir aprēķināmi tā, lai tos varētu izteikt skaitļos vai procentos;
b)
vērtību, ko var iesniegt, ierobežojumi, kas izriet no līguma priekšmeta specifikācijas;
c)
informāciju, kas tiks nodota pretendenta rīcībā elektroniskās izsoles laikā, un vajadzības gadījumā informāciju par to, kurā brīdī tā tiks nodota viņa rīcībā;
d)
informāciju par elektroniskās izsoles gaitu;
e)
nosacījumus, pēc kuriem pretendenti varēs pārsolīt, un īpaši minimālo nobīdi, kas vajadzības gadījumā tiks pieprasīta pārsolīšanai;
f)
informāciju par izmantojamo elektronisko ierīci un savienojuma nosacījumiem un tehnisko specifikāciju.
4. Pirms uzsākt elektronisko izsoli, līgumslēdzējas iestādes veic piedāvājumu pirmo pilnīgo novērtējumu atbilstoši piešķiršanas kritērijam(-iem) un to fiksētajai izlīdzināšanai.
Visi pretendenti, kas ir iesnieguši pieņemamus piedāvājumus, elektroniskā ceļā tiek vienlaicīgi aicināti iesniegt jaunas cenas un/vai jaunas vērtības; aicinājums ietver visu nepieciešamo informāciju individuālam pieslēgumam izmantojamai elektroniskai ierīcei un precizē elektroniskās izsoles sākuma datumu un laiku. Elektroniskā izsole var notikt vairākos posmos. Elektroniskā izsole nevar sākties ātrāk par divām darba dienām pēc uzaicinājumu izsūtīšanas dienas.
5. Ja piešķiršana notiek ekonomiski izdevīgākajam piedāvājumam, uzaicinājumam tiek pievienots attiecīgā pretendenta piedāvājuma pilnīga novērtējuma, kas veikts atbilstoši 149. panta 3. punkta pirmajā atkāpē paredzētajai izlīdzināšanai, rezultāts.
Uzaicinājumā arī minēta matemātiskā formula, kas elektroniskajā izsolē noteiks automātisku pārskatīšanu, atkarībā no iesniegtām jaunām cenām un/vai jaunām vērtībām. Šī formula ietver visu ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma noteikšanai fiksēto kritēriju izlīdzināšanu, kas noteikta līguma paziņojumā vai specifikācijā. Šim nolūkam iespējamā amplitūda iepriekš jāizsaka ar noteiktu vērtību.
Gadījumos, ja ir pieļaujami varianti, formulas jāsniedz katram variantam atsevišķi.
6. Elektroniskās izsoles katrā posmā līgumslēdzējas iestādes nekavējoties sniedz visiem pretendentiem vismaz to informāciju, kas tiem ļauj katrā brīdī uzzināt to savstarpējo klasifikāciju. Iestādes var sniegt arī citu informāciju par citām iesniegtajām cenām vai vērtībām ar nosacījumu, ka tas tiek norādīts specifikācijā. Tās var arī jebkurā brīdī paziņot dalībnieku skaitu izsoles posmā. Tomēr nekādā gadījumā tās nedrīkst izpaust pretendentu identitāti elektroniskās izsoles posmu norises laikā.
7. Līgumslēdzējas iestādes slēdz elektronisko izsoli atbilstoši vienam vai vairākiem šādiem veidiem:
a)
uzaicinājumā piedalīties izsolē tās norāda iepriekš fiksētu datumu un laiku;
b)
ja tās vairs nesaņem jaunas cenas un jaunas vērtības, kas atbilst minimālās nobīdes prasībām;
c)
ja ir realizēts izsoles posmu skaits, kas fiksēts uzaicinājumā piedalīties izsolē;
pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkā līgumslēdzējas iestādes uzaicinājumā piedalīties izsolē precizē termiņu, ko tās ievēros kopš pēdējā iesnieguma saņemšanas, pirms slēgt elektronisko izsoli.
Ja līgumslēdzējas iestādes ir nolēmušas slēgt elektronisko izsoli atbilstoši pirmās daļas c) apakšpunktam, vajadzības gadījumā saistībā ar pirmās daļas b) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem, uzaicinājumā piedalīties izsolē norāda katra izsoles posma datumus.
8. Pēc elektroniskās izsoles slēgšanas līgumslēdzējas iestādes piešķir līgumu atbilstoši 149. pantam atkarībā no elektroniskās izsoles rezultātiem.
Līgumslēdzējas iestādes nedrīkst izmantot elektroniskās izsoles netaisnīgi vai tādā veidā, ka tiek kavēta, ierobežota vai kropļota konkurence vai mainīts līguma priekšmets, par kuru rīko piedāvājumu konkursu, publicējot līguma paziņojumu, un definēts specifikācijā.
151. pants
Pārmērīgi zemas cenas piedāvājumi
(Finanšu regulas 110. panta 2. punkts)
1. Ja konkrētam līgumam piedāvājumi šķiet pārmērīgi lēti, līgumslēdzēja iestāde, pirms tā šos piedāvājumus noraida vienīgi ar šādu pamatojumu, rakstiski pieprasa sīkāku informāciju par tām piedāvājuma sastāvdaļām, ko tā uzskata par nepieciešamu, un pārbauda šīs sastāvdaļas, pienācīgi uzklausot puses un ņemot vērā saņemtos paskaidrojumus. Šie precizējumi galvenokārt var skart spēkā esošo darba aizsardzības un apstākļu nosacījumu ievērošanu, gadījumā, ja paredzēts veikt līdzekļu piešķiršanu.
Līgumslēdzēja iestāde var jo īpaši ņemt vērā paskaidrojumus, kas attiecas uz:
a)
ražošanas procesa, pakalpojumu sniegšanas vai celtniecības metodes saimniecisko organizāciju;
b)
pretendenta izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem vai pretendentam pieejamiem ārkārtīgi labvēlīgiem nosacījumiem;
c)
piedāvājuma savdabību.
2. Ja līgumslēdzēja iestāde konstatē, ka piedāvājuma cena ir pārmērīgi zema valsts atbalsta sniegšanas rezultātā, tā var noraidīt piedāvājumu vienīgi ar šo pamatojumu tikai tādā gadījumā, ja pretendents līgumslēdzējas iestādes noteiktā piemērotā termiņā nespēj pierādīt, ka attiecīgais atbalsts ir piešķirts kā galīgs un saskaņā ar Savienības noteikumos paredzētajām procedūrām un lēmumiem attiecībā uz valsts atbalstu.
152. pants
Piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu pieņemšanas termiņi
(Finanšu regulas 111. panta 1. punkts)
1. Līgumslēdzējas iestādes izsaka kalendārajās dienās noteiktus un stingrus piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu pieņemšanas termiņus. Termiņi ir pietiekami ilgi, lai dotu ieinteresētajām pusēm saprātīgu un atbilstošu laiku sagatavot un iesniegt piedāvājumus, jo īpaši ņemot vērā līguma sarežģītumu vai nepieciešamību apmeklēt izpildes vietu vai uz vietas izskatīt specifikācijām pievienotos dokumentus.
2. Atklātās procedūrās attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka par 170. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem, piedāvājumu pieņemšanas minimālais termiņš ir 52 dienas, skaitot no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas.
3. Ierobežotas procedūras, 132. pantā minētās konkursa sarunu izmantošanas un pārrunu procedūras gadījumā, ja ir publicēts līguma paziņojums par līgumiem, kuru vērtība pārsniedz 170. panta 1. punktā noteiktos robežlielumus, termiņš līdzdalības pieprasījumu pieņemšanai nedrīkst būt īsāks par 37 dienām no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas.
Ierobežotās procedūrās attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka par 170. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem, piedāvājumu pieņemšanas minimālais termiņš ir 40 dienas, skaitot no uzaicinājuma piedalīties piedāvājumu konkursā nosūtīšanas dienas.
Taču procedūrās pēc aicinājuma izrādīt interesi, kā minēts 136. panta 1. punktā, piedāvājumu pieņemšanas minimālais termiņš ir:
a)
ne mazāk kā 21 diena, skaitot no aicinājuma piedalīties piedāvājumu konkursā nosūtīšanas dienas, piedāvājumu pieņemšanai 136. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 3. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētās procedūras gadījumā;
b)
ne mazāk kā 10 dienas līdzdalības pieprasījumu pieņemšanai un ne mazāk kā 21 diena piedāvājumu pieņemšanai 136. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētās divu posmu procedūras gadījumā.
4. Gadījumos, kad atbilstoši 123. panta 2. punktam līgumslēdzējas iestādes ir nosūtījušas publicēšanai iepriekšēju informatīvu paziņojumu vai pašas ir publicējušas iepriekšēju informatīvu paziņojumu savā pircēja profilā par līgumiem, kas pārsniedz 170. panta 1. punktā noteiktos robežlielumus, piedāvājumu pieņemšanas minimālais termiņš pamatā var tikt samazināts līdz 36 dienām, bet nekādā gadījumā ne mazāk par 22 dienām, skaitot no līguma paziņojuma vai uzaicinājuma piedalīties piedāvājumu konkursā nosūtīšanas dienas.
Termiņa samazināšana, kas minēta pirmajā daļā, ir iespējama tikai, ja iepriekšējs informatīvs paziņojums atbilst šādiem nosacījumiem:
a)
tas ietver visu līguma paziņojumā pieprasīto informāciju, ciktāl šī informācija ir pieejama paziņojuma publicēšanas brīdī;
b)
tas ticis nosūtīts publicēšanai - minimums 52 dienu un maksimums 12 mēnešu laikā pirms līguma paziņojuma nosūtīšanas datuma.
5. Piedāvājumu pieņemšanas termiņi var tikt samazināti par piecām dienām, ja kopš līguma paziņojuma vai uzaicinājuma izrādīt interesi publicēšanas dienas visi aicinājuma piedalīties piedāvājumu konkursā dokumenti ir brīvi un tieši pieejami elektroniskā veidā.
153. pants
Termiņš, kura laikā ir pieejami piedāvājumu konkursa dokumenti
(Finanšu regulas 111. panta 1. punkts)
1. Ja pieprasījums ir iesniegts noteiktajā laikā pirms piedāvājumu, specifikāciju vai aprakstošo dokumentu iesniegšanas beigu termiņa 132. pantā minētajā procedūrā un papildu dokumentus nosūta visiem uzņēmējiem, kas lūguši specifikāciju vai izrādījuši interesi piedalīties sarunās vai piedāvājumu konkursā, piecas darba dienas pēc pieprasījuma saņemšanas, atbilstoši 4. punktam. Līgumslēdzējām iestādēm nav pienākums atbildēt uz pieprasījumiem, kas iesniegti mazāk nekā piecu darba dienu laikā pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa.
2. Ja tie ir pieprasīti noteiktajā laikā pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa, papildu uzziņas par specifikācijām vai aprakstošiem dokumentiem, vai papildu dokumentiem sniedz vienlaicīgi visiem uzņēmējiem, kas lūguši specifikāciju vai izrādījuši interesi piedalīties sarunās vai piedāvājumu konkursā, pēc iespējas ātrāk un vēlākais sešas kalendāra dienas pēc piedāvājumu saņemšanas vai uzziņu pieprasījumiem, kas saņemti mazāk kā astoņas kalendāra dienas pirms piedāvājumu pieņemšanas beigu datuma, pēc iespējas ātrāk pēc uzziņu pieprasījuma saņemšanas. Līgumslēdzējām iestādēm nav pienākums atbildēt uz pieprasījumiem, kas iesniegti mazāk nekā piecu darba dienu laikā pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa.
3. Ja specifikācijas un papildu dokumentus vai informāciju jebkādu iemeslu dēļ nevar sniegt termiņos, kas minēti šā panta 1. un 2. punktā, vai ja piedāvājumus var izstrādāt vienīgi pēc izpildes vietas apmeklējuma vai arī pēc specifikācijām pievienoto dokumentu izskatīšanas uz vietas, piedāvājumu pieņemšanas termiņu, kas minēts 152. pantā, pagarina, lai ļautu visiem uzņēmējiem iepazīties ar visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu piedāvājumus. Šādu pagarinājumu izsludina pienācīgā veidā, ievērojot 123.-126. panta noteikumus.
4. Atklātā procedūrā, tostarp 131. pantā minētās dinamiskās iepirkumu sistēmās, ja viss aicinājums piedalīties piedāvājumu konkursā un visi papildu dokumenti ir brīvi, pilnīgi un tieši pieejami elektroniskā veidā, šā panta 1. punktu nepiemēro. Tad 123. panta 3. punktā minētajā līguma ziņojumā min interneta adresi, kurā šos dokumentus iespējams apskatīt.
154. pants
Termiņi steidzamos gadījumos
(Finanšu regulas 111. panta 1. punkts)
1. Ja pienācīgi pamatotos gadījumos nav iespējams ievērot 152. panta 3. punktā noteiktos termiņus attiecībā uz ierobežotām procedūrām un pārrunu procedūrām ar līguma paziņojuma publicēšanu, līgumslēdzējas iestādes var noteikt šādus termiņus, kas izteikti kalendārajās dienās:
a)
līdzdalības pieprasījumu pieņemšanas termiņu, kas ir vismaz 15 dienas pirms līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas vai vismaz 10 dienas, ja paziņojums nosūtīts Publikāciju birojam elektroniskā veidā;
b)
piedāvājumu pieņemšanas termiņu, kas ir vismaz 10 dienas no dienas, kad nosūtīts uzaicinājums piedalīties konkursā.
2. Ierobežotu procedūru vai paātrināto pārrunu procedūru ietvaros papildu informāciju par specifikāciju paziņo visiem kandidātiem vai pretendentiem vēlākais četras kalendārās dienas pirms noteiktā piedāvājumu saņemšanas termiņa, ja tā tiek pieprasīta savlaicīgi.
155. pants
Paziņošanas paņēmieni
(Finanšu regulas 111. panta 1. punkts)
1. Piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu iesniegšanas kārtību nosaka līgumslēdzēja iestāde, kura var izvēlēties vienu saziņas veidu. Piedāvājumi un līdzdalības pieprasījumi var tikt iesniegti vēstules veidā vai elektroniskā veidā. Turklāt līdzdalības pieprasījumus var nosūtīt arī pa faksu.
Izvēlas vispārpieejamus saziņas līdzekļus, lai neapgrūtinātu uzņēmējiem piekļuvi iepirkuma procedūrai.
Saziņas līdzekļus izvēlas tā, lai nodrošinātu šādu nosacījumu ievērošanu:
a)
katra solīšana satur visu tās novērtēšanai nepieciešamo informāciju;
b)
tiek saglabāta datu integritāte;
c)
tiek saglabāta piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu konfidencialitāte, un līgumslēdzēja iestāde iepazīstas ar šiem piedāvājumiem un līdzdalības pieprasījumiem tikai pēc to iesniegšanai paredzētā termiņa beigām;
d)
personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
Attiecībā uz līdzdalības pieprasījumiem, kas nosūtīti pa faksu, ja nepieciešams juridiskam pamatojumam, līgumslēdzējas iestādes var pieprasīt, lai sūtījumi tiktu apstiprināti ar vēstuli vai elektroniskā veidā pēc iespējas ātrāk un katrā gadījumā pirms 152. pantā minētā termiņa.
2. Ja līgumslēdzēja iestāde pieļauj piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu nosūtīšanu elektroniskā veidā, izmantotajiem līdzekļiem, kā arī to tehniskajam raksturojumam nedrīkst būt diskriminējošs raksturs, tie ir publiski pieejami un savienojami ar plaši lietojamām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, lai neapgrūtinātu uzņēmējiem piekļuvi iepirkuma procedūrai.
3. Izņemot līgumus, kas nepārsniedz 170. panta 1. punktā noteikto robežlielumu, ierīces piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu elektroniskai saņemšanai garantē, izmantojot tehniskus līdzekļus un atbilstīgas procedūras, ka:
a)
uzņēmēju var droši autentificēt;
b)
piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu saņemšanas laiks un diena ir precīzi nosakāms;
c)
var pienācīgi nodrošināt, ka nevienai personai līdz noteiktajiem termiņiem nav pieejami dokumenti, kas nosūtīti saskaņā ar minētajām prasībām;
d)
ja minētais piekļuves aizliegums ir pārkāpts - var pienācīgi nodrošināt, ka šis pārkāpums ir precīzi konstatējams;
e)
vienīgi pilnvarotas personas var noteikt vai mainīt dienu, kurā atver saņemtos dokumentus;
f)
iepirkuma procedūras dažādo posmu laikā pieeja iesniegtajiem dokumentiem vai to daļai ir iespējama pēc pilnvarotu personu vienlaikus veiktām darbībām;
g)
pilnvaroto personu vienlaicīga piekļuve iesniegtajiem dokumentiem ir iespējama tikai pēc attiecīgi noteiktās dienas;
h)
saņemtie un saskaņā ar šīm prasībām atvērtie dokumenti ir pieejami tikai tām pilnvarotām personām, kuras ir tiesīgas ar tiem iepazīties.
4. Ja līgumslēdzēja iestāde atļauj iesniegt piedāvājumus un līdzdalības pieprasījumus elektroniskā veidā, tiek uzskatīts, ka ar šādu sistēmu starpniecību iesniegtie elektroniskie dokumenti ir oriģināli un tos parakstījis uzņēmēja pilnvarots pārstāvis.
5. Ja piedāvājumu vai līdzdalības pieprasījumu nosūtīšana notiek ar vēstules palīdzību, tā norisinās pēc piedāvājumu konkursa dalībnieku vai kandidātu izvēles:
a)
vai nu pa pastu, vai elektronisko pastu, šajos gadījumos aicinājuma piedalīties piedāvājumu konkursā dokumentos tiek precizēts, vai tiek ņemts vērā nosūtīšanas datums, pasta zīmogs vai depozīta apstiprinājuma datums;
b)
pretendentam vai kandidātam personiski vai viņa pārstāvim nogādājot tieši iestādes dienestos; šādam nolūkam dokumentos, kas attiecas uz konkursa piedāvājumu, papildus informācijai, kas minēta 138. panta 2. punkta a) apakšpunktā, norāda struktūrvienību, kurā piedāvājums vai līdzdalības pieprasījums jānogādā, pretī par to saņemot parakstītu datētu kvīti.
6. Lai saglabātu konfidencialitāti un izvairītos no sarežģījumiem gadījumos, kad piedāvājumus nosūta ar vēstuli, konkursa uzaicinājumā jābūt šādam noteikumam:
Piedāvājumi iesniedzami aizzīmogotā aploksnē, kas ir ielikta otrā aizzīmogotā aploksnē. Uz iekšējās aploksnes bez nodaļas nosaukuma, kurai tā ir adresēta atbilstoši norādījumam uzaicinājumā uz konkursu, ir jābūt vārdiem “Uzaicinājums uz konkursu - pasta dienestam neatvērt”. Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās ir jāaizzīmogo ar līmlenti un nosūtītājam jāparakstās šķērsām pāri lentei.
156. pants
Piedāvājumu garantijas
(Finanšu regulas 111. panta 3. punkts)
Līgumslēdzēja iestāde var pieprasīt piedāvājuma garantiju, ko dod saskaņā ar 163. pantu un kuras vērtība ir 1-2 % no līguma kopvērtības.
Piedāvājuma garantiju atbrīvo, kad piešķir līgumu. Ja līdz pēdējam termiņam nav iesniegts piedāvājums vai ja piedāvājumu pēc tam atsauc, garantiju patur.
157. pants
Piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu atvēršana
(Finanšu regulas 111. panta 4. punkts)
1. Visi līdzdalības pieprasījumi un piedāvājumi, kas atbilst 155. panta prasībām, tiek atvērti.
2. Ja līguma vērtība pārsniedz 137. panta 1. punktā noteikto robežlielumu, atbildīgais kredītrīkotājs piedāvājumu atvēršanai ieceļ komisiju.
Atklāšanas komisija sastāv vismaz no trīs cilvēkiem, kas pārstāv vismaz divas attiecīgās iestādes organizatoriskās vienības, bez hierarhiskas saiknes to starpā, no kuriem vismaz viens nav atbildīgā kredītrīkotāja pakļautībā. Lai izvairītos no jebkādiem interešu konfliktiem, uz šīm personām attiecas pienākumi, kas noteikti Finanšu regulas 57. pantā. Vietējās pārstāvniecībās un vietējās vienībās, kas minētas šās regulas 72. pantā, vai kas izolētas kādā dalībvalstī, ja nepastāv atsevišķas vienības, nepiemēro prasības, kas attiecas uz organizatoriskajām vienībām bez hierarhiskas saiknes.
Starpiestāžu iepirkuma procedūras gadījumā par iepirkuma procedūru atbildīgās iestādes atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ atklāšanas komisiju. Atklāšanas komisijas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo iepirkumu procedūras starpiestāžu raksturs.
3. Piedāvājumu nosūtīšanas pa pastu gadījumā viens vai vairāki atklāšanas komisijas locekļi parafē dokumentus, apliecinot katra piedāvājuma nosūtīšanas datumu un laiku.
Viņi parafē arī:
a)
vai nu katra piedāvājuma katru lappusi; vai
b)
katra piedāvājuma vāka lapu un lapas, kurās ietverti finanšu dati, katra sākotnējā piedāvājuma viengabalainību nodrošinot ar pienācīgiem tehniskiem līdzekļiem, ko izmanto struktūrvienība, kas ir neatkarīga no kredītrīkotājas struktūrvienības, izņemot gadījumos, kas minēti 2. punkta otrajā daļā.
Ja līgumu piešķir, īstenojot automātisku piešķiršanas procedūru saskaņā ar 149. panta 1. punkta a) apakšpunktu, cenas, kas ietvertas piedāvājumos, kuri atbilst prasībām, dara zināmas atklātībai.
Komisijas locekļi paraksta saņemto piedāvājumu atvēršanas rakstisku protokolu, kurā norāda piedāvājumus, kas atbilst 155. panta prasībām, un tos, kuri neatbilst, un sniedz pamatojumu piedāvājumu noraidīšanai neatbilstības dēļ, atsaucoties uz piedāvājumu iesniegšanas veidiem, kas minēti 155. pantā. Minēto protokolu var parakstīt elektroniskā sistēmā, kas nodrošina parakstītāja pietiekamu identifikāciju.
158. pants
Piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu novērtēšanas komisija
(Finanšu regulas 111. panta 5. punkts)
1. Visus līdzdalības pieprasījumus un piedāvājumus, kas pasludināti par atbilstošiem 155. panta prasībām, novērtē un klasificē novērtēšanas komisija, kas izveidota katram no diviem posmiem, attiecīgi uz iepriekš paziņoto izslēgšanas kritēriju un atlases kritēriju bāzes, no vienas puses, un piešķiršanas kritēriju bāzes, no otras puses.
Komisiju ieceļ atbildīgais kredītrīkotājs, lai tā sniegtu konsultējošu atzinumu par līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā 137. panta 1. punktā noteiktais robežlielums.
Taču atbildīgais kredītrīkotājs var pieņemt lēmumu, ka novērtēšanas komisijai ir jāizvērtē un jāsarindo piedāvājumi, pamatojoties tikai uz piešķiršanas kritērijiem, bet izslēgšanas un atlases kritēriji izvērtējami, izmantojot citus atbilstīgus līdzekļus, kas garantē interešu konflikta neiespējamību.
2. Novērtēšanas komisija sastāv vismaz no trīs cilvēkiem, kas pārstāv Finanšu regulas 208. pantā minēto iestāžu vai struktūru vismaz divas organizatoriskās vienības bez hierarhiskas saiknes to starpā, no kuriem vismaz viens nav atbildīgā kredītrīkotāja pakļautībā. Atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, lai šīs personas ievērotu Finanšu regulas 57. pantā noteiktos pienākumus.
Pārstāvniecībās un vietējās vienībās, kas minētas 72. pantā vai izolētas kādā dalībvalstī, nepastāvot atsevišķām vienībām, organizatorisku vienību bez hierarhiskas saiknes to starpā prasība netiek piemērota.
Novērtēšanas komisijā var būt tie paši locekļi, kuri ir piedāvājumu atvēršanas komisijā.
Ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu komisijai var palīdzēt pieaicinātie eksperti. Atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, lai šie eksperti ievērotu Finanšu regulas 57. pantā minētos pienākumus.
Starpiestāžu iepirkuma procedūras gadījumā par iepirkuma procedūru atbildīgās iestādes atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ novērtēšanas komisiju. Novērtēšanas komisijas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo iepirkumu procedūras starpiestāžu raksturs.
3. Līdzdalības pieprasījumus un piedāvājumus, kas neatbilst visām būtiskajām prasībām, kuras norādītas konkursa dokumentos, noraida.
Tomēr novērtēšanas komisija vai līgumslēdzēja iestāde var aicināt kandidātu vai pretendentu papildināt vai izskaidrot iesniegtos apstiprinošos dokumentus, kas attiecas uz izslēgšanas un atlases kritērijiem, tās noteiktajā termiņā.
Par pieņemamiem tiek uzskatīti tie kandidātu vai pretendentu piedāvājumi, kas nav izslēgti un atbilst atlases kritērijiem.
4. Pārmērīgi zemas cenas piedāvājumu gadījumā, kā minēts 151. pantā, novērtēšanas komisija pieprasa jebkādu informāciju attiecībā uz piedāvājuma būtību.
159. pants
Novērtēšanas rezultāti
(Finanšu regulas 112. pants)
1. Sastāda rakstisku novērtēšanas un sarindojuma protokolu līdzdalības pieprasījumiem un piedāvājumiem, kas atzīti par prasībām atbilstošiem, norādot tā sastādīšanas dienu.
Šo protokolu paraksta visi novērtēšanas komisijas locekļi. Minēto protokolu var parakstīt elektroniskā sistēmā, kas nodrošina parakstītāja pietiekamu identifikāciju.
Ja novērtēšanas komisija nav bijusi atbildīga par piedāvājumu novērtēšanu un sarindošanu, pamatojoties uz izslēgšanas un atlases kritērijiem, rakstisko protokolu paraksta personas, kurām atbildīgais kredītrīkotājs ir uzdevis to veikt. Rakstisko protokolu saglabā turpmākai izmantošanai.
2. Rakstiskajā protokolā, kas minēts 1. punktā, ir vismaz:
a)
līgumslēdzējas iestādes nosaukums un adrese, kā arī līguma, pamatlīguma vai dinamiskās iepirkumu sistēmas priekšmets un vērtība;
b)
noraidīto kandidātu vai pretendentu nosaukumi un noraidījuma iemesli;
c)
to kandidātu vai pretendentu nosaukumi, kurus izskatīs, un iemesli viņu izraudzīšanai;
d)
iemesli to piedāvājumu noraidīšanai, kurus uzskata par nesamērīgi lētiem;
e)
piedāvāto kandidātu vai līgumslēdzēju nosaukumi un šādas izvēles iemesli, un, ja ir zināms, līguma vai pamatlīguma daļa, par kuru līgumslēdzējs nodomājis slēgt apakšlīgumu ar trešām personām.
3. Līgumslēdzēja iestāde tad pieņem lēmumu un norāda vismaz šādu informāciju:
a)
līgumslēdzējas iestādes nosaukums un adrese, līguma priekšmets un vērtība, pamatlīguma vai dinamiskās iepirkumu sistēmas priekšmets un maksimālā vērtība;
b)
noraidīto kandidātu vai pretendentu nosaukumi un noraidījuma iemesli;
c)
to kandidātu vai pretendentu nosaukumi, kurus izskatīs, un iemesli viņu izraudzīšanai;
d)
iemesli to piedāvājumu noraidīšanai, kurus uzskata par nesamērīgi lētiem;
e)
izraudzīto kandidātu vai līgumslēdzēju nosaukumi un šādas izvēles iemesli, atsaucoties uz iepriekš paziņotiem atlases un piešķiršanas kritērijiem, un, ja ir zināms, līguma vai pamatlīguma daļa, par kuru darbuzņēmējs nodomājis slēgt apakšuzņēmuma līgumu ar trešām personām;
f)
attiecībā uz pārrunu procedūrām un konkursa sarunām - 132., 134., 135., 266., 268., 270. un 271. pantā minētie apstākļi, kas tās pamato;
g)
attiecīgā gadījumā - iemesli, kādēļ līgumslēdzēja iestāde izlēmusi nepiešķirt līgumu.
Starpiestāžu iepirkuma procedūras gadījumā pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem līgumslēdzēja iestāde, kas atbildīga par iepirkuma procedūru.
160. pants
Kontakti starp līgumslēdzējām iestādēm un pretendentiem
(Finanšu regulas 112. pants)
1. Līguma piešķiršanas procedūras laikā kontakti starp līgumslēdzēju iestādi un pretendentiem var notikt izņēmuma gadījumā saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 2. un 3. punktā.
2. Līgumslēdzēja iestāde pirms piedāvājumu iesniegšanas beigu termiņa attiecībā uz papildu dokumentiem un informāciju, kas noteikta 153. pantā, var:
a)
pretendentiem - sniegt papildu informāciju vienīgi ar nolūku izskaidrot līguma raksturu, nosūtot šādu informāciju tajā pašā dienā visiem pretendentiem, kas pieprasījuši specifikācijas;
b)
attiecībā pati uz sevi - ja tā atklāj kļūdu, neprecizitāti, izlaidumu vai jebkāda cita veida pārrakstīšanās kļūdu līguma paziņojuma, konkursa uzaicinājuma vai specifikāciju tekstā - informēt attiecīgās personas vienā un tajā pašā dienā un tādiem pašiem paņēmieniem, kādi izmantoti sākotnējā konkursa uzaicinājumā.
3. Ja pēc piedāvājumu atvēršanas vajadzīgi paskaidrojumi saistībā ar piedāvājumu vai arī piedāvājumā jāizlabo acīmredzamas pārrakstīšanās kļūdas, līgumslēdzēja iestāde var sazināties ar pretendentu, tomēr šādu kontaktu rezultātā nevar tikt ieviestas nekādas izmaiņas piedāvājuma noteikumos.
4. Jebkurā gadījumā, kad ir notikusi sazināšanās, un pienācīgi pamatotos gadījumos, kad sazināšanās nav notikusi, kā minēts Finanšu regulas 96. pantā, iepirkuma lietā saglabā protokolu.
161. pants
Informācija kandidātiem un pretendentiem
(Finanšu regulas 113., 114. un 118. pants)
1. Līgumslēdzējas iestādes pēc iespējas īsā laikā informē kandidātus un pretendentus par pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz līguma vai pamatlīguma piešķiršanu vai pielaišanu dinamiskā iepirkuma sistēmai, ieskaitot iemeslus, kuru dēļ tās nolēmušas atteikt līguma slēgšanu vai pamatlīgumu, vai dinamiskā iepirkuma sistēmas īstenošanu, kuras nolūkā veikta iesaistīšana konkurencē, vai iemeslus, kuru dēļ nolemts atsākt procedūru.
2. Līgumslēdzēja iestāde ne vairāk kā piecpadsmit kalendāro dienu laikā no rakstiska pieprasījuma saņemšanas dienas sniedz ziņas, kas paredzētas Finanšu regulas 113. panta 2. punktā.
3. Ja līgumu, ko Savienības iestādes piešķir savā vārdā, vērtība ir vienāda ar vai lielāka par 170. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem un tie nav izslēgti no Direktīvas 2004/18/EK darbības jomas, līgumslēdzēja iestāde informē visus neveiksmīgos kandidātus vai pretendentus vienlaicīgi un individuāli elektroniskā veidā, ka to pieteikums vai piedāvājums nav pieņemts vienā no šādiem posmiem:
a)
drīz pēc tam, kad pieņemts lēmums, pamatojoties uz izslēgšanas un atlases kritērijiem, un pirms tiek pieņemts piešķiršanas lēmums, ja iepirkuma procedūru organizē divos atsevišķos posmos;
b)
attiecībā uz piešķiršanas lēmumiem un lēmumiem noraidīt piedāvājumus - iespējami īsā laikā pēc piešķiršanas lēmuma pieņemšanas un vēlākais nākamās nedēļas laikā.
Abos gadījumos līgumslēdzēja iestāde norāda iemeslus, kāpēc piedāvājums vai pieteikums nav pieņemts, kā arī pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus.
Neveiksmīgie pretendenti un kandidāti var saņemt papildu informāciju par atteikuma iemesliem, nosūtot rakstisku pieprasījumu pa pastu, faksu vai e-pastu, un visiem atlasītiem pretendentiem, kuru piedāvājumi bijuši pieņemami, paziņo veiksmīgā piedāvājuma raksturlielumus un salīdzinošo izdevīgumu, kā arī tā pretendenta nosaukumu, kuram līgums piešķirts, neskarot Finanšu regulas 113. panta 2. punkta otrās daļas noteikumus. Līgumslēdzējas iestādes atbild vēlākais piecpadsmit kalendāro dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas.
162. pants
Līguma parakstīšana
(Finanšu regulas 113. un 118. pants)
Līguma izpildi nevar uzsākt, pirms nav parakstīts līgums.
4. iedaļa
Garantijas un korektīva rīcība
163. pants
Garantijas
(Finanšu regulas 115. pants)
1. Ja līgumslēdzējiem iepriekš pieprasa dot garantiju, tai jābūt tādā apjomā un ar tādu termiņu, kas ir pietiekami, lai to varētu izmantot.
2. Garantiju dod banka vai pilnvarota finanšu iestāde. To var aizstāt ar solidāru garantiju, ko dod trešā persona, pēc līgumslēdzējas iestādes piekrišanas.
Garantiju izsaka euro.
Tās rezultātā banka vai finanšu iestāde, vai trešā persona sniedz neatceļamu nodrošinājumu vai ir līgumslēdzēja saistību galvinieks pēc pirmā uzaicinājuma.
164. pants
Izpildes garantija
(Finanšu regulas 115. pants)
1. Lai nodrošinātu, ka būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi ir pilnībā izpildīti, un ja nav iespējams veikt galīgo pieņemšanu atbilstīgi līguma noteikumiem pēc galīgā maksājuma, kredītrīkotājs var pieprasīt izpildes garantiju katrā atsevišķā gadījumā un atbilstīgi iepriekšējai riska analīzei.
2. Garantiju, kuras apmērs ir 10 % no līguma kopvērtības, var veidot ieturējumi no maksājumiem, kad tie tiek izdarīti.
To var aizstāt ar summu, kuru ietur no galīgā maksājuma, lai veidotu garantiju līdz pakalpojumu, piegāžu vai būvdarbu galīgajai pieņemšanai. Summu nosaka kredītrīkotājs, un tā ir samērīga ar noteiktajiem riskiem saistībā ar līguma izpildi, ņemot vērā tā priekšmetu, kā arī nozarei piemērojamos parastos komercnoteikumus.
Šādas garantijas nosacījumus paziņo konkursa dokumentos.
3. Pēc būvdarbu, pakalpojumu vai piegāžu galīgās pieņemšanas garantijas atbrīvo saskaņā ar līguma noteikumiem.
165. pants
Priekšfinansējuma garantija
(Finanšu regulas 115. pants)
1. Kad līgumslēdzēja iestāde ir noteikusi priekšfinansējuma nepieciešamību, tā novērtē riskus saistībā ar priekšfinansējuma maksājumiem pirms iepirkuma procedūras sākšanas, ņemot vērā jo īpaši šādus kritērijus:
a)
līguma aplēstā vērtība;
b)
tā priekšmets;
c)
tā termiņš un temps;
d)
tirgus struktūra.
2. Garantiju pieprasa par priekšfinansējuma maksājumu gadījumā, kas minēts 146. panta 6. punkta otrajā daļā, vai kad kredītrīkotājs nolemj pieprasīt garantiju saskaņā ar šā panta 1. punktu.
Garantiju nepieprasa neliela apjoma līgumiem, kā minēts 137. panta 1. punktā.
Garantiju atbrīvo, tiklīdz priekšfinansējumu ietur no starpposma maksājumiem vai atlikuma maksājumiem līgumslēdzējam saskaņā ar līguma noteikumiem.
166. pants
Apturēšana kļūdas vai pārkāpumu gadījumā
(Finanšu regulas 116. pants)
1. Līguma izpildi var apturēt saskaņā ar Finanšu regulas 116. pantu, lai pārbaudītu, vai šķietamas būtiskas kļūdas, pārkāpumi vai krāpšana patiešām pieļauti. Ja to esība neapstiprinās, līguma izpildi atjauno, cik ātri vien iespējams.
2. Būtiska kļūda vai pārkāpums ir jebkurš līguma vai regulas noteikuma pārkāpums, kas radies darbības vai bezdarbības rezultātā un rada vai var radīt zaudējumus Savienības budžetam.
2. NODAĻA
Noteikumi par līgumiem, kurus piešķir Savienības iestādes uz sava rēķina
167. pants
Attiecīga līmeņa noteikšana robežlielumu aprēķināšanai
(Finanšu regulas 117. un 118. pants)
Katrā iestādē kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, jānovērtē, vai ir sasniegti Finanšu regulas 118. pantā noteiktie robežlielumi.
168. pants
Atsevišķi līgumi un līgumi ar atsevišķām daļām
(Finanšu regulas 104. un 118. pants)
1. Līguma aplēsto vērtību nedrīkst noteikt ar nolūku izvairīties no šajā regulā paredzētajām prasībām, un līgumus nedrīkst sadalīt šādā nolūkā.
Vajadzības gadījumā, ciktāl tas ir tehniski iespējams un rentabli, līgumus, kuru vērtība ir vienāda ar vai lielāka par 170. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem, piešķir vienlaicīgi atsevišķu daļu veidā.
2. Ja piegādes, pakalpojumu vai būvdarbu līguma priekšmets ir sadalīts vairākās daļās, kur katra daļa ir cita līguma priekšmets, visu daļu kopējo vērtību ņem vērā piemērojamā robežlieluma kopējā novērtējumā.
Ja visu daļu kopējā vērtība ir vienāda vai lielāka par robežlielumiem, kas noteikti 170. panta 1. punktā, katrai daļai piemēro Finanšu regulas 97. panta 1. punktu un 104. panta 1. un 2. punktu.
3. Ja līgumu piešķir atsevišķu daļu veidā, piedāvājumus izvērtē atsevišķi katrai daļai. Ja tam pašam pretendentam piešķir vairākas daļas, var parakstīt vienu līgumu par visām šīm daļām.
169. pants
Noteikumi par dažu līgumu vērtības aprēķināšanu
(Finanšu regulas 118. pants)
1. Lai aprēķinātu līguma aplēsto vērtību, līgumslēdzēja iestāde iekļauj kopējo aplēsto līgumslēdzēju atalgojumu.
Ja līgums paredz opcijas vai tā iespējamu atjaunošanu, aprēķina pamats ir maksimālā pieļaujamā vērtība, ieskaitot opciju un atjaunošanas izmantošanu.
Šis novērtējums tiek veikts līguma paziņojuma nosūtīšanas brīdī vai, ja šāda publicēšana nav paredzēta, brīdī, kad līgumslēdzēja iestāde uzsāk piešķiršanas procedūru.
2. Pamatlīgumiem un dinamiskām iepirkumu sistēmām tiek ņemta vērā līgumu, kas ieplānoti visā pamatlīgumu un dinamiskās iepirkumu sistēmas laikā, maksimālā kopējā vērtība.
3. Pakalpojumu līgumiem ņem vērā:
a)
apdrošināšanas pakalpojumiem - maksājamās prēmijas un citus samaksas veidus;
b)
banku vai finanšu pakalpojumiem - nodevas, komisijas maksas, procentu maksājumus un cita veida atlīdzību;
c)
projektēšanas līgumiem - nodevas, komisijas maksas un citus samaksas veidus.
4. Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kuros nav precizēta kopējā cena, vai piegādes līgumiem par produktu īri, nomu vai īrējumpirkšanu, vērtība, ko ņem par pamatu paredzamās vērtības aprēķināšanai, ir:
a)
līgumiem uz noteiktu laiku:
i)
ja pakalpojumu līgumu termiņš ir 48 mēneši vai mazāk un piegādes līgumu termiņš ir 12 mēneši vai mazāk - līguma kopējā vērtība tā darbības laikā;
ii)
ja piegādes līguma termiņš ir vairāk nekā 12 mēneši - kopvērtība, ieskaitot paredzamo atlikušo vērtību;
b)
līgumiem uz nenoteiktu laiku un pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš pārsniedz 48 mēnešus - mēneša vērtība sareizināta ar 48.
5. Piegādes vai pakalpojumu līgumiem, kurus piešķir regulāri vai kas jāatjauno noteiktā laikā, līguma vērtību nosaka, pamatojoties uz:
a)
vai nu faktiskajām kopējām izmaksām par līdzīgiem līgumiem par tādu pašu veidu pakalpojumiem vai produktiem, kas piešķirti iepriekšējā finanšu gadā vai iepriekšējos 12 mēnešos, ja iespējams, koriģējot tos, ņemot vērā gaidāmās izmaiņas daudzumā vai vērtībā 12 mēnešu laikā pēc sākotnējā līguma;
b)
vai paredzamās kopējās izmaksas par secīgiem līgumiem, kas piešķirti divpadsmit mēnešu laikā pēc pirmo pakalpojumu sniegšanas vai pēc pirmās piegādes, vai arī līguma termiņa laikā, ja tas ir ilgāks nekā divpadsmit mēneši.
6. Būvdarbu līgumiem ņem vērā ne tikai būvdarbu vērtību bet arī paredzamo kopvērtību piegādēm, kas nepieciešamas, lai veiktu būvdarbus, un kuras līgumslēdzēja iestāde padara pieejamas līgumslēdzējam.
170. pants
Robežlielumi Direktīvas 2004/18/EK procedūru piemērošanai
(Finanšu regulas 118. pants)
1. Finanšu regulas 118. pantā minētie robežlielumi ir tie, kas noteikti Direktīvā 2004/18/EK attiecīgi piegādes, pakalpojumu un būvdarbu līgumiem.
2. Termiņi, kas paredzēti Finanšu regulas 118. pantā, ir termiņi, kas precizēti 152., 153. un 154. pantā.
171. pants
Atlikšanas periods pirms līguma parakstīšanas
(Finanšu regulas 118. pants)
1. Līgumslēdzēja iestāde nedrīkst parakstīt līgumu vai pamatlīgumu, uz ko attiecas Direktīva 2004/18/EK, ar veiksmīgo pretendentu, pirms nav pagājušas 14 kalendārās dienas.
Šis periods sākas skaitot no vienas no šādām dienām:
a)
dienas, kad vienlaicīgi nosūtīti paziņojumi veiksmīgiem un neveiksmīgiem pretendentiem;
b)
ja līgumu vai pamatlīgumu piešķir saskaņā ar pārrunu procedūru bez līguma paziņojuma publicēšanas - dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts 123. pantā minētais līguma piešķiršanas paziņojums.
Ja nosūtīšanai, kas minēta otrās daļas a) apakšpunktā, izmanto faksu vai elektronisku līdzekli, atlikšanas periods ir desmit kalendārās dienas.
Vajadzības gadījumā līgumslēdzēja iestāde var apturēt līguma parakstīšanu, lai veiktu papildu pārbaudi, ja to attaisno neveiksmīgo vai noraidīto pretendentu vai kandidātu pieprasījumi vai piezīmes, vai jebkura cita attiecīga informācija, ko tā saņēmusi. Pieprasījumi, piezīmes vai informācija jāsaņem pirmajā daļā noteiktajā periodā. Apturēšanas gadījumā visus kandidātus vai pretendentus informē trīs darba dienu laikā pēc apturēšanas lēmuma.
Izņemot 2. punktā minētos gadījumus, neviens līgums, kas parakstīts pirms pirmajā daļā noteiktā perioda beigām, nav spēkā.
Ja līgumu vai pamatlīgumu paredzētajam veiksmīgajam pretendentam nevar piešķirt, līgumslēdzēja iestāde to var piešķirt nākamajam labākajam pretendentam.
2. Termiņu, kas noteikts 1. punktā, nepiemēro šādos gadījumos:
a)
atklāto, ierobežoto vai pārrunu procedūru gadījumā pēc līguma paziņojuma iepriekšējas publicēšanas, ja ir iesniegts tikai viens piedāvājums;
b)
gadījumos, kad izmanto konkrētus līgumus, kuru pamatā ir pamatlīgums;
c)
pārrunu procedūras gadījumā, kā minēts 134. panta 1. punkta c) apakšpunktā, g) apakšpunkta iii) punktā, h) un j) apakšpunktā.
172. pants
Pierādījumi, lai piekļūtu līgumiem
(Finanšu regulas 119. pants)
Specifikācijās ietverta prasība pretendentiem norādīt, kurā valstī ir to galvenā pārvalde vai mītne, kā arī uzrādīt apstiprinošus pierādījumus, kādi parasti ir pieņemami saskaņā ar viņu valsts tiesību aktiem.
VI SADAĻA
DOTĀCIJAS
1. NODAĻA
Darbības joma un dotāciju veids
173. pants
Dalības maksas
(Finanšu regulas 121. pants)
Finanšu regulas 121. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētās dalības maksas ir summas, ko maksā struktūrām, kuru locekle ir Savienība, saskaņā ar budžeta lēmumiem un attiecīgās struktūras noteiktajiem maksājumu nosacījumiem.
174. pants
Nolīgumi un lēmumi par godalgām
(Finanšu regulas 121. panta 1. punkts)
1. Uz dotācijām attiecas lēmums vai rakstisks nolīgums.
2. Lai noteiktu izmantojamo instrumentu, ņem vērā šādus elementus:
a)
saņēmēja atrašanās Savienībā vai ārpus tās;
b)
finansēto darbību vai darba programmu satura sarežģītība un standartizācija.
175. pants
Izdevumi par iestāžu locekļiem
(Finanšu regulas 121. pants)
Finanšu regulas 121. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie izdevumi par iestāžu locekļiem ietver iemaksas pašreizējo un agrāko Eiropas Parlamenta deputātu asociācijās. Šīs iemaksas īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta iekšējiem administratīvajiem noteikumiem.
176. pants
Darbības, par kurām var saņemt dotācijas
(Finanšu regulas 121. pants)
Darbībai, par kuru var saņemt dotāciju Finanšu regulas 121. panta nozīmē, ir jābūt skaidri noteiktai.
Darbību nedrīkst sadalīt dažādās darbībās, lai izvairītos no šajā regulā paredzētajiem finansēšanas noteikumiem.
177. pants
Struktūras, kuras īsteno mērķi, kam ir vispārēja Savienības nozīme
(Finanšu regulas 121. pants)
Struktūras, kuras īsteno mērķi, kam ir vispārēja Savienības nozīme, ir šādas:
a)
struktūra, kas iesaistīta izglītības, mācību, informācijas, jauninājumu vai zinātniskās un pētnieciskās darbībās Eiropas politikas jomās, pasākumos, kas veicina pilsonības vai cilvēktiesību nostiprināšanu, vai Eiropas standartizācijas struktūra;
b)
juridiska persona, kas pārstāv bezpeļņas struktūras, kuras darbojas dalībvalstīs, kandidātvalstīs vai potenciālajās kandidātvalstīs un sekmē Līgumu mērķiem atbilstošu principu un darbības jomu īstenošanu.
178. pants
Līdzdalība
(Finanšu regulas 121. pants)
1. Konkrētas dotācijas darbībām un darbības dotācijas var būt līdzdalības sistēmas daļa.
2. Līdzdalības sistēma tiek veidota kā ilgtermiņa sadarbības mehānisms starp Komisiju un dotācijas saņēmējiem. Tā var būt līdzdalības pamatnolīguma vai līdzdalības pamatlēmuma veidā.
Līdzdalības pamatnolīgumā vai lēmumā nosaka kopējos mērķus, plānoto darbību raksturu kā vienreizēja pasākuma vai kā apstiprinātas ikgadējās darba programmas daļu, konkrētu dotāciju piešķiršanas procedūru saskaņā ar šajā sadaļā izklāstītajiem principiem un procedūras noteikumiem un vispārējām katras puses tiesībām un pienākumiem, kas noteikti konkrētajos nolīgumos vai lēmumos.
Šādas līdzdalības ilgums nedrīkst pārsniegt četrus gadus, izņemot izņēmuma gadījumos, kurus jo īpaši attaisno līdzdalības sistēmas priekšmets.
Kredītrīkotāji nedrīkst izmantot līdzdalības pamatnolīgumus vai pamatlēmumus nepienācīgi vai izmantot šos pamatnolīgumus vai pamatlēmumus tā, ka to mērķis vai sekas ir pretrunā ar pārredzamības principu vai pieteikuma iesniedzējiem piemērojamo vienlīdzīgas attieksmes principu.
3. Pamata līdzdalību uzskata par dotācijām attiecībā uz plānošanu, ex ante publicēšanu un piešķiršanu.
4. Konkrētas dotācijas, kuru pamatā ir līdzdalības pamatnolīgumi vai pamatlēmumi, piešķir saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas šajos nolīgumos vai lēmumos, un saskaņā ar šo sadaļu.
Tām piemēro 191. pantā noteiktās procedūras publicēšanai pēc piešķiršanas.
179. pants
Elektroniskās apmaiņas sistēmas
(Finanšu regulas 121. panta 1. punkts)
1. Visu apmaiņu ar saņēmējiem, tostarp dotāciju nolīgumu noslēgšanu, dotāciju lēmumu paziņošanu un jebkurus to grozījumus, var veikt, izmantojot Komisijas izveidotās elektroniskās apmaiņas sistēmas.
2. Šīs sistēmas atbilst šādām prasībām:
a)
tikai pilnvarotām personām var būt piekļuve sistēmai un tajā nosūtītiem dokumentiem;
b)
tikai pilnvarotas personas drīkst elektroniski parakstīt vai nosūtīt dokumentu sistēmā;
c)
pilnvarotās personas jāidentificē sistēmā ar izveidotiem līdzekļiem;
d)
precīzi jānosaka elektroniskā darījuma laiks un diena;
e)
jāsaglabā datu integritāte;
f)
jāsaglabā dokumentu pieejamība;
g)
attiecīgā gadījumā jāsaglabā dokumentu konfidencialitāte;
h)
jānodrošina personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
3. Uz šajā sistēmā nosūtītiem vai saņemtiem datiem attiecas juridiska prezumpcija par datu integritāti un sistēmas norādītās datu nosūtīšanas vai saņemšanas dienas un laika precizitāti.
Šajā sistēmā nosūtītu vai paziņotu dokumentu uzskata par līdzvērtīgu papīra formāta dokumentam, tas ir pieņemams kā pierādījumi tiesas procesā, to uzskata par oriģinālu, un uz to attiecas juridiska prezumpcija par tā autentiskumu un integritāti, ja tajā nav dinamisku iezīmju, kas var to automātiski izmainīt.
Elektroniskajiem parakstiem, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā, ir rokas parakstiem līdzvērtīgs juridisks spēks.
180. pants
Dotāciju nolīgumu un lēmumu saturs
(Finanšu regulas 122. pants)
1. Dotāciju nolīgumā nosaka vismaz šādu informāciju:
a)
priekšmets;
b)
saņēmējs;
c)
termiņš, proti:
i)
spēkā stāšanās diena;
ii)
finansējamās darbības sākuma diena un ilgums vai finanšu gads;
d)
Savienības finansējuma maksimālā summa euro un dotācijas veids, kam pievieno attiecīgi šādu informāciju:
i)
darbības vai darba programmas kopējās aplēstās attiecināmās izmaksas un attiecināmo izmaksu finansēšanas likme;
ii)
Finanšu regulas 123. panta b), c) un d) punktā minētās vienības izmaksas, vienreizējais maksājums vai vienotā likme, ja ir noteikts;
iii)
šā apakšpunkta i) un ii) punktā noteikto elementu apvienojums;
e)
darbības apraksts vai - darbības dotācijai - darbības programma, kuru attiecīgajam finanšu gadam apstiprinājis kredītrīkotājs, kopā ar aprakstu par rezultātiem, kas sagaidāmi no darbības vai darba programmas īstenošanas;
f)
vispārējie noteikumi, kas piemērojami visiem šāda veida nolīgumiem, piemēram, saņēmēja piekrišana Komisijas, OLAF un Revīzijas palātas veiktām pārbaudēm un revīzijām;
g)
paredzētais darbības vai darba programmas kopējais budžets;
h)
ja darbības īstenošana saistīta ar publiskā iepirkuma piešķiršanu, - 209. pantā norādītie principi vai publiskā iepirkuma piešķiršanas noteikumi, kuri saņēmējam ir jāievēro;
i)
saņēmēja pienākumi, jo īpaši:
i)
pareiza finanšu pārvaldība un darbības un finanšu pārskatu iesniegšana; vajadzības gadījumā nosaka starpposma mērķus, un šos pārskatus iesniedz, līdzko šie mērķi ir sasniegti;
ii)
ja nolīgums ir starp Komisiju un vairākiem saņēmējiem, - iespējamā koordinatora īpašie pienākumi un pārējo saņēmēju īpašie pienākumi pret koordinatoru, kā arī saņēmēju finansiālā atbildība par Komisijai maksājamām summām;
j)
noteikumi un termiņi šo pārskatu apstiprināšanai un Komisijas maksājumu veikšanai;
k)
ja vajadzīgs, informācija par darbības vai apstiprinātas darba programmas vai Finanšu regulas 123. pantā minēto vienības izmaksu, vienreizējo maksājumu vai vienoto likmju attiecināmajām izmaksām;
l)
noteikumi, kas reglamentē Savienības finansiālā atbalsta redzamību, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos, kad publiskošana nav iespējama vai lietderīga.
Noteikumi, kas minēti 1. punkta f) apakšpunktā, vismaz:
i)
nosaka, ka dotāciju nolīgumam piemērojamie tiesību akti ir Savienības tiesību akti, kurus vajadzības gadījumā papildina ar valsts tiesību aktiem, kas noteikti dotāciju nolīgumā. Atkāpi var veikt nolīgumos, ko noslēdz ar starptautiskām organizācijām;
ii)
nosaka tiesu vai šķīrējtiesu, kas ir kompetenta izskatīt strīdus.
2. Dotāciju nolīgumā var iekļaut noteikumus un termiņus apturēšanai vai izbeigšanai saskaņā ar Finanšu regulas 135. pantu.
3. Gadījumos, kas minēti 178. pantā, līdzdalības pamatlēmumā vai līdzdalības pamatnolīgumā precizē šā panta 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, c) apakšpunkta i) punktā, f), h)-j) un l) apakšpunktā minēto informāciju.
Konkrētajos dotāciju lēmumos vai nolīgumos iekļauj 1. punkta pirmās daļas a)-e), g) un k) apakšpunktā minēto informāciju un vajadzības gadījumā 1. punkta pirmās daļas i) apakšpunktā minēto informāciju.
4. Dotāciju nolīgumus var grozīt tikai rakstiski. Šādu grozījumu, tostarp tādu grozījumu, lai pievienotu vai izsvītrotu saņēmēju, mērķis vai sekas nav ieviest nolīgumos tādas izmaiņas, kas varētu likt apšaubīt lēmumu par dotācijas piešķiršanu vai arī kas būtu pretrunā ar vienlīdzīgu attieksmi pret pretendentiem.
5. Dotāciju lēmumiem mutatis mutandis piemēro 1., 2., 3. un 4. punktu.
Daļu 1. punktā minētās informācijas dotācijas lēmuma vietā var sniegt arī uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus vai jebkurā citā saistītā dokumentā.
181. pants
Dotāciju veidi
(Finanšu regulas 123. pants)
1. Dotācijas Finanšu regulas 123. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā aprēķina, pamatojoties uz attiecināmajām izmaksām, kas faktiski radušās saņēmējam, un ievērojot provizorisko budžeta tāmi, kas iesniegta kopā ar priekšlikumu un iekļauta dotāciju lēmumā vai nolīgumā.
2. Finanšu regulas 123. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās vienības izmaksas sedz visu vai atsevišķu konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas, kas ir skaidri noteiktas iepriekš, atsaucoties uz summu par vienību.
3. Finanšu regulas 123. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie vienreizējie maksājumi parasti sedz visu vai atsevišķu konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas, kas ir skaidri noteiktas iepriekš.
4. Finanšu regulas 123. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais vienotas likmes finansējums sedz noteiktu kategoriju attiecināmās izmaksas, kas skaidri noteiktas iepriekš, piemērojot procentus.
182. pants
Vienreizējie maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums
(Finanšu regulas 124. pants)
1. Finanšu regulas 124. panta 1. punktā minēto atļauju izmantot vienreizējos maksājumus, vienības izmaksas vai vienotas likmes finansējumu piemēro programmas termiņam. Šo atļauju var pārskatīt, ja ir nepieciešamas būtiskas izmaiņas. Datus un summas periodiski novērtē, un attiecīgā gadījumā koriģē vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas vai vienotas likmes finansējumu.
Ja nolīgums ir starp Komisiju un vairākiem saņēmējiem, Finanšu regulas 124. panta 1. punkta otrajā daļā noteiktos robežlielumus piemēro katram saņēmējam.
2. Dotācijas lēmumā vai nolīgumā iekļauj visus noteikumus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti nosacījumi dotācijas maksājumam, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem, vienības izmaksām vai vienotas likmes finansējumu.
3. Dotācijas maksājums, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem, vienības izmaksām vai vienotas likmes finansējumu, neskar tiesības piekļūt saņēmēju obligātajai uzskaitei mērķiem, kas paredzēti 1. punkta pirmajā daļā un Finanšu regulas 137. panta 2. punktā.
4. Ja pēckontrole attiecībā uz notikumu, kas radījis pamatu izmaksām, parāda, ka notikums nav noticis un saņēmējam nepamatoti veikts dotācijas maksājums, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem, vienības izmaksām vai vienotas likmes finansējumu, Komisija ir tiesīga atgūt dotācijas summu, neskarot Finanšu regulas 109. pantā minētos sodus.
2. NODAĻA
Principi
183. pants
Līdzfinansējuma princips
(Finanšu regulas 125. panta 3. punkts)
1. Saskaņā ar līdzfinansējuma principu resursi, kas ir nepieciešami darbības vai darba programmas īstenošanai, netiek pilnībā nodrošināti ar Savienības ieguldījumu.
Līdzfinansējums var būt saņēmēja pašu resursi, ienākumi no darbības vai darba programmas vai trešo personu finanšu ieguldījumi vai ieguldījumi natūrā.
2. Ieguldījumi natūrā ir nefinanšu resursi, kurus trešās personas bez maksas darījušas pieejamus saņēmējam.
184. pants
Bezpeļņas princips
(Finanšu regulas 125. panta 5. punkts)
Trešo personu finanšu ieguldījumi, kurus saņēmējs var izmantot, lai segtu citas izmaksas, nevis attiecināmās izmaksas Savienības dotācijas ietvaros, vai kuri darbības vai darba programmas beigās nav jāatmaksā trešai personai, ja tie nav izmantoti, netiek uzskatīti par finanšu ieguldījumiem, kurus līdzekļu devēji konkrēti piešķīruši attiecināmo izmaksu finansēšanai Finanšu regulas 125. panta 5. punkta nozīmē.
185. pants
Nelielas vērtības dotācijas
(Finanšu regulas 125. panta 4. punkts)
Par nelielas vērtības dotācijām uzskatāmas tās dotācijas, kas ir mazākas par vai vienādas ar EUR 60 000.
186. pants
Tehniskā palīdzība
(Finanšu regulas 101. un 125. pants)
“Tehniskā palīdzība” ir atbalsts un spēju veidošanas darbības, kas ir nepieciešamas programmas vai darbības īstenošanai, jo īpaši sagatavošanas, vadības, uzraudzības, novērtēšanas, revīzijas un kontroles darbības.
187. pants
Attiecināmās izmaksas
(Finanšu regulas 126. panta 3. punkta c) apakšpunkts)
PVN uzskata par neatgūstamu saskaņā ar piemērojamiem valstu PVN tiesību aktiem, ja saskaņā ar valstu tiesību aktiem tas ir attiecināms uz kādu no šādām darbībām:
a)
atbrīvotas darbības bez atskaitīšanas tiesībām;
b)
darbības, uz kurām neattiecas PVN darbības joma;
c)
darbības, kā minēts a) vai b) punktā, attiecībā uz kurām PVN nav atskaitāms, bet tiek atlīdzināts, izmantojot īpašas atlīdzināšanas shēmas vai kompensācijas fondus, kas nav paredzēti Direktīvā 2006/112/EK, pat tad, ja minētā shēma vai fonds ir noteikts valstu PVN tiesību aktos.
PVN saistībā ar darbībām, kuras uzskaitītas Direktīvas 2006/112/EK 13. panta 2. punktā, uzskata par tādu, ko samaksājis saņēmējs, kas nav ar nodokli neapliekama persona, kā noteikts minētās direktīvas 13. panta 1. punkta pirmajā daļā, neatkarīgi no tā, vai šīs darbības attiecīgā dalībvalsts uzskata par darbībām, kurās iesaistītas struktūras, uz kurām attiecas publiskās tiesības, kā valsts iestādes.
188. pants
Plānošana
(Finanšu regulas 128. pants)
1. Katrs atbildīgais kredītrīkotājs sagatavo ikgadējo vai daudzgadu darba programmu dotācijām. Darba programmu pieņem iestāde, un to publicē attiecīgās iestādes tīmekļa vietnē dotāciju sadaļā, tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā līdz īstenošanas gada 31. martam.
Darba programmā norāda laikposmu, uz kuru tā attiecas, pamatdokumentu, ja tāds ir, īstenojamos mērķus, gaidāmos rezultātus, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus orientējošu laika grafiku, orientējošo summu un līdzfinansējuma maksimālo likmi.
Darba programmā turklāt iekļauj 94. pantā noteikto informāciju, lai lēmumu, ar kuru to pieņem, uzskatītu par finansēšanas lēmumu attiecīgā gada dotācijām.
2. Jebkādas būtiskas izmaiņas darba programmā arī pieņem un publicē, kā noteikts 1. punktā.
189. pants
Priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma saturs
(Finanšu regulas 128. pants)
1. Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norāda:
a)
īstenojamos mērķus;
b)
tiesīguma, izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijus, kā noteikts Finanšu regulas 131. un 132. pantā, un attiecīgos apliecinošos dokumentus;
c)
Savienības finansējuma noteikumus;
d)
noteikumus un galīgo datumu priekšlikumu iesniegšanai un plānoto datumu, līdz kuram visi pretendenti jāinformē par to pieteikuma novērtēšanas iznākumu, un orientējošo datumu dotāciju nolīgumu parakstīšanai vai dotāciju lēmumu paziņošanai.
2. Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus publicē Savienības iestāžu tīmekļa vietnē, un papildus publicēšanai tīmekļa vietnē, izmantojot citus piemērotus līdzekļus, tostarp Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi, ja ir jārada papildu publicitāte iespējamo saņēmēju vidū. Tos var publicēt no Finanšu regulas 84. pantā minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas, tostarp gadā pirms budžeta izpildes. Publicē visus uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus izdarītos satura grozījumus, ievērojot tos pašus nosacījumus kā uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus.
190. pants
Izņēmums no prasības izteikt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus
(Finanšu regulas 128. pants)
1. Dotācijas var piešķirt, neizsakot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, vienīgi šādos gadījumos:
a)
humānās palīdzības vajadzībām un civilās aizsardzības operācijām vai krīzes pārvarēšanas atbalstam 2. punkta nozīmē;
b)
citos ārkārtējos un pienācīgi pamatotos steidzamos gadījumos;
c)
struktūrām, kas de jure vai de facto ir monopolstāvoklī, ko pienācīgi pamato lēmumā par piešķiršanu;
d)
struktūrām, kas pamatdokumentā Finanšu regulas 54. panta nozīmē noteiktas kā dotāciju saņēmējas, vai struktūrām, ko izraudzījušās dalībvalstis uz savu atbildību, ja šīs dalībvalstis pamatdokumentā noteiktas kā dotācijas saņēmējas;
e)
pētniecības un tehnoloģijas attīstības gadījumā struktūrām, kas iekļautas Finanšu regulas 128. pantā minētajā darba programmā, ja pamatdokuments skaidri paredz šo iespēju un ja projekts nav saistīts ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus;
f)
darbībām ar īpašām raksturīgajām iezīmēm, kurām nepieciešama īpaša veida struktūra tās tehniskās kompetences, augstās specializācijas pakāpes vai administratīvo pilnvaru dēļ, ar nosacījumu, ka attiecīgās darbības neietilpst uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus darbības jomā.
Pirmās daļas f) apakšpunktā minētos gadījumus attiecīgi pamato piešķiršanas lēmumā.
2. Krīzes situācijas trešās valstīs ir tādas situācijas, kas rada tūlītējus vai nenovēršamus draudus un var pāraugt bruņotā konfliktā vai destabilizēt valsti. Krīzes situācijas ir arī tādas situācijas, kuru cēloņi var būt arī dabas katastrofas, cilvēku radītas krīzes, piemēram, karš un citi konflikti, vai ārkārtas apstākļi ar līdzīgām sekām, cita starpā saistībā ar klimata pārmaiņām, vides pasliktināšanos, grūtībām piekļūt enerģijai un dabas resursiem vai galēju nabadzību.
191. pants
Publicēšana pēc piešķiršanas
(Finanšu regulas 128. pants)
1. Informāciju saistībā ar dotācijām, kas piešķirtas finanšu gada laikā, publicē saskaņā ar 21. pantu.
2. Pēc 1. punktā minētās publicēšanas, ja Eiropas Parlaments un Padome to pieprasa, Komisija nosūta tiem pārskatu par:
a)
pieteikuma iesniedzēju skaitu pagājušajā gadā;
b)
pieņemto pieteikumu skaitu un procentuālo daļu uz vienu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus;
c)
vidējo procedūras ilgumu no uzaicinājumā priekšlikumu iesniegšanai noteiktā termiņa beigām līdz dotācijas piešķiršanas brīdim;
d)
dotāciju skaitu un summu, ja iepriekšējā gadā notikusi atteikšanās no ex post publicēšanas pienākuma saskaņā ar 21. panta 4. punktu.
192. pants
Informācija pieteikuma iesniedzējiem
(Finanšu regulas 128. pants)
Komisija sniedz informāciju un ieteikumus pieteikumu iesniedzējiem šādā veidā:
a)
nosaka pieteikuma veidlapu kopējos standartus līdzīgām dotācijām un kontrolē pieteikuma veidlapu izmērus un salasāmību;
b)
sniedz informāciju potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem, arī ar semināru un rokasgrāmatu starpniecību;
c)
glabā pastāvīgos datus par saņēmējiem juridisko personu kartotēkā, kas minēta 63. pantā.
193. pants
Finansējums no atsevišķām budžeta pozīcijām
(Finanšu regulas 129. pants)
Darbību var kopīgi finansēt dažādi atbildīgie kredītrīkotāji no atsevišķām budžeta pozīcijām.
194. pants
Ārkārtējas steidzamības gadījumu un konfliktu novēršanas finansējuma atpakaļejošais spēks
(Finanšu regulas 130. pants)
Finanšu regulas 130. panta 1. punkta darbības jomas ietvaros izdevumiem, ko apmaksājis saņēmējs pirms pieteikuma iesniegšanas dienas, var piešķirt Savienības finansējumu ar šādiem nosacījumiem:
a)
šādas atkāpes iemesli ir pienācīgi pamatoti finansēšanas lēmumā;
b)
lēmums par finansējumu un dotācijas nolīgums vai lēmums tieši nosaka dienu, no kuras rodas tiesības uz finansējumu, pirms pieteikumu iesniegšanas dienas.
195. pants
Dotāciju pieteikumu iesniegšana
(Finanšu regulas 131. pants)
1. Noteikumus dotāciju pieteikumu iesniegšanai nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, kas var izvēlēties arī iesniegšanas veidu. Dotāciju pieteikumus var iesniegt vēstules veidā vai elektroniski.
Saziņas līdzekļus izvēlas nediskriminējošā veidā, un tie nedrīkst ierobežot piešķiršanas procedūras pieejamību pieteikumu iesniedzējiem.
Saziņas līdzekļus izvēlas tā, lai nodrošinātu šādu nosacījumu ievērošanu:
a)
katra solīšana satur visu tās novērtēšanai nepieciešamo informāciju;
b)
jāsaglabā datu integritāte;
c)
jāsaglabā priekšlikumu konfidencialitāte;
d)
tiek nodrošināta personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
Attiecībā uz trešās daļas c) punktu atbildīgais kredītrīkotājs pārbauda pieteikumus tikai pēc pieteikumu iesniegšanai noteiktā termiņa beigām.
Atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt, lai elektroniskā veidā nosūtītajiem piedāvājumiem tiktu pievienots uzlabots elektroniskais paraksts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK (19) nozīmē.
2. Ja atbildīgais kredītrīkotājs atļauj iesniegt pieteikumus elektroniskā veidā, izmantotajiem līdzekļiem un to tehniskajiem parametriem jābūt nediskriminējošiem pēc būtības, vispārpieejamiem un saderīgiem ar vispārlietojamiem informācijas un komunikāciju tehnoloģiju produktiem. Informāciju par specifikācijām, kas nepieciešamas pieteikumu iesniegšanai, tostarp šifrēšanu, dara pieejamu pieteikumu iesniedzējiem.
Turklāt pieteikumu elektroniskās saņemšanas ierīcēm jāgarantē drošību un konfidencialitāti. Tām jāgarantē arī, lai var precīzi noteikt pieteikumu saņemšanas precīzo laiku un datumu.
3. Ja pieteikums tiek iesniegts vēstules veidā, pieteikuma iesniedzējs pieteikumu var iesniegt vienā no sekojošiem veidiem:
a)
izmantojot pasta vai kurjera pakalpojumus; tādā gadījumā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norāda, ka vajadzīgi pierādījumi par nosūtīšanas dienu - pasta zīmogs vai saņemšanas kvīts;
b)
pieteikuma iesniedzējs personiski vai tā pārstāvis, nogādājot pieteikumu tieši iestādē; tādā gadījumā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus jānorāda departaments, kurā nogādājams pieteikums, pretī saņemot parakstītu un datētu kvīti.
3. NODAĻA
Piešķiršanas procedūra
196. pants
Dotāciju pieteikumu saturs
(Finanšu regulas 131. pants)
1. Pieteikumus raksta uz veidlapas, kura sagatavota saskaņā ar kopējiem standartiem, kas noteikti, ievērojot 192. panta a) punktu, un kuras pieejamību nodrošina atbildīgie kredītrīkotāji, un saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti pamatdokumentā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
Finanšu regulas 131. panta 3. punkta otrajā daļā minētie apliecinošie dokumenti var ietvert, jo īpaši, peļņas un zaudējumu pārskatu un bilanci par pēdējo finanšu gadu, par kuru konti tika noslēgti.
2. Pieteikumam pievienotās darbības vai darba programmas aplēstajā budžetā ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā, atbilstīgi noteikumiem neparedzētiem izdevumiem vai valūtas maiņas kursu iespējamām izmaiņām, kuras var atļaut pienācīgi pamatotos gadījumos, un norāda darbības vai darba programmas aplēstās attiecināmās izmaksas.
3. Ja pieteikums ir iesniegts dotācijai attiecībā uz darbību, kuras vērtība pārsniedz EUR 750 000, vai darbības dotācijai, kuras vērtība pārsniedz EUR 100 000, tad iesniedz revīzijas ziņojumu, ko sagatavojis apstiprināts ārējais revidents. Ar šo ziņojumu apstiprina pārskatu par pēdējo finanšu gadu, par kuru tas ir pieejams.
Šī punkta pirmo daļu piemēro vienīgi pirmajam pieteikumam, ko saņēmējs iesniedz atbildīgajam kredītrīkotājam vienā finanšu gadā.
Ja ir nolīgumi starp Komisiju un vairākiem saņēmējiem, pirmajā daļā noteiktos robežlielumus piemēro katram saņēmējam.
Līdzdalības gadījumos, kas paredzēti 178. pantā, pirms līdzdalības pamatnolīguma parakstīšanas vai līdzdalības pamatlēmuma paziņošanas ir jābūt sagatavotam šā punkta pirmā daļā minētam revīzijas ziņojumam par diviem pēdējiem finanšu gadiem, par kuriem tas ir iespējams.
Atbildīgais kredītrīkotājs, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, var atbrīvot no pienākuma sagatavot revīzijas ziņojumu, kas minēts pirmajā daļā, attiecībā uz izglītības un mācību iestādēm un saņēmējiem, kas uzņēmušies solidāru atbildību vai kam nav finansiālas atbildības, ja ir nolīgums ar vairākiem saņēmējiem.
Šā punkta pirmo daļu nepiemēro valsts iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas minētas 43. pantā.
4. Pieteikuma iesniedzējs norāda tā Savienības finansējuma avotus un summas, kas saņemts vai pieprasīts tai pašai darbībai vai darbības daļai, vai tās funkcionēšanai tā paša finanšu gada laikā, kā arī jebkuru citu finansējumu, kas saņemts vai pieprasīts tai pašai darbībai.
197. pants
Pierādījumi, kas apliecina, ka nav pamata izslēgšanai
(Finanšu regulas 131. pants)
Pretendenti paziņo ar goda vārdu, ka viņi neatrodas kādā no situācijām, kas uzskaitītas Finanšu regulas 106. panta 1. punktā un 107. pantā, izņemot gadījumos, kuri paredzēti Finanšu regulas 131. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktā. Atbildīgais kredītrīkotājs atkarībā no riska novērtējuma var pieprasīt, lai veiksmīgie pieteikuma iesniedzēji sniedz 143. pantā minētos pierādījumus. Ja atbildīgais kredītrīkotājs to pieprasa, veiksmīgie pieteikuma iesniedzēji sniedz šādus pierādījumus, ja vien tas nav fiziski neiespējami, ko ir atzinis atbildīgais kredītrīkotājs, vai šādi pierādījumi jau ir sniegti citas dotācijas vai iepirkuma procedūras nolūkā, ja dokumenti nav vairāk nekā vienu gadu veci, skaitot no to izdošanas datuma, un ja tie joprojām ir spēkā.
198. pants
Pieteikuma iesniedzēji, kuriem nav juridiskās personas statusa
(Finanšu regulas 131. pants)
Ja dotācijas pieteikumu iesniedz pieteikuma iesniedzējs, kuram nav juridiskās personas statusa, saskaņā ar Finanšu regulas 131. panta 2. punktu, šī pieteikuma iesniedzēja pārstāvjiem jāpierāda, ka tie spēj uzņemties juridiskas saistības pieteikuma iesniedzēja vārdā un pieteikuma iesniedzējam ir finanšu un darbības spējas, kas ir līdzvērtīgas juridisku personu spējām.
199. pants
Juridiskas personas, kas veido vienu pieteikuma iesniedzēju
(Finanšu regulas 131. pants)
Ja vairākas juridiskas personas atbilst kritērijiem, lai pieteiktos dotācijai, un kopā veido vienu juridisku personu, atbildīgais kredītrīkotājs šo juridisko personu var uzskatīt par vienu pieteikuma iesniedzēju, ja pieteikumā norādītas ierosinātajā darbībā vai darba programmā iesaistītās juridiskās personas kā pieteikuma iesniedzēja daļa.
200. pants
Finansiālas un administratīvas sankcijas
(Finanšu regulas 131. pants)
Pieteikuma iesniedzējiem, kas ir snieguši nepatiesus apliecinājumus, pieļāvuši būtiskas kļūdas, izdarījuši pārkāpumus vai nodarbojušies ar krāpšanos, var piemērot finansiālu vai administratīvu sodu vai abus minētos sodus saskaņā ar 145. pantā paredzētajiem nosacījumiem.
Šādu finansiālu vai administratīvu sankciju vai abas minētās sankcijas var piemērot arī saņēmējiem, par kuriem konstatēts, ka tie ir rupji pārkāpuši savas līgumsaistības.
201. pants
Tiesīguma kritēriji
(Finanšu regulas 131. pants)
1. Tiesīguma kritērijus publicē uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
2. Tiesīguma kritēriji paredz nosacījumus pieteikumu iesniegšanai, atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Šos kritērijus nosaka, pienācīgi ņemot vērā darbības mērķus un ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principu.
202. pants
Atlases kritēriji
(Finanšu regulas 132. panta 1. punkts)
1. Atlases kritērijus publicē uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, un tie ir tādi, ka ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja finansiālās un darbības iespējas paveikt piedāvāto darbību vai darba programmu.
2. Pieteikuma iesniedzējam ir jābūt stabiliem un pietiekamiem līdzekļu avotiem, lai varētu turpināt veikt darbību visu laika posmu, kurā darbība tiek veikta, vai visu to gadu, par kuru tiek piešķirta dotācija, un piedalīties tās finansēšanā. Pieteikuma iesniedzējam ir jābūt profesionālām zināšanām un kvalifikācijai, kas nepieciešama, lai paveiktu piedāvāto darbību vai darba programmu, ja vien pamatdokumentā īpaši nav noteikts citādi.
3. Finansiālo situāciju un darbības spējas pārbauda īpaši, pamatojoties uz 196. pantā minēto apliecinošo dokumentu analīzi, kurus atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus nav pieprasīti apliecinoši dokumenti un ja atbildīgajam kredītrīkotājam rodas šaubas par pieteikumu iesniedzēju finansiālajām un darbības iespējām, viņš lūdz tiem uzrādīt jebkurus attiecīgos dokumentus.
Līdzdalības gadījumā, kas paredzēts 178. pantā, pārbaudi izdara pirms līdzdalības pamatnolīguma parakstīšanas vai līdzdalības pamatlēmuma paziņošanas.
203. pants
Piešķiršanas kritēriji
(Finanšu regulas 132. panta 2. punkts)
1. Piešķiršanas kritērijus publicē uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
2. Piešķiršanas kritēriji ir tādi, ka ļauj piešķirt dotācijas vai nu darbībām, kuras paaugstina ar šīm darbībām īstenotās Savienības programmas vispārējo efektivitāti, vai arī struktūrām, kuru darba programma paredz sasniegt tādu pašu rezultātu. Šos kritērijus formulē tā, lai nodrošinātu, ka Savienības līdzekļi tiek pienācīgi pārvaldīti.
Piešķiršanas kritērijus piemēro tā, lai varētu izvēlēties plānotās darbības vai darba programmas, par kurām Komisija var būt droša, ka tās atbildīs saviem mērķiem un prioritātēm un garantēs Savienības finansējuma pārredzamību.
3. Piešķiršanas kritērijus formulē tā, ka pēc tam ir iespējams izdarīt novērtēšanu.
204. pants
Pieteikumu novērtēšana un piešķiršana
(Finanšu regulas 133. pants)
1. Atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ komisiju priekšlikumu novērtēšanai, ja Komisija nepieņem citu lēmumu sakarā ar īpašu nozaru programmu.
Komisijā ir vismaz trīs personas, kas Finanšu regulas 62. un 208. panta minētajās iestādēs un struktūrās pārstāv vismaz divas organizatoriskas vienības, starp kurām nav hierarhiskas saiknes. Lai izvairītos no jebkādiem interešu konfliktiem, uz šīm personām attiecas pienākumi, kas noteikti Finanšu regulas 57. pantā.
Ja nav atsevišķu vienību, tad pārstāvniecībām un vietējām vienībām, kas noteiktas šīs regulas 72. pantā, un deleģētajām struktūrām, kas noteiktas Finanšu regulas 62. un 208. pantā, nepiemēro prasību par organizatoriskām vienībām, starp kurām nav hierarhiskas saiknes.
Ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu komisijai var palīdzēt pieaicinātie eksperti. Atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, lai šie eksperti ievērotu Finanšu regulas 57. pantā minētos pienākumus.
2. Atbildīgais kredītrīkotājs vajadzības gadījumā sadala procesu vairākos procedūras posmos. Noteikumi, kas regulē šo procesu, tiek izziņoti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divposmu iesniegšanas procedūra, pilnu piedāvājumu otrajā posmā lūdz iesniegt tikai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru priekšlikumi atbilst pirmā posma novērtēšanas kritērijiem.
Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divposmu novērtēšanas procedūra, otrajā posmā vērtē tikai tos priekšlikumus, kas ir izturējuši pirmo pakāpi, kurā novērtēšanu veic, pamatojoties uz ierobežotu kritēriju kopumu.
Pieteikuma iesniedzējus, kuru priekšlikumi kādā no minētajiem posmiem ir noraidīti, informē saskaņā ar Finanšu regulas 133. panta 3. punktu.
Katram procedūras nākamajam posmam jābūt skaidri atšķirīgam no iepriekšējā posma.
Vienas un tās pašas procedūras laikā vienus un tos pašus dokumentus un informāciju var pieprasīt tikai vienu reizi.
3. Novērtēšanas komisija vai vajadzības gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs var lūgt pieteikuma iesniedzējam sniegt papildu informāciju vai paskaidrojumus par apliecinošajiem dokumentiem, kas iesniegti saistībā ar pieteikumu, ja šāda informācija vai paskaidrojums būtiski nemaina priekšlikumu. Saskaņā ar Finanšu regulas 96. pantu acīmredzamu pārrakstīšanās kļūdu gadījumā novērtēšanas komisija vai kredītrīkotājs var to nedarīt tikai pienācīgi pamatotos gadījumos. Atbildīgais kredītrīkotājs pienācīgi reģistrē kontaktus, kas procedūras laikā uzturēti ar pieteikumu iesniedzējiem.
4. Pabeidzot savu darbu, novērtēšanas komisijas locekļi paraksta protokolu par visiem izskatītajiem priekšlikumiem, iekļaujot tajā šo priekšlikumu kvalitātes novērtējumu un nosakot, kuri priekšlikumi var saņemt finansējumu. Minētos protokolus var parakstīt elektroniskā sistēmā, kas nodrošina parakstītāja pietiekamu autentifikāciju.
Ja nepieciešams, protokolā sarindo izskatītos priekšlikumus, sniedz ieteikumus par maksimālo piešķiramo summu un dotāciju pieteikuma iespējamām nebūtiskām korekcijām.
Protokolu saglabā turpmākai izmantošanai.
5. Atbildīgais kredītrīkotājs var lūgt pieteikuma iesniedzēju koriģēt priekšlikumu, ņemot vērā novērtēšanas komisijas ieteikumus. Atbildīgais kredītrīkotājs piemērotā veidā dokumentē sazināšanos ar pieteikumu iesniedzējiem, kas ir notikusi procedūras laikā.
Atbildīgais kredītrīkotājs pēc novērtēšanas pieņem lēmumu, kurā nosaka vismaz:
a)
lēmuma priekšmetu un kopējo summu;
b)
veiksmīgo pieteikuma iesniedzēju vārdu vai nosaukumu, darbību sadaļu, akceptētās summas un izvēles iemeslus, arī tad, ja tas nesaskan ar novērtēšanas komisijas atzinumu;
c)
noraidīto pieteikuma iesniedzēju vārdu vai nosaukumu un noraidīšanas iemeslus.
6. Šā panta 1., 2. un 4. punkts nav obligāti dotāciju piešķiršanai saskaņā ar šīs regulas 190. pantu un Finanšu regulas 125. panta 7. punktu.
205. pants
Informācija pieteikuma iesniedzējiem
(Finanšu regulas 133. pants)
Noraidītos pieteikuma iesniedzējus informē par viņu pieteikuma novērtēšanas iznākumu pēc iespējas drīz un jebkurā gadījumā 15 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad informācija ir nosūtīta veiksmīgajiem pieteikuma iesniedzējiem.
4. NODAĻA
Maksājumi un kontrole
206. pants
Priekšfinansējuma garantija
(Finanšu regulas 134. pants)
1. Lai samazinātu finanšu riskus, kas ir saistīti ar priekšfinansējuma maksājumu, atbildīgais kredītrīkotājs var, pamatojoties uz riska novērtējumu, vai nu pieprasīt, lai saņēmējs iepriekš iesniedz garantiju par tādu pašu summu kā priekšfinansējums, izņemot nelielas vērtības dotācijas, vai sadalīt maksājumu vairākās iemaksās.
2. Kad vien ir vajadzīga garantija, tā jānovērtē un jāpieņem atbildīgajam kredītrīkotājam.
Garantija ir spēkā pietiekami ilgu laika posmu, lai to varētu izmantot.
3. Garantiju sniedz licencēta banka vai finanšu organizācija, kas atrodas vienā no dalībvalstīm. Ja saņēmējs atrodas trešā valstī, atbildīgais kredītrīkotājs var pieņemt, ka banka vai finanšu iestāde, kas atrodas šajā trešā valstī, sniedz šādu garantiju, ja viņš uzskata, ka tās sniegtais nodrošinājums un raksturojumi ir līdzvērtīgi tiem, ko izsniedz banka vai finanšu iestāde, kas atrodas dalībvalstī.
Pēc saņēmēja lūguma pirmajā daļā minēto garantiju var aizvietot ar trešās personas solidāru garantiju vai darbības saņēmēju, kas ir tā paša dotācijas nolīguma vai lēmuma puses, solidāru neatsaucamu un beznosacījuma garantiju pēc atbildīgā kredītrīkotāja apstiprinājuma.
Garantiju izsaka euro.
Ar šo garantiju banka, finanšu iestāde, trešā persona vai pārējie saņēmēji dod neatceļamu nodrošinājumu vai ir dotācijas saņēmēja saistību galvinieki pēc pirmā uzaicinājuma.
4. Garantiju atbrīvo, priekšfinansējumu pakāpeniski ieskaitot starpposma maksājumos vai atlikuma maksājumā, ko maksā saņēmējam saskaņā ar dotācijas nolīgumā vai lēmumā paredzētajiem noteikumiem.
207. pants
Maksājuma pieprasījumus apstiprinoši dokumenti
(Finanšu regulas 135. pants)
1. Katrai dotācijai priekšfinansējumu var sadalīt vairākās iemaksās atbilstīgi pareizai finanšu pārvaldībai.
Jaunu priekšfinansējumu var izmaksāt pilnībā, ja iztērēti vismaz 70 % no agrākā priekšfinansējuma kopsummas.
Ja no agrākā priekšfinansējuma ir iztērēts mazāk par 70 %, jaunā priekšfinansējuma maksājuma summu samazina par agrākā priekšfinansējuma neizmantotajām summām.
Katram jauna maksājuma pieprasījumam kā pavaddokumentu pievieno saņēmēja tēriņu pārskatu.
2. Saņēmējs apliecina ar godavārdu maksājuma pieprasījumos ietvertās informācijas pilnīgu, drošu un patiesu raksturu, neskarot 110. pantu. Viņš apliecina arī to, ka radušās izmaksas var uzskatīt par attaisnojamām saskaņā ar dotācijas nolīguma vai lēmuma noteikumiem un ka maksājuma pieprasījumus apstiprina atbilstīgi apstiprinoši dokumenti, kurus var pārbaudīt.
3. Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz riska novērtējumu, jebkura maksājuma pamatojumam var pieprasīt atzinumu par finanšu pārskatiem un darbības vai darba programmas pamatā esošu uzskaiti, ko sagatavojis ārējs apstiprināts revidents vai valsts iestāžu gadījumā kompetents un neatkarīgs valsts ierēdnis. Atzinumu pievieno maksājuma pieprasījumam. Atzinumā apliecina saskaņā ar atbildīgā kredītrīkotāja apstiprināto metodoloģiju un pamatojoties uz saskaņotām procedūrām, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, ka izmaksas, ko finanšu pārskatos ir deklarējis saņēmējs, uz kuriem ir balstīts maksājuma pieprasījums, ir patiesas, precīzi reģistrētas un attiecināmas saskaņā ar dotācijas nolīgumu vai lēmumu.
Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt atzinumu viedokļa veidā vai citā formātā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem.
Atzinums par finanšu pārskatiem un pamatā esošu uzskaiti ir obligāts starpposma maksājumiem un atlikumu maksājumiem šādos gadījumos:
a)
dotācijas darbībai, kurai summa, kas piešķirta Finanšu regulas 123. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā, ir EUR 750 000 vai vairāk, ja maksājuma pieprasījumu kumulatīvās summas atbilstīgi minētajam veidam ir vismaz EUR 325 000;
b)
darbības dotācijas, kurām summa, kas piešķirta Finanšu regulas 123. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā, ir EUR 100 000 vai vairāk.
Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz riska novērtējumu, var atbrīvot arī no pienākuma sniegt šādu atzinumu par finanšu pārskatiem un pamatā esošu uzskaiti:
a)
valsts iestādes un starptautiskas organizācijas, kas minētas 43. pantā;
b)
dotāciju saņēmējus humānās palīdzības, civilās aizsardzības ārkārtas operācijās un krīžu situāciju vadības jomās, izņemot atlikumu maksājumus;
c)
attiecībā uz atlikumu maksājumiem dotāciju saņēmējus humānās palīdzības jomā, kuri ir parakstījuši partnerattiecību pamatnolīgumu, kas minēts 178. pantā, ciktāl pastāv kontroles sistēma, kas sniedz vienlīdzīgas garantijas šiem maksājumiem;
d)
vairāku dotāciju saņēmējiem, kas ir snieguši neatkarīgus apliecinājumus, piedāvājot līdzvērtīgas garantijas attiecībā uz kontroles sistēmām un metodēm, kas izmantotas, sagatavojot to prasījumus.
Atbildīgais kredītrīkotājs var arī atcelt pienākumu sniegt atzinumu par finanšu pārskatiem un pamatā esošu uzskaiti, ja revīziju ir veikuši vai veiks tieši Komisijas pašas darbinieki vai struktūra, kas ir pilnvarota veikt revīziju Komisijas uzdevumā, kā rezultātā tiek sniegtas līdzvērtīgas garantijas par deklarētajām izmaksām.
Ja ir nolīgums starp Komisiju un vairākiem saņēmējiem, trešās daļas a) un b) apakšpunktā noteiktos robežlielumus piemēro katram saņēmējam.
4. Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz riska novērtējumu, maksājuma apliecināšanai var pieprasīt atbildīgā kredītrīkotāja apstiprinātas neatkarīgas trešās personas sagatavotu darbības pārbaudes ziņojumu. Ja atbildīgais kredītrīkotājs to pieprasa, pārbaudes ziņojumu pievieno maksājuma pieprasījumam, un attiecīgās izmaksas ir attiecināmas saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā izmaksas saistībā ar revīzijas atzinumiem, kā noteikts Finanšu regulas 126. pantā. Pārbaudes ziņojumā norāda, ka darbības pārbaude tika veikta saskaņā ar atbildīgā kredītrīkotāja apstiprinātu metodiku, un to, vai darbība vai darba programma tika faktiski īstenota saskaņā ar dotācijas nolīgumā vai dotācijas lēmumā izklāstītajiem noteikumiem.
208. pants
Dotāciju apturēšana un samazināšana
(Finanšu regulas 135. pants)
1. Dotāciju nolīguma vai lēmuma īstenošanu vai saņēmēja dalību to īstenošanā vai maksājumus var apturēt, lai pārbaudītu, vai iespējamās būtiskās kļūdas, pārkāpumi, krāpšana vai pienākumu neizpilde faktiski ir notikusi. Ja tas neapstiprinās, īstenošanu atjauno, cik ātri vien iespējams.
2. Aprobētās darbības vai darba programmas neizpildes gadījumā, sliktas izpildes, daļējas vai novēlotas izpildes gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs, ja saņēmējam ir dota iespēja sniegt apsvērumus, vai nu proporcionāli samazina, vai atgūst dotāciju atkarībā no procedūras posma.
5. NODAĻA
Īstenošana
209. pants
Īstenošanas līgumi
(Finanšu regulas 137. pants)
1. Neskarot Direktīvas 2004/18/EK piemērošanu, ja darbības vai darba programmas īstenošanai nepieciešams piešķirt iepirkuma līgumu, saņēmējs piešķir līgumu piedāvājumam ar labāko cenas un vērtības attiecību vai attiecīgi piedāvājumam ar zemākās cenas piedāvājumu, nepieļaujot interešu konfliktu.
2. Ja darbības vai darba programmas īstenošanai nepieciešams piešķirt iepirkuma līgumu, kura vērtība pārsniedz EUR 60 000, atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt saņēmējam ievērot īpašus noteikumus papildus tiem, kas minēti 1. punktā.
Šo īpašo noteikumu pamatā ir Finanšu regulā paredzētie noteikumi, kas noteikti, pienācīgi ievērojot attiecīgo līgumu vērtību, Savienības iemaksas relatīvo apjomu attiecībā pret darbības kopējām izmaksām un risku. Šādus īpašos noteikumus iekļauj dotācijas lēmumā vai nolīgumā.
210. pants
Finansiāls atbalsts trešām personām
(Finanšu regulas 137. pants)
Ja sasniedzamie mērķi vai rezultāti ir izklāstīti Finanšu regulas 137. panta 1. punktā minētajos nosacījumos pietiekami detalizētā veidā, uzskatāms, ka rīcības brīvības iespējas ir izsmeltas tikai tad, ja dotācijas lēmums vai nolīgums paredz arī:
a)
finansiālā atbalsta maksimālo summu, ko var maksāt trešām personām un kura nepārsniedz EUR 60 000, izņemot, ja finansiālais atbalsts ir darbības galvenais mērķis, un kritērijus konkrētas summas noteikšanai;
b)
dažādus darbības veidus, kuriem var piešķirt finansiālu atbalstu, pamatojoties uz noteiktu sarakstu;
c)
to personu vai personu kategoriju noteikšanu, kuras var saņemt šo finansiālo atbalstu, un kritērijus tā piešķiršanai.
VII SADAĻA
GODALGAS
211. pants
Plānošana
(Finanšu regulas 138. panta 2. punkts)
1. Katrs atbildīgais kredītrīkotājs sagatavo ikgadējo vai daudzgadu darba programmu godalgām. Darba programmu pieņem iestāde, un to publicē attiecīgās iestādes tīmekļa vietnē, tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā līdz īstenošanas gada 31. martam.
Darba programmā norāda laikposmu, uz kuru tā attiecas, pamatdokumentu, ja tāds ir, īstenojamos mērķus, gaidāmos rezultātus, konkursu orientējošu laika grafiku un godalgu orientējošo summu.
Darba programmā turklāt iekļauj 94. pantā noteikto informāciju, lai lēmumu, ar kuru to pieņem, uzskatītu par finansēšanas lēmumu attiecīgā gada godalgām.
2. Jebkādas būtiskas izmaiņas darba programmā arī pieņem un publicē, kā noteikts 1. punktā.
212. pants
Konkursu noteikumi
(Finanšu regulas 138. panta 2. punkts)
1. Konkursu noteikumi paredz:
a)
dalības nosacījumus, kuri vismaz:
i)
precizē atbilstības kritērijus;
ii)
precizē kārtību un galīgo termiņu dalībnieku reģistrācijai, ja tas ir nepieciešams, un pieteikumu iesniegšanai saskaņā ar 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem;
iii)
paredz to dalībnieku izslēgšanu, kuri atrodas vienā no situācijām, kas minētas Finanšu regulas 106. panta 1. punktā, 107., 108. un 109. pantā;
iv)
paredz dalībnieku vienpersonisku atbildību prasības gadījumā saistībā ar darbībām, kas veiktas konkursa ietvaros;
v)
paredz uzvarētāju piekrišanu pārbaudēm un revīzijām, ko veic Komisija, OLAF un Revīzijas palāta, un publiskošanas pienākumiem, kā precizēts konkursa noteikumos;
vi)
nosaka, ka konkursam piemērojamie tiesību akti ir Savienības tiesību akti, kurus vajadzības gadījumā papildina ar valsts tiesību aktiem, kas precizēti konkursa noteikumos;
vii)
nosaka tiesu vai šķīrējtiesu, kas ir kompetenta izskatīt strīdus;
viii)
nosaka, ka dalībniekiem, kas ir snieguši nepatiesus apliecinājumus vai izdarījuši pārkāpumus vai nodarbojušies ar krāpšanos, var piemērot finansiālas vai administratīvas sankcijas vai abas minētās sankcijas saskaņā ar 145. pantā paredzētajiem nosacījumiem un proporcionāli attiecīgo godalgu vērtībai;
b)
piešķiršanas kritērijus, kas ir tādi, lai dotu iespēju novērtēt pieteikumu kvalitāti attiecībā uz īstenojamiem mērķiem un gaidāmajiem rezultātiem un objektīvi noteikt, vai pieteikumi ir kvalificējami kā veiksmīgi;
c)
godalgas vai godalgu summu;
d)
kārtību godalgu izmaksai uzvarētājiem pēc to piešķiršanas.
1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nolūkā Savienības dotāciju saņēmēji ir tiesīgi, ja vien konkursa noteikumos nav paredzēts citādi.
1. punkta a) apakšpunkta vi) punkta nolūkā atkāpi var paredzēt starptautisku organizāciju dalības gadījumā.
2. Atbildīgais kredītrīkotājs pieteikumu iesniegšanai izvēlas saziņas līdzekļus, kuri pēc būtības nav diskriminējoši un neierobežo dalībnieku piekļuvi konkursam.
Saziņas līdzekļus izvēlas tā, lai nodrošinātu šādu nosacījumu ievērošanu:
a)
katrs pieteikums satur visu tā novērtēšanai nepieciešamo informāciju;
b)
tiek saglabāta datu integritāte;
c)
tiek saglabāta pieteikumu konfidencialitāte;
d)
tiek nodrošināta personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
3. Konkursa noteikumos var paredzēt nosacījumus konkursa atcelšanai, jo īpaši, ja tā nevar sasniegt tā mērķus vai ja par uzvarētāju tiktu atzīta juridiska vai fiziska persona, kas neatbilst dalības nosacījumiem.
4. Konkursu noteikumus publicē Savienības iestāžu tīmekļa vietnē. Papildus publicēšanai tīmekļa vietnē konkursu noteikumus var publicēt arī, izmantojot citus piemērotus līdzekļus, tostarp Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi, ja ir nepieciešams nodrošināt papildu publicitāti potenciālo dalībnieku vidū. Tos var publicēt no Finanšu regulas 84. pantā minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas, tostarp gadā pirms budžeta izpildes. Publicē arī visus konkursu noteikumos izdarītos satura grozījumus, ievērojot tos pašus nosacījumus.
213. pants
Publicēšana pēc piešķiršanas
(Finanšu regulas 138. panta 2. punkts)
1. Informāciju saistībā ar godalgām, kas piešķirtas finanšu gada laikā, publicē saskaņā ar 21. pantu.
2. Pēc 1. punktā minētās publicēšanas, ja Eiropas Parlaments un Padome to pieprasa, Komisija nosūta tiem pārskatu par:
a)
dalībnieku skaitu pagājušajā gadā;
b)
dalībnieku skaitu un veiksmīgo pieteikumu procentuālo daļu katrā konkursā;
c)
to ekspertu sarakstu, kas iepriekšējā gadā ir piedalījušies komisijās, kopā ar atsauci uz procedūru viņu atlasei.
214. pants
Novērtēšana
(Finanšu regulas 138. panta 3. punkts)
1. Pieteikumu novērtēšanas nolūkā atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ komisiju no vismaz trīs ekspertiem, kuri var būt neatkarīgi eksperti vai personas, kas pārstāv iestāžu vai struktūru, kas minētas Finanšu regulas 62. un 208. pantā, vismaz divas organizatoriskās vienības bez hierarhiskas saiknes to starpā, izņemot šīs regulas 72. pantā minētajās pārstāvniecībās vai vietējās struktūrās un Finanšu regulas 62. un 208. pantā minētajās deleģētajās struktūrās, ja nav atsevišķu vienību.
Pirmajā daļā minētajiem ekspertiem piemēro Finanšu regulas 57. pantā noteiktās prasības par interešu konfliktu.
Neatkarīgi eksperti paziņo, ka iecelšanas brīdī viņiem nav interešu konflikta un viņi apņemas informēt kredītrīkotāju, ja novērtēšanas procedūras laikā radīsies interešu konflikts.
2. Pabeidzot savu darbu, komisijas locekļi paraksta protokolu par visiem izskatītajiem pieteikumiem, iekļaujot tajā šo priekšlikumu kvalitātes novērtējumu un nosakot, kuriem pieteikumiem var piešķirt godalgas. Minēto protokolu var parakstīt elektroniskā sistēmā, kas nodrošina parakstītāja pietiekamu autentifikāciju.
Pirmajā daļā minēto protokolu saglabā turpmākai atsaucei.
3. Atbildīgais kredītrīkotājs tad lemj par to, vai piešķirt godalgas vai ne. Minētajā lēmumā precizē arī:
a)
piešķirto godalgu, ja tādas ir, priekšmetu un kopsummu;
b)
veiksmīgo dalībnieku, ja tādi ir, vārdus vai nosaukumus, katram veiksmīgajam dalībniekam piešķirto godalgu summu un minētās izvēles iemeslus;
c)
noraidīto dalībnieku vārdu vai nosaukumu un noraidīšanas iemeslus.
215. pants
Informācija un paziņošana
(Finanšu regulas 138. panta 3. punkts)
1. Dalībniekus informē par viņu pieteikuma novērtēšanas iznākumu pēc iespējas drīz un jebkurā gadījumā 15 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad kredītrīkotājs ir pieņēmis lēmumu par godalgas piešķiršanu.
2. Lēmumu par godalgas piešķiršanu paziņo veiksmīgajam dalībniekam, un tas kalpo kā juridiskas saistības Finanšu regulas 86. panta nozīmē.
VIII SADAĻA
FINANŠU INSTRUMENTI
216. pants
To vienību atlase, kuras pilnvarotas īstenot finanšu instrumentus netiešā pārvaldībā
(Finanšu regulas 139. pants)
1. Lai īstenotu finanšu instrumentus netiešā pārvaldībā, Komisija iegūst pierādījumus, ka pilnvarotā vienība atbilst Finanšu regulas 60. panta 2. punkta prasībām. Kad šie pierādījumi ir iegūti, tie ir derīgi jebkurai turpmākai finanšu instrumentu īstenošanai, ko veic attiecīgā vienība, ja vien nav veiktas būtiskas izmaiņas pilnvaroto vienību sistēmās, noteikumos un procedūrās, uz kurām attiecas minētās prasības.
2. Lai atlasītu vienības, kuras pilnvarotas īstenot finanšu instrumentus saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 2. punktu, Komisija publicē uzaicinājumu potenciālajām pilnvarotajām vienībām. Minētajā uzaicinājumā iekļauj atlases un piešķiršanas kritērijus.
Pirmajā daļā minētajā uzaicinājumā norāda arī, vai pilnvarotās vienības pienākums ir piešķirt savus finanšu resursus konkrētajam finanšu instrumentam vai dalīt risku. Ja ir šāda norāde un ja ir jāmazina iespējamais interešu konflikts, uzaicinājumā norāda arī, ka pilnvarotās vienības pienākums ir ierosināt pasākumus interešu saskaņošanai, kā izklāstīts Finanšu regulas 140. panta 2. punktā. Interešu saskaņošanas pasākumus iekļauj nolīgumā par konkrēto finanšu instrumentu.
Komisija sāk sarunas ar vienībām, kas atbilst atlases kritērijiem, pārredzamā un objektīvā veidā un neradot interešu konfliktu. Pēc sarunām Komisija paraksta deleģēšanas nolīgumus ar vienību vai vienībām, kas ir iesniegušas priekšlikumus ar labāko cenas un vērtības attiecību, tostarp attiecīgā gadījumā savu finanšu resursu piešķiršanu vai riska dalīšanu.
3. Komisija var sākt tiešas pārrunas ar potenciālām pilnvarotām vienībām pirms deleģēšanas nolīgumu parakstīšanas, ja pilnvarotā vienība ir noteikta attiecīgajā pamatdokumentā vai uzskaitīta Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā, vai pietiekami pamatotos un pienācīgi dokumentētos izņēmuma gadījumos, jo īpaši, ja:
a)
pēc uzaicinājuma potenciālām pilnvarotām vienībām nav iesniegti piemēroti priekšlikumi;
b)
finanšu instrumentiem ar noteiktām iezīmēm ir nepieciešama īpaša veida pilnvarota vienība tās tehniskās kompetences, tās augstās specializācijas pakāpes vai tās administratīvās spējas dēļ;
c)
ārkārtējas steidzamības iemeslu dēļ, kuru radījuši neparedzami notikumi, kas nav attiecināmi uz Savienību, nav iespējams ievērot 2. punktā minēto procedūru.
217. pants
Saturs deleģēšanas nolīgumiem ar vienībām, kuras pilnvarotas īstenot finanšu instrumentus netiešā pārvaldībā
(Finanšu regulas 139. pants)
Papildus 40. pantā uzskaitītajām prasībām deleģēšanas nolīgumā ar vienībām, kuras pilnvarotas īstenot finanšu instrumentus, iekļauj atbilstīgas procedūras, lai nodrošinātu atbilstību Finanšu regulas 140. pantā izklāstītajiem principiem un nosacījumiem. Deleģēšanas nolīgumos konkrēti ietilpst:
a)
finanšu instrumenta apraksts, tostarp tā ieguldījumu stratēģija vai politika, sniegtā atbalsta veids, kritēriji finanšu starpnieku un galasaņēmēju attiecināmībai, kā arī papildu darbības prasības, ar kurām transponē instrumenta politikas mērķus;
b)
prasības vērtību mērķdiapazonam sviras efekta nolūkā;
c)
neattiecināmo darbību un izslēgšanas kritēriju noteikšana;
d)
noteikumi, kas nodrošina interešu saskaņošanu un iespējamo interešu konfliktu novēršanu;
e)
noteikumi finanšu starpnieku atlasei saskaņā ar Finanšu regulas 139. panta 4. punkta otro daļu un paredzētu ieguldījumu instrumentu izveidei attiecīgā gadījumā;
f)
noteikumi par pilnvarotās vienības un finanšu instrumenta īstenošanā iesaistīto citu vienību atbildību;
g)
noteikumi par strīdu atrisināšanu;
h)
noteikumi par finanšu instrumenta pārvaldību;
i)
noteikumi par Savienības ieguldījuma izmantošanu un atkārtotu izmantošanu saskaņā ar Finanšu regulas 140. panta 6. punktu;
j)
noteikumi par Savienības ieguldījumu un fiduciāro kontu pārvaldību, tostarp darījuma partnera riskiem, pieņemamām kases operācijām, attiecīgo personu pienākumiem, koriģējošām darbībām gadījumā, ja fiduciārajos kontos ir pārmērīgi atlikumi, uzskaiti un pārskatu sniegšanu;
k)
noteikumi par pilnvarotās vienības atalgojumu, tostarp pārvaldības maksas likmes, un par pārvaldības izmaksu un maksas aprēķināšanu un maksājumu pilnvarotajai vienībai saskaņā ar 218. pantu;
l)
attiecīgā gadījumā noteikumi par nosacījumu satvaru ieguldījumiem no Finanšu regulas 175. pantā minētajiem fondiem, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un turpmākā Zivsaimniecības fonda (turpmāk “CSF fondi”);
m)
noteikumi par finanšu instrumenta termiņu, pagarināšanas iespēju un izbeigšanu, tostarp nosacījumi pirmstermiņa izbeigšanai un attiecīgā gadījumā iziešanas stratēģijas;
n)
noteikumi par finanšu starpniekiem un galasaņēmējiem sniegtā atbalsta īstenošanas uzraudzību, tostarp finanšu starpnieku pārskatu sniegšanu;
o)
attiecīgā gadījumā 219. pantā minēto riska ierobežošanas darbību veids un raksturs.
218. pants
Pārvaldības izmaksas un maksa pilnvarotām vienībām
(Finanšu regulas 139. pants)
1. Komisija atalgo pilnvarotās vienības par finanšu instrumenta īstenošanu, izmantojot uz izpildi balstītu maksu, ārkārtas izdevumu atlīdzināšanu un, ja pilnvarotā vienība pārvalda finanšu instrumenta kasi, - maksu par kases pārvaldību.
2. Uz izpildi balstīta maksa ietver administratīvu maksu, lai atalgotu pilnvaroto vienību par darbu, kas veikts finanšu instrumenta īstenošanai. Attiecīgā gadījumā tās var ietvert arī ar politiku saistītus stimulus, lai sekmētu politikas mērķu sasniegšanu vai veicinātu finanšu instrumenta finansiālo sniegumu.
219. pants
Īpaši noteikumi par fiduciāriem kontiem netiešā pārvaldībā
(Finanšu regulas 139. pants)
1. Vienības, kas pilnvarotas īstenot finanšu instrumentus, var atvērt fiduciāros kontus Finanšu regulas 68. panta 7. punkta nozīmē savā vārdā un vienīgi Komisijas uzdevumā. Šīs pilnvarotās vienības nosūta atbilstīgos kontu izrakstus Komisijas atbildīgajam dienestam.
2. Fiduciāriem kontiem saglabā atbilstīgu likviditāti, un šādos fiduciāros kontos turētos aktīvus pārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ievēro atbilstīgus piesardzības noteikumus saskaņā ar Finanšu regulas 140. panta 7. punktu.
3. Lai īstenotu finanšu instrumentus, pilnvarotās vienības neveic riska ierobežošanas darbības spekulatīvā nolūkā. Jebkuru riska ierobežošanas darbību veidu un raksturu ex ante saskaņo ar Komisiju un iekļauj 217. pantā minētajos deleģēšanas nolīgumos.
220. pants
Tieši īstenoti finanšu instrumenti
(Finanšu regulas 139. pants)
1. Izņēmuma gadījumos finanšu instrumentus var īstenot tieši saskaņā ar Finanšu regulas 139. panta 4. punktu, izmantojot:
a)
paredzētu ieguldījumu instrumentu, kurā Komisija piedalās kopā ar citiem publiskiem vai privātiem ieguldītājiem, lai palielinātu Savienības ieguldījuma sviras efektu;
b)
aizdevumus, garantijas, līdzdalību kapitālā un citus riska dalīšanas instrumentus, kas nav ieguldījumi paredzētos ieguldījumu instrumentos, kurus sniedz tieši galasaņēmējiem vai ar finanšu starpniekiem.
2. Lai īstenotu finanšu instrumentus, Komisija neveic riska ierobežošanas darbības spekulatīvā nolūkā. Jebkuru riska ierobežošanas darbību veidu un raksturu ex ante saskaņo ar Komisiju un iekļauj deleģēšanas nolīgumos ar vienībām, kas īsteno finanšu instrumentu.
221. pants
Finanšu starpnieku, paredzēto ieguldījumu instrumentu pārvaldītāju un galasaņēmēju atlase
(Finanšu regulas 139. pants)
1. Ja Komisija īsteno finanšu instrumentus tieši vai netieši ar paredzētiem ieguldījumu instrumentiem, šos instrumentus izveido saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem. Tos var izveidot arī ārējās darbības jomā saskaņā ar tādas valsts tiesību aktiem, kas nav dalībvalsts. Šādu instrumentu pārvaldītāju pienākums saskaņā ar tiesību aktiem vai līgumu ir rīkoties ar profesionāla pārvaldītāja rūpību un godprātīgi.
2. Paredzēto ieguldījumu instrumentu vadītājus, kas minēti 1. punktā, un finanšu starpniekus vai finanšu instrumentu galasaņēmējus atlasa, pienācīgi ņemot vērā īstenojamā finanšu instrumenta raksturu, attiecīgo vienību pieredzi un darbības un finanšu spēju un/vai galasaņēmēju projektu ekonomisko dzīvotspēju. Izvēle ir pārredzama, tai ir objektīvs pamatojums, un tā nedrīkst izraisīt interešu konfliktu.
3. Finansiālu atbalstu nepiešķir paredzētu ieguldījumu instrumentu pārvaldītājiem, finanšu starpniekiem un galasaņēmējiem, kuri ir vienā no situācijām, kas minētas Finanšu regulas 106. panta 1. punktā, 107., 108. un 109. pantā.
222. pants
Finanšu instrumentu izmantošanas nosacījumi
(Finanšu regulas 140. pants)
1. Finanšu instrumenti novērš tirgus nepilnības vai trūkumus vai neoptimālas ieguldījumu situācijas un sniedz atbalstu tikai galasaņēmējiem, kuri tiek uzskatīti par potenciāli ekonomiski dzīvotspējīgiem Savienības atbalsta laikā, izmantojot finanšu instrumentu.
2. Finanšu instrumenti sniedz atbalstu galasaņēmējiem samērīgā veidā. Jo īpaši jāpamato to ieguldītāju priekšrocības, kuri nodrošina līdzieguldījumu vai riska dalīšanu, proporcionāli riskiem, ko ieguldītāji finanšu instrumentā uzņēmušies, un aprobežojoties ar minimumu, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu to ieguldījumu vai riska dalīšanu.
223. pants
Sviras efekts
(Finanšu regulas 140. pants)
1. Finanšu instrumentu mērķis ir panākt Savienības ieguldījuma sviras efektu, izmantojot kopēju ieguldījumu, kas pārsniedz Savienības ieguldījuma apmēru.
Savienības līdzekļu sviras efekts ir vienāds ar finansējuma summu tiesīgiem galasaņēmējiem, kura dalīta ar Savienības ieguldījuma summu.
2. Vērtību mērķdiapazonu sviras efekta nolūkā balsta uz ex ante novērtējumu attiecīgajam finanšu instrumentam.
224. pants
Finanšu instrumentu ex ante novērtējums
(Finanšu regulas 140. pants)
1. Finanšu instrumentus balsta uz ex ante novērtējumiem, kuros noteiktas tirgus nepilnības vai trūkumi vai neoptimālas ieguldījumu situācijas un novērtētas ieguldījumu vajadzības, ņemot vērā politikas mērķus.
2. Ex ante novērtējums parāda, ka noteiktajām tirgus vajadzībām nevar pievērsties atbilstīgi un laikus, izmantojot vai nu tirgus virzītas darbības, vai Savienības intervences veidus, kas nav finansēšana ar finanšu instrumentu, piemēram, regulācija, liberalizācija, reforma vai cita politikas darbība. Tajā novērtē traucējumu tirgū iespējamību un iespējamās izmaksas un privātā finansējuma izspiešanu ar finanšu instrumentiem un nosaka veidus, lai samazinātu šādu traucējumu negatīvās sekas.
3. Saskaņā ar subsidiaritātes principu ex ante novērtējums parāda, ka Savienības līmeņa finanšu instruments pievēršas noteiktajām tirgus vajadzībām atbilstīgāk nekā līdzīgi finanšu instrumenti valsts vai reģionālā līmenī, tostarp CSF fondu finansētie instrumenti. Novērtējot Savienības ieguldījuma pievienoto vērtību, ņem vērā tādus faktorus kā sarežģīta piekļuve finansējumam valsts līmenī, jo īpaši pārrobežu projektiem, apjomradīti ietaupījumi vai spēcīgs demonstrējumu efekts saistībā ar paraugprakses izplatīšanu dalībvalstīm.
4. Ex ante novērtējumā nosaka finanšu instrumenta īstenošanas efektīvāko veidu.
5. Ex ante novērtējumā nosaka arī, ka plānotais finanšu instruments ir saderīgs ar:
a)
jauniem un esošiem finanšu instrumentiem, izvairoties no nevēlamas pārklāšanās un panākot sinerģiju un apjomradītus ietaupījumus;
b)
finanšu instrumentiem un citu veidu publisko intervenci, kas pievēršas tai pašai tirgus videi, izvairoties no neatbilstībām un izpētot potenciālo sinerģiju.
6. Ex ante novērtējumā novērtē paredzētās intervences proporcionalitāti attiecībā uz noteiktā finansējuma trūkuma apjomu, plānotā finanšu instrumenta paredzēto sviras efektu un arī pārskata papildu kvalitatīvu ietekmi, piemēram, paraugprakses izplatīšanu, Savienības politikas mērķu efektīvu sekmēšanu īstenošanas ķēdes ietvaros vai piekļuve īpašām zināšanām, kas ir pieejamas no īstenošanas ķēdē iesaistītajiem darbiniekiem.
7. Ex ante novērtējumā nosaka atbilstīgu darbības rādītāju kopumu ierosinātajiem finanšu instrumentiem un precizē sagaidāmo iznākumu, rezultātus un ietekmi.
8. Finanšu instrumentu atsevišķu ex ante novērtējumu veic tikai tad, ja šāds novērtējums, kas pilnībā atbilst 1.-7. punktā noteiktajiem kritērijiem, nav iekļauts tās programmas vai darbības ex ante novērtējumā vai ietekmes novērtējumā, uz ko attiecas pamatdokuments.
225. pants
Finanšu instrumentu uzraudzība
(Finanšu regulas 140. pants)
1. Lai nodrošinātu Finanšu regulas 140. panta 12. punktā minēto finanšu instrumentu saskaņotu uzraudzību, atbildīgais kredītrīkotājs ievieš uzraudzības sistēmu, lai veicinātu pietiekamas pārliecības sniegšanu par to, ka Savienības līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar Finanšu regulas 32. panta 2. punktu.
2. Uzraudzības sistēmu izmanto, lai novērtētu īstenošanas progresu attiecībā uz to politikas mērķu sasniegšanu, kas atspoguļoti attiecīgajos iznākuma un rezultātu rādītājos, kuri noteikti atbilstīgi ex ante novērtējumam, un lai analizētu īstenošanas atbilstību noteiktajām prasībām saskaņā ar Finanšu regulas 140. panta 2. punktu un nodrošinātu pamatu Komisijas pārskatu sniegšanai saskaņā ar Finanšu regulas 38. panta 5. punktu un 140. panta 8. punktu.
3. Netiešās pārvaldības gadījumā Komisijas īstenotā uzraudzība balstās uz pilnvaroto vienību pārskatu sniegšanu un ziņojumiem un uz pieejamām revīzijām un kontroli, ko veic pilnvarotā vienība, pienācīgi ņemot vērā pilnvarotās vienības pārvaldības deklarāciju un Finanšu regulas 60. panta 5. punktā minētās neatkarīgās revīzijas struktūras atzinumu. Komisija izskata pilnvaroto vienību sniegto informāciju un var veikt kontroli, tostarp izlases veidā, atbilstīgos īstenošanas līmeņos līdz galasaņēmējiem.
Pilnvarotās vienības īstenotā uzraudzība balstās uz finanšu starpnieku pārskatu sniegšanu un ziņojumiem un uz pieejamām revīzijām un kontroli, ko veic finanšu starpnieks, pienācīgi ņemot vērā finanšu starpnieka pārvaldības deklarāciju un neatkarīgu revidentu atzinumu.
Ja nav finanšu starpnieka, pilnvarotā vienība finanšu instrumenta izmantošanu uzrauga tieši, pamatojoties uz galasaņēmēju pārskatu sniegšanu un ziņojumiem.
Pilnvarotā vienība izskata, attiecīgā gadījumā izlases veidā, finanšu starpnieku vai galasaņēmēju sniegto informāciju un veic kontroli, kā izklāstīts 217. pantā minētajā nolīgumā.
4. Tiešās pārvaldības gadījumā Komisijas īstenotā uzraudzība balstās uz finanšu starpnieku un galasaņēmēju pārskatu sniegšanu un ziņojumiem atbilstīgi attiecīgai kontrolei. Noteikumus 3. punktā mutatis mutandis piemēro tiešai pārvaldībai.
5. Nolīgumos par finanšu instrumenta īstenošanu ietver noteikumus, kas ir nepieciešami 1.-4. punkta piemērošanai.
226. pants
CSF fondu ieguldījumu uzskaite
(Finanšu regulas 140. pants)
1. Atsevišķu uzskaiti veido par CSF fondu ieguldījumiem finanšu instrumentos, kuri izveidoti saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu un kurus CSF fondi atbalsta saskaņā ar nozarei specifiskiem noteikumiem.
2. CSF fondu ieguldījumus iekļauj atsevišķos kontos un izmanto saskaņā ar attiecīgo CSF fondu mērķiem darbībām un galasaņēmējiem atbilstīgi programmai vai programmām, no kurām tiek veikti ieguldījumi.
3. Attiecībā uz CSF fondu ieguldījumiem finanšu instrumentos, kuri izveidoti saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu, piemēro nozarei specifiskus noteikumus.
IX SADAĻA
PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS
1. NODAĻA
Pārskatu izklāsts
227. pants
Pārskats par budžeta un finanšu vadību gada laikā
(Finanšu regulas 142. pants)
Pārskats par budžeta un finanšu vadību gada laikā sniedz precīzu aprakstu par:
a)
gadam nosprausto mērķu sasniegšanu saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu;
b)
finanšu stāvokli un notikumiem, kam bijusi būtiska ietekme uz darbībām gada laikā.
Pārskatu par budžeta un finanšu vadību atdala no pārskatiem par budžeta izpildi.
228. pants
Izņēmumi no grāmatvedības principiem
(Finanšu regulas 144. pants)
Ja grāmatveži īpašos gadījumos uzskata, ka jāizdara izņēmums attiecībā uz kāda no Savienības grāmatvedības noteikumos minēto grāmatvedības principu saturu, šādu izņēmumu pienācīgi pamato un par to ziņo 232. pantā minēto finanšu pārskatu piezīmēs.
229. pants
Apliecinošie dokumenti
(Finanšu regulas 144. pants)
1. Ikviens grāmatojums pamatojams ar datētiem un numurētiem apliecinošiem dokumentiem, kas izgatavoti uz papīra vai citā nesējā un garantē ticamību un satura aizsardzību 48. pantā noteiktajā laikā.
2. Viena veida operācijas, kas izdarītas vienā un tajā pašā vietā vienā un tajā pašā dienā, var apkopot vienā apliecinošā dokumentā.
230. pants
Finanšu darbības pārskats
(Finanšu regulas 145. pants)
Finanšu darbības pārskatā uzrāda ieņēmumus un maksājumus par gadu, klasificējot tos pēc rakstura.
231. pants
Naudas plūsmas pārskats
(Finanšu regulas 145. pants)
Naudas plūsmas pārskatā uzrāda naudas plūsmas perioda laikā, norādot izmaiņas starp kases sākuma un beigu summām.
Finanšu līdzekļus veido:
a)
nauda kasē;
b)
bankas konti un pieprasījuma noguldījumi;
c)
citi likvīdi aktīvi, kurus var ātri pārvērst naudā un kuru vērtība ir stabila.
232. pants
Finanšu pārskatu piezīmes
(Finanšu regulas 145. pants)
Piezīmes, kas minētas Finanšu regulas 145. pantā, ir finanšu pārskatu sastāvdaļa. Piezīmēs ir vismaz šādas ziņas:
a)
grāmatvedības principi, noteikumi un metodes;
b)
paskaidrojumi, kas sniedz papildu informāciju, kura nav iekļauta finanšu pārskatos un kas nepieciešama patiesam un skaidram priekšstatam.
233. pants
Budžeta izlietojuma pārskati
(Finanšu regulas 146. pants)
1. Budžeta izlietojuma pārskatos ir:
a)
informācija par ieņēmumiem, kas ietver:
i)
izmaiņas budžeta ieņēmumu tāmē;
ii)
ieņēmumu izlietojumu;
iii)
konstatētos prasījumus;
b)
informācija, kas parāda izmaiņas kopējās saistību un maksājumu apropriācijās, kuras ir pieejamas;
c)
informācija, kas parāda kopējo pieejamo saistību un maksājumu apropriāciju izlietojumu;
d)
informācija, kas parāda neatmaksātās saistības, saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada, un saistības, kas radušās gada laikā.
2. Attiecībā uz informāciju par ieņēmumiem - pievieno arī pārskatu, kurā norāda par katru dalībvalsti pašu resursu to summu sadalījumu, kas vēl jāatgūst finanšu gada beigās un uz ko attiecas iekasēšanas rīkojums.
234. pants
Pārskatu nosūtīšanas veidi
(Finanšu regulas 148. pants)
Finanšu regulas 147. un 148. pantā minētos provizoriskos pārskatus un galīgos pārskatus var nosūtīt elektroniski.
2. NODAĻA
Uzskaite
1. iedaļa
Uzskaites organizācija
235. pants
Uzskaites organizācija
(Finanšu regulas 151. pants)
1. Katras iestādes un struktūras, kas minēta Finanšu regulas 141. pantā, grāmatvedis sastāda un regulāri atjaunina dokumentus, kuros apraksta uzskaites organizāciju un uzskaites procedūras iestādē un struktūrā, kurā viņš strādā.
2. Budžeta ieņēmumus un izdevumus atbilstoši operācijas saimnieciskajam raksturam iegrāmato datorizētā sistēmā, kas paredzēta 236. pantā, kā kārtējos ieņēmumus, kārtējos izdevumus vai kā kapitālu.
236. pants
Datorizētās sistēmas
(Finanšu regulas 151. pants)
1. Uzskaiti kārto, izmantojot integrētu datorizētu sistēmu.
2. Ja uzskaiti kārto, izmantojot datorizētas sistēmas un apakšsistēmas, šādas sistēmas un apakšsistēmas apraksta pilnīgi.
Šajā aprakstā definē visu datu lauku saturu un apraksta, kā sistēma apstrādā katru atsevišķo operāciju. Tajā norāda, kā sistēma garantē pilnīgu revīzijas liecību esību par katru operāciju un par katru izmaiņu, kas ieviesta datorizētajā sistēmā un apakšsistēmā, tā, lai būtu iespējams jebkurā laikā noteikt izmaiņas raksturu un personu, kas šo izmaiņu ieviesusi.
Datorizēto uzskaites sistēmu un apakšsistēmu aprakstā norāda jebkādas saiknes starp šīm sistēmām un centrālo grāmatvedības sistēmu, jo īpaši attiecībā uz datu pārsūtīšanu un saldo saskaņošanu.
3. Piekļuve datorizētajām sistēmām un apakšsistēmām ir ierobežota, atļaujot to vienīgi personām, kas iekļautas pilnvaroto izmantotāju sarakstā, kuru glabā un atjaunina katra iestāde.
2. iedaļa
Norēķinu grāmatas
237. pants
Norēķinu grāmatas
(Finanšu regulas 154. pants)
Katra iestāde un struktūra, kas minēta Finanšu regulas 141. pantā, kārto žurnālu, vispārējo virsgrāmatu un vismaz debitoru, kreditoru un pamatlīdzekļu speciālās virsgrāmatas, ja vien to attaisno izmaksu un ieguvumu apsvērumi.
Norēķinu grāmatas veido elektroniski dokumenti, kurus identificē grāmatvedis, kas pilnīgi nodrošina, lai tos var izmantot kā pierādījumus.
Žurnāla ierakstus pārceļ uz vispārējo virsgrāmatu, sadalot pa posteņiem saskaņā ar kontu plānu, kas paredzēts Finanšu regulas 212. pantā.
Žurnālu un vispārējo virsgrāmatu var sadalīt tik daudzos speciālos žurnālos un speciālās virsgrāmatās, cik nepieciešams, lai ievērotu prasības.
Ierakstus, kas izdarīti speciālos žurnālos un speciālās virsgrāmatās, vismaz ik mēnesi apkopo žurnālā un vispārējā virsgrāmatā.
238. pants
Izmēģinājuma bilance
(Finanšu regulas 154. pants)
Katra iestāde un struktūra, kas minēta Finanšu regulas 141. pantā, izveido izmēģinājuma bilanci, kas aptver visus vispārējās uzskaites kontus, ieskaitot kontus, kam gada laikā veikta grāmatojumu noskaidrošana, par katru gadījumu norādot:
a)
konta numuru;
b)
aprakstu;
c)
kopējos parādus;
d)
kopējos kredītus;
e)
saldo.
239. pants
Uzskaites saskaņošana
(Finanšu regulas 154. pants)
1. Vispārējās virsgrāmatas datus kārto un organizē tā, lai pamatotu saturu ikvienam kontam, kas iekļauts izmēģinājuma bilancē.
2. Attiecībā uz pamatlīdzekļu inventāra sarakstu piemēro 246.-253. pantu.
3. iedaļa
Reģistrēšana
240. pants
Iegrāmatošana
(Finanšu regulas 154. pants)
1. Iegrāmatošanu izdara, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, ar kuru saskaņā ikvienu kontos iegrāmatoto kustību vai izmaiņu atspoguļo ar ierakstu, kas izveido ekvivalenci starp summu, kas debitēta, un summu, kas kreditēta no dažādajiem kontiem, kurus skar šis ieraksts.
2. Darījumam, kas izteikts citā valūtā, nevis euro, aprēķina euro izteiktu ekvivalentu un iegrāmato.
Darījumus ārvalstu valūtās, kas iegrāmatoti kontos, kurus var pārvērtēt, pārvērtē vismaz ik reizi, kad kontus slēdz.
Šo pārvērtēšanu izdara, pamatojoties uz pārrēķina kursu, kas noteikts saskaņā ar 6. pantu.
Lai sastādītu bilanci N gada 31. decembrī, pārrēķiniem starp euro un citu valūtu ir jāizmanto kurss, kāds noteikts N gada pēdējā darba dienā.
3. Savienības grāmatvedības noteikumi, kas ir pieņemti saskaņā ar Finanšu regulas 152. pantu, norāda pārrēķinu un atkārtotas novērtēšanas noteikumus uzkrājumu grāmatvedības nolūkiem.
241. pants
Uzskaites dokumenti
(Finanšu regulas 154. pants)
Visos uzskaites dokumentos visiem datu posteņiem norāda izcelsmi, saturu, grāmatojuma numuru un atsauci uz attiecīgo apliecinošo dokumentu.
242. pants
Grāmatojumi žurnālā
(Finanšu regulas 154. pants)
Grāmatvedības operācijas iegrāmato žurnālā, izmantojot vienu no šādām metodēm, kuras savstarpēji neizslēdz viena otru:
a)
dienu pēc dienas, operāciju pēc operācijas;
b)
mēneša apkopojuma veidā par operācijās iesaistītajām kopsummām, ja ir uzglabāti visi dokumenti, kas ļauj pārbaudīt atsevišķas operācijas par katru dienu.
243. pants
Grāmatojumu apstiprināšana
(Finanšu regulas 154. pants)
1. Grāmatojumus žurnālā un speciālā virsgrāmatā padara galīgus ar apstiprināšanas procedūru, kas aizliedz izdarīt jebkādas izmaiņas grāmatojumā vai to izdzēst.
2. Slēguma procedūru, kas paredzēta, lai iesaldētu grāmatojumu hronoloģiju un garantētu to neaizskaramību, izpilda, vēlākais, pirms finanšu pārskatu izveidošanas.
4. iedaļa
Saskaņošana un pārbaude
244. pants
Kontu saskaņošana
(Finanšu regulas 154. pants)
1. Kontu atlikumus izmēģinājuma bilancē regulāri saskaņo, un vismaz izdarot gada slēgumu, tos saskaņo ar to vadības sistēmu datiem, kuras izmanto kredītrīkotājs aktīvu un pasīvu pārvaldīšanai un lai ik dienas ievadītu datus grāmatvedības sistēmā.
2. Regulāri un vismaz ik reizi, kad konti tiek slēgti, grāmatvedis pārbauda, vai atlikumi bankā atbilst faktiskajai situācijai, jo īpaši attiecībā uz:
a)
naudu bankā, saskaņojot ar kontu pārskatiem, kas saņemti no finanšu iestādēm;
b)
naudu kasē, saskaņojot ar datiem kases grāmatā.
Pamatlīdzekļu kontus pārskata saskaņā ar 250. pantu.
3. Starpiestāžu sadarbības kontus saskaņo ik mēnesi.
4. Pagaidu kontus grāmatvedis atver un pārbauda ik gadu. Par šiem kontiem ir atbildīgs kredītrīkotājs, un viņš tajos veic ieskaitu pēc iespējas drīz.
5. iedaļa
Budžeta uzskaite
245. pants
Budžeta uzskaites saturs un kārtošana
(Finanšu regulas 156. pants)
1. Budžeta uzskaitē par katru budžeta nodalījumu parāda:
a)
par izdevumiem:
i)
apropriācijas, kas piešķirtas sākotnējā budžetā, apropriācijas, kas iekļautas budžeta grozījumos, pārnestās apropriācijas, apropriācijas, kas pieejamas pēc piešķirto ieņēmumu iekasēšanas, apropriāciju pārvietošanu un kopējās apropriācijas, kas tādējādi ir pieejamas;
ii)
saistības un maksājumus par finanšu gadu;
b)
par ieņēmumiem:
i)
tāmes, kas iekļautas sākotnējā budžetā, tāmes, kas iekļautas budžeta grozījumos, piešķirtie ieņēmumi un šādi noteikto tāmju kopsumma;
ii)
konstatētos prasījumus un par attiecīgo finanšu gadu atgūtās summas;
c)
saistības, kas vēl jāmaksā un ieņēmumi, kas vēl jāatgūst, kuri pārnesti no iepriekšējiem finanšu gadiem.
Saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, kas minētas pirmās daļas a) punktā, iegrāmato un uzrāda atsevišķi.
Vispārējas provizoriskas saistības, kas attiecas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (turpmāk “ELGF”), un atbilstošos maksājumus arī iegrāmato budžeta uzskaitē.
Šīs saistības izklāsta attiecībā uz kopējiem ELGF apropriācijām.
2. Budžeta uzskaitē atsevišķi uzrāda:
a)
pārnesto apropriāciju izlietojumu un gada apropriāciju izlietojumu;
b)
neizpildīto saistību noskaidrošanu.
Ieņēmumu daļā atsevišķi uzrāda summas, kas vēl jāatgūst par iepriekšējiem finanšu gadiem.
3. Budžeta uzskaiti var organizēt tā, lai izveidotu izmaksu grāmatvedības sistēmu.
4. Budžeta uzskaiti kārto, izmantojot datoru sistēmas, grāmatas vai grāmatvedības kartītes.
3. NODAĻA
Īpašuma uzskaite
246. pants
Īpašuma uzskaite
(Finanšu regulas 157. pants)
Īpašuma uzskaites sistēmu izveido kredītrīkotājs, grāmatvedim sniedzot tehnisko palīdzību. Šādai uzskaites sistēmai jāsniedz visa informācija, kas nepieciešama uzskaites kārtošanai un aktīvu aizsardzībai.
247. pants
Īpašuma aizsardzība
(Finanšu regulas 157. pants)
Katra iestāde un Finanšu regulas 141. pantā minētā struktūra pieņem noteikumus par viņu attiecīgajā bilancē iekļauto aktīvu aizsardzību un izlemj, kura administratīvā struktūrvienība ir atbildīga par uzskaites sistēmu.
248. pants
Objektu iekļaušana inventāra sarakstā
(Finanšu regulas 157. pants)
Visus iegādātos priekšmetus, kuru izmantošanas laika periods ir ilgāks par vienu gadu un kuri nav patērējami, un kuru iepirkuma vai ražošanas izmaksas ir lielākas par tām, kas norādītas Savienības grāmatvedības noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Finanšu regulas 152. pantu, iekļauj inventāra sarakstā un iegrāmato pamatlīdzekļu kontos.
249. pants
Inventāra saraksta saturs attiecībā uz katru priekšmetu
(Finanšu regulas 157. pants)
Inventāra sarakstā iekļauj katra priekšmeta atbilstošu aprakstu un norāda tā atrašanās vietu, vai attiecībā uz kustamu īpašumu - atbildīgo dienestu vai personu, iegādes dienu un tā vienības izmaksas.
250. pants
Kustama īpašuma inventarizācija
(Finanšu regulas 157. pants)
Iestādes un struktūras, kas minētas Finanšu regulas 141. pantā, izdara inventarizāciju tā, lai pārliecinātos, ka ikviens priekšmets patiešām dabā eksistē un atbilst attiecīgajam ierakstam inventāra sarakstā. Šādas inventarizācijas izdara atbilstoši ikgadējai pārbaudes programmai, izņemot attiecībā uz pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, par kuriem inventarizāciju izdara vismaz reizi trijos gados.
251. pants
Pamatlīdzekļu tālākpārdošana
(Finanšu regulas 157. pants)
Iestāžu vai Finanšu regulas 141. pantā minēto struktūru locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki un jebkurš cits personāla pārstāvis nedrīkst iegūt priekšmetus, kurus šīs iestādes vai struktūras pārdod tālāk, izņemot, ja šos priekšmetus pārdod tālāk, izmantojot atklāta konkursa procedūru.
252. pants
Pamatlīdzekļu pārdošanas procedūra
(Finanšu regulas 157. pants)
1. Pamatlīdzekļu pārdošanu izsludina vietējā tirgū pienācīgā veidā, ja vienības iepirkuma vērtība ir EUR 8 100 vai vairāk. Laika posms no pēdējā paziņojuma publicēšanas līdz pārdošanas līguma noslēgšanai ir vismaz četrpadsmit kalendārās dienas.
Paziņojumu par pirmajā daļā minēto pārdošanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vienības iepirkuma vērtība ir EUR 391 100 vai vairāk. Attiecīgu sludinājumu var ievietot arī dalībvalstu preses izdevumos. Laika posms no paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz pārdošanas līguma noslēgšanai ir vismaz viens mēnesis.
2. Iestādes un struktūras, kas minētas Finanšu regulas 141. pantā, var atturēties no sludinājuma, ja sludinājuma izmaksas pārsniedz paredzamo atdevi no darbības.
3. Iestādes un struktūras, kas minētas Finanšu regulas 141. pantā, vienmēr cenšas iegūt labāko cenu par pamatlīdzekļu pārdošanu.
4. Panta 1., 2. un 3. punkts neattiecas uz pārdošanas darījumiem starp Savienības iestādēm un to struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā.
253. pants
Pamatlīdzekļu atsavināšanas procedūra
(Finanšu regulas 157. pants)
Ja kādā inventāra sarakstā ierakstītais priekšmets, tostarp ēkas, ir pārdots, atdots bez maksas, izmests, iznomāts vai nav atrodams tāpēc, ka pazaudēts, nozagts vai citu iemeslu dēļ, kredītrīkotājs sastāda ziņojumu vai aktu.
Ziņojumā vai aktā jo īpaši norāda, vai šo priekšmetu jāaizstāj uz Savienības ierēdņa vai cita darbinieka vai jebkuras citas personas rēķina.
Ja bez maksas piešķir nekustamu īpašumu vai apjomīgas iekārtas, par to jāsastāda līgums un par šo gadījumu jāziņo gada pārskatā, kuru nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, iesniedzot budžeta projektu.
Finanšu regulas 141. pantā minēto iestāžu un struktūru locekļi, amatpersonas vai pārējie ierēdņi un jebkuri citi darbinieki nedrīkst būt inventāra sarakstā ierakstītā tā īpašuma saņēmēji, ko atdod bez maksas vai nodod lūžņos.
254. pants
Inventarizācija un pārdošanas izsludināšana Savienības delegācijās
(Finanšu regulas 157. pants)
1. Savienības delegācijās Savienībai piederošā kustamā īpašuma pastāvīgos inventāra sarakstus kārto uz vietas. Tos regulāri nosūta centrālajām struktūrvienībām saskaņā ar katras iestādes pieņemtajiem noteikumiem.
Kustamu īpašumu, kas ir ceļā uz Savienības delegācijām, iekļauj provizoriskā sarakstā pirms iegrāmatošanas pastāvīgajos inventāra sarakstos.
2. Savienības delegācijas kustamā īpašuma pārdošanu izsludina saskaņā ar vietējiem paradumiem.
OTRĀ DAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI
I SADAĻA
ZINĀTNISKĀ IZPĒTE
255. pants
Darbību veidi
(Finanšu regulas 181. pants)
1. Tiešas darbības veic Kopīgā pētniecības centra (turpmāk “JRC”) struktūras un principā tiek pilnīgi finansētas no budžeta. Tās ir:
a)
pētniecības programmas;
b)
zinātniskās pētniecības darbības;
c)
organizatoriska rakstura zinātnisks un tehnisks atbalsts.
2. JRC var piedalīties netiešās darbībās saskaņā ar Finanšu regulas 183. pantā noteiktajiem nosacījumiem.
3. Debitoru parādu tāmi, kas noteikta Finanšu regulas 181. panta 2. punktā, nosūta grāmatvedim piereģistrēšanai.
256. pants
Papildu noteikumi par JRC
(Finanšu regulas 183. pants)
1. JRC veiktās darbības, kam ir konkurences raksturs, ietver:
a)
darbības, ko veic, ievērojot dotācijas vai iepirkuma procedūras;
b)
darbības trešo personu uzdevumā;
c)
darbības saskaņā ar administratīvu nolīgumu ar citām iestādēm vai citiem Komisijas dienestiem par zinātniski tehnisko pakalpojumu sniegšanu.
2. Ja darbības, kuras JRC veic trešo personu labā, ir saistītas ar publisko iepirkumu, līgumu piešķiršanas procedūrai jāatbilst pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principiem.
3. Debitoru parādu tāmes, kas noteiktas Finanšu regulas 183. panta 2. punktā, nosūta grāmatvedim piereģistrēšanai.
II SADAĻA
ĀRĒJĀS DARBĪBAS
I. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
257. pants
Darbības, kuras var finansēt
(Finanšu regulas 184. pants)
Ar apropriācijām darbībām, kas minētas Finanšu regulas otrās daļas IV sadaļas 1. nodaļā, var finansēt publiskā iepirkuma līgumus, dotācijas, tostarp procentu likmju subsīdijas, speciālaizdevumus, aizdevumu garantijas un finansiālo atbalstu, budžeta atbalstu un citu īpaša veida budžeta atbalstu.
II. NODAĻA
Budžeta atbalsts un daudzu līdzekļu devēju ieguldījumu fondi
258. pants
Budžeta atbalsta izmantošana
(Finanšu regulas 186. pants)
1. Ja tas ir paredzēts attiecīgajos pamatdokumentos, Komisija var izmantot nozares vai vispārējā budžeta atbalstu trešā valstī, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
partnera valsts publisko finanšu vadība ir pietiekami pārredzama, efektīva un lietderīga;
b)
partnera valsts ir īstenojusi pietiekami ticamu un svarīgu nozares vai valsts politiku; un,
c)
ja partnera valsts ir īstenojusi uz stabilitāti orientētu makroekonomikas politiku.
2. Ar partnera valsti noslēgtajos nolīgumos iekļauj minētās valsts pienākumu sniegt Komisijai ticamu un laicīgu informāciju, kas Komisijai ļauj novērtēt 1. punktā izklāstīto nosacījumu izpildi.
259. pants
Savienības ieguldījumu fondi ārējām darbībām
(Finanšu regulas 187. pants)
Citu līdzekļu devēju ieguldījumus ņem vērā, kad tos iemaksā ieguldījumu fonda īpašajā bankas kontā, un par summu euro, kas saņemšanas brīdī konvertēta īpašajā bankas kontā.
Savienības ieguldījumu pārskaita laikus, lai segtu ieguldījumu fonda juridiskās saistības, pienācīgi ņemot vērā citu līdzekļu devēju sniegtos pieejamos līdzekļus.
Procentus, kas uzkrāti par ieguldījumu fonda īpašo bankas kontu, iegulda ieguldījumu fondā, izņemot, ja ieguldījumu fonda izveides dokumentā paredzēts citādi.
Visus darījumus trešajā daļā minētajā bankas kontā gada laikā pienācīgi uzskaita ieguldījumu fonda uzskaitē.
Finanšu pārskatus par katra ieguldījumu fonda veiktajām darbībām sniedz divreiz gadā kredītrīkotājs.
Ieguldījumu fondiem katru gadu veic neatkarīgu ārējo revīziju.
Ieguldījumu fonda valde apstiprina kredītrīkotāja sagatavoto ieguldījumu fonda gada pārskatu kopā ar grāmatveža sagatavotajiem gada pārskatiem. Šos pārskatus pievieno deleģētā kredītrīkotāja gada pārskatam un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Komisijas īstenotajā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā.
Ieguldījumu fonda izveides dokumentā paredz noteikumus par valdes sastāvu un tās iekšējos noteikumus, kurus pieņem Komisija un ievēro līdzekļu devēji. Minētie noteikumi nodrošina līdzekļu devēju taisnīgu pārstāvību un ietver prasību par Komisijas pozitīvu balsojumu par galīgo lēmumu par līdzekļu izlietojumu.
III. NODAĻA
Publiskais iepirkums
260. pants
Ēku noma
(Finanšu regulas 190. pants)
Vienīgie ēku līgumi, kurus var finansēt no darbības apropriācijām ārējiem darījumiem, ir līgumi, kas attiecas uz tādu ēku nomu, kuras jau ir uzbūvētas laikā, kad tiek slēgts nomas līgums. Šos līgumus publicē, kā noteikts 124. pantā.
261. pants
Definīcijas
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Pakalpojumu līgumi ir līgumi par pētījumiem un tehnisku palīdzību.
Pētījumu līgums ir pakalpojumu līgums, kas noslēgts starp pakalpojumu sniedzēju un līgumslēdzēju iestādi un ietver pētījumus projektu identificēšanai un sagatavošanai, tehniski ekonomiskā pamatojuma izpēti, ekonomiskos un tirgus pētījumus, tehniskus pētījumus un revīziju.
Tehniskas palīdzības līgumi ir līgumi, kur pakalpojumu sniedzēju uzaicina kā padomdevēju vadīt vai pārraudzīt projektu, vai sniegt līgumā noteiktās konsultācijas.
2. Ja trešās valsts struktūrvienībās vai vienībās ar publiskā sektora līdzdalību ir kvalificēts pārvaldes personāls, līgumu var tieši izpildīt šīs struktūrvienības vai vienības, tieši veicot darbu.
262. pants
Īpaši noteikumi par robežlielumiem un ārējo līgumu piešķiršanas pasākumi
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Iepirkuma līgumiem, kurus noslēgušas Finanšu regulas 190. panta 2. punktā minētās līgumslēdzējas iestādes vai kuri noslēgti šo iestāžu vārdā, nepiemēro šīs regulas 123.-126. pantu, izņemot definīcijas, 127. panta 3. un 4. punktu, 128. pantu, 134.-137. pantu, 139. panta 3.-6. punktu, 148. panta 4. punktu, 151. panta 2. punktu, 152.-158. pantu, 160. un 164. pantu.
Par publiskā iepirkuma noteikumu īstenošanu saskaņā ar šo nodaļu izlemj Komisija, tostarp atbildīgā kredītrīkotāja piemērojamo atbilstīgo kontroli gadījumos, kad Komisija nav līgumslēdzēja iestāde.
2. Ja nav ievērotas 1. punktā minētās procedūras, nav tiesību saņemt Savienības finansējumu attiecīgās darbības izdevumiem.
3. Šo nodaļu nepiemēro līgumslēdzējām iestādēm, kas minētas Finanšu regulas 190. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ja pēc pārbaudēm, kas noteiktas Finanšu regulas 61. pantā, Komisija atļāvusi tām izmantot savas līgumu piešķiršanas procedūras saskaņā ar decentralizētu vadību.
263. pants
Izsludināšana un nediskriminācija
(Finanšu regulas 190. un 191. pants)
1. Komisija veic vajadzīgos īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu iespējami plašāku dalību ar vienādiem noteikumiem piedāvājumu konkursā par Savienības finansētu līgumu piešķiršanu. Šādā nolūkā jo īpaši jāraugās, lai:
a)
nodrošinātu iepriekšējas informācijas paziņojumu, līguma paziņojumu un piešķiršanas paziņojumu pienācīgu publicēšanu saprātīgā termiņā;
b)
likvidētu jebkādu diskriminējošu praksi vai formālas prasības, kas var kavēt Finanšu regulas 182. pantā minēto visu fizisko vai juridisko personu plašāku piedalīšanos ar vienādiem noteikumiem.
2. Regulas 265. panta 5. punkts, 267. panta 3. punkts un 269. panta 4. punkts neskar e-iepirkuma izmantošanu.
264. pants
Izsludināšana
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Iepriekšējas informācijas paziņojumu par starptautisku konkursa uzaicinājumu nosūta Publikāciju birojam, cik drīz vien iespējams, par piegādes un pakalpojumu līgumiem un, cik ātri vien iespējams, pēc tam, kad pieņemti lēmumi, ar kuriem apstiprina būvdarbu līgumu programmu.
2. Šās nodaļas nolūkiem līguma paziņojumu publicē:
a)
starptautiskos konkursa uzaicinājumus - vismaz Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tīmekļa vietnē;
b)
vietējos konkursa uzaicinājumus - vismaz saņēmējas valsts oficiālajā izdevumā vai jebkādā līdzvērtīgā izdevumā.
Ja līguma paziņojumu publicē arī vietējā tirgū, tam jābūt vienādam ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tīmekļa vietnē, un tiem jābūt publicētiem vienlaicīgi. Komisija ir atbildīga par publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tīmekļa vietnē. Ja paziņojumu publicē vietēji, to var veikt Finanšu regulas 190. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās vienības.
3. Piešķiršanas paziņojumu nosūta pēc līguma parakstīšanas, izņemot gadījumos, kad, ja tas vēl aizvien ir nepieciešams, līgums ir pasludināts par slepenu vai kad līguma izpildei piemērojami īpaši drošības pasākumi, vai kad tas ir vajadzīgs Eiropas Savienības vai saņēmējvalsts būtisku interešu aizsardzībai un kad tiek uzskatīts, ka piešķiršanas paziņojuma publicēšana nav piemērota.
265. pants
Pakalpojumu līgumu piešķiršanas robežlielumi un procedūras
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Robežlielumi un procedūras, kas minēti Finanšu regulas 190. pantā, attiecībā uz pakalpojumu līgumiem ir šādi:
a)
līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai vairāk:
i)
starptautisks ierobežots konkursa uzaicinājums 127. panta 2. punkta un 264. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;
ii)
starptautisks atklāts konkursa uzaicinājums 127. panta 2. punkta un 264. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;
b)
līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR 300 000: konkurss ar pārrunu procedūru šā panta 3. punkta nozīmē vai pamatlīgums.
Līgumus, kuru vērtība ir mazāka par vai vienāda ar EUR 20 000, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu.
Izdevumus, kuru summa ir mazāka par vai vienāda ar EUR 2 500, var apmaksāt, uzrādot faktūru, bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.
2. Starptautiskā ierobežotā procedūrā, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, līguma paziņojumā norāda kandidātu skaitu, kuri tiks uzaicināti iesniegt piedāvājumus. Pakalpojumu līgumiem uzaicina vismaz četrus kandidātus. Kandidātu skaitam, kuri uzaicināti iesniegt piedāvājumus, jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci.
Izraudzīto kandidātu sarakstu publicē Komisijas tīmekļa vietnē.
Ja to kandidātu skaits, kuri atbilst atlases kritērijiem vai minimālam spēju līmenim, ir mazāks par minimālo skaitu, tad līgumslēdzēja iestāde var uzaicināt iesniegt piedāvājumu tikai tos kandidātus, kuri atbilst piedāvājuma iesniegšanas kritērijam.
3. Saskaņā ar pārrunu procedūru, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde sastāda sarakstu ar trim pakalpojumu sniedzējiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas, un to sauc par konkursu ar pārrunu procedūru, uz kuru neattiecas 129. pants.
Pretendentus konkursam ar pārrunu procedūru var izvēlēties no atbilstīgi izsludināta pārdevēju saraksta, kā minēts 136. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Minēto sarakstu sagatavo pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību, un tas ir derīgs ne ilgāk kā piecus gadus no izsludināšanas datuma. Minētais saraksts var ietvert apakšsarakstus. Jebkura ieinteresēta persona var iesniegt pieteikumu minētā saraksta derīguma perioda laikā, izņemot šā perioda pēdējos trīs mēnešus. Ja jāpiešķir līgums, līgumslēdzēja iestāde uzaicina visus attiecīgajā sarakstā vai apakšsarakstā iekļautos pārdevējus iesniegt piedāvājumu.
Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums.
Ja pēc apspriedes ar pretendentiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, ja piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.
4. Attiecībā uz juridiskiem pakalpojumiem atbilstīgi CPV nomenklatūrai līgumslēdzējas iestādes var izmantot konkursu ar pārrunu procedūru neatkarīgi no aplēstās līguma vērtības.
5. Piedāvājumus nosūta iepakojumā vai ārējā aploksnē, kurā ir divas atsevišķas aizzīmogotas aploksnes - uz vienas no tām rakstīts Aploksne A - Tehniskais piedāvājums un uz otras - Aploksne B - Finansiālais piedāvājums. Uz ārējās aploksnes ir:
a)
adrese, kas konkursa dokumentos norādīta piedāvājumu iesniegšanai;
b)
norāde uz konkursa uzaicinājumu, uz kuru pretendents atsaucas;
c)
attiecīgā gadījumā līgumu daļu numuri, par kurām tiek iesniegts piedāvājums;
d)
frāze “Neatvērt pirms piedāvājumu atvēršanas sēdes”, kas rakstīta tādā pašā valodā, kā konkursa dokumenti.
Ja konkursa dokumentos ir paredzētas intervijas, novērtēšanas komisija, rakstveidā pieņēmusi provizoriskus secinājumus, var pirms galīgās tehnisko piedāvājumu novērtēšanas iztaujāt tās ekspertu komandas galvenos locekļus, kas piedāvāta tehniski pieņemamā piedāvājumā. Šādos gadījumos novērtēšanas komisija izjautā ekspertu komandas locekļus, vēlams, visus kopā, ja tie veido komandu, un ar pietiekami īsiem starplaikiem, lai varētu izdarīt salīdzinājumu. Intervijas notur saskaņā ar standarta modeli, par kuru atlases komisija vienojusies iepriekš un kuru piemēro visiem ekspertiem vai komandām, ko aicina uz interviju. Intervijas dienu un laiku jāpaziņo pretendentiem vismaz desmit kalendārās dienas iepriekš. Ja ir nepārvaramas varas apstākļi, kuru dēļ pretendents nevar ierasties uz interviju, jāpaziņo pretendentam jauna diena un laiks.
6. Līguma piešķiršanas kritēriju uzdevums ir ļaut noteikt, kuram piedāvājumam ir labākā cenas un vērtības attiecība.
Piedāvājumu ar labāko cenas un vērtības attiecību izraugās, izmantojot 80/20 dalījuma koeficientu starp tehnisko kvalitāti un cenu. Šim nolūkam:
a)
tehniskajam piedāvājumam piešķirto punktu skaitu sareizina ar 0,80;
b)
cenas piedāvājumam piešķirto punktu skaitu sareizina ar 0,20.
266. pants
Pārrunu procedūras izmantošana pakalpojumu līgumiem
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem līgumslēdzējas iestādes var izmantot pārrunu procedūru ar vienu piedāvājumu šādos gadījumos:
a)
ja īpaši steidzamu iemeslu dēļ, kurus izraisījuši notikumi, ko līgumslēdzējas iestādes nav varējušas paredzēt un par ko tās nav atbildīgas, nevar ievērot termiņus procedūrām, kas paredzētas Finanšu regulas 104. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;
b)
ja pakalpojumu sniegšana uzticēta publiskā sektora struktūrām, bezpeļņas iestādēm vai apvienībām un attiecas uz institucionāla rakstura darbībām vai paredzēti, lai sniegtu palīdzību cilvēkiem sociālajā jomā;
c)
pakalpojumiem, ar kuriem turpina jau iesāktu pakalpojumu sniegšanu, ievērojot 2. punktā paredzētos nosacījumus;
d)
ja konkursa procedūra vai mēģinājums izmantot pamatlīgumu ir bijis neveiksmīgs, tas ir, ja nav saņemti kvalitatīvi un/vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi - šādā gadījumā līgumslēdzēja iestāde pēc konkursa procedūras atcelšanas pēc savas izvēles var vest pārrunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem no to pretendentu vidus, kas piedalījās konkursa uzaicinājumā, ar noteikumu, ka līguma sākotnējie noteikumi netiek būtiski mainīti;
e)
ja attiecīgais līgums noslēgts pēc konkursa un saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem tas jāpiešķir izraudzītajam kandidātam vai vienam vai vairākiem izraudzītajiem kandidātiem - šādā gadījumā visus izraudzītos kandidātus uzaicina piedalīties pārrunās;
f)
ja tehnisku iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar ekskluzīvu tiesību aizsardzību, līgumu var piešķirt vienīgi konkrētam pakalpojumu sniedzējam;
g)
līgumiem, kuri pasludināti par slepeniem, vai līgumiem, kuru izpildei jāpiemēro īpaši drošības pasākumi, vai ja tas ir vajadzīgs Savienības vai saņēmējvalsts būtisku interešu aizsardzībai;
h)
ja jānoslēdz jauns līgums pēc esoša līguma pirmstermiņa izbeigšanas.
Šā punkta pirmās daļas a) punkta vajadzībām darbības, kuras veic krīzes situācijās, kā noteikts 190. panta 2. punktā, uzskata par atbilstošām ārkārtējās steidzamības gadījumiem. Deleģētais kredītrīkotājs attiecīgos gadījumos saskaņoti ar attiecīgiem citiem deleģētiem kredītrīkotājiem nosaka, ka ir ārkārtējas steidzamības situācija, un regulāri pārskata savu lēmumu attiecībā uz pareizas finanšu vadības principu.
Pirmās daļas b) punktā minētās institucionāla rakstura darbības ietver pakalpojumus, kas ir tieši saistīti ar publiskā sektora struktūru likumā noteikto uzdevumu.
2. Pakalpojumi, ar kuriem turpina jau iesāktu pakalpojumu sniegšanu, kā noteikts 1. punkta c) apakšpunktā, ir šādi:
a)
papildu pakalpojumi, uz kuriem neattiecas galvenais līgums, bet kas neparedzētu apstākļu dēļ kļuvuši nepieciešami līguma izpildei, ja papildu pakalpojumus nevar tehniski un saimnieciski nodalīt no galvenā līguma, neradot būtiskas neērtības līgumslēdzējai iestādei un papildu pakalpojumu kopsumma nepārsniedz 50 % no galvenā līguma vērtības;
b)
papildu pakalpojumi, kurus veido atkārtoti līdzīgi pakalpojumi, kas uzticēti līgumslēdzējam, kurš sniedz pakalpojumus saskaņā ar pirmo līgumu, ja:
i)
par pirmo pakalpojumu bijis publicēts līguma paziņojums un līguma paziņojumā, kas bija publicēts par pirmo pakalpojumu, ir skaidri noteikta iespēja izmantot pārrunu procedūru par jauniem pakalpojumiem šim projektam un paredzamās izmaksas;
ii)
līguma pagarinājums ir par vērtību un uz termiņu, kas nepārsniedz sākotnējā līguma vērtību un termiņu.
267. pants
Piegādes līgumu piešķiršanas robežlielumi un procedūras
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Robežlielumi un procedūras, kas noteikti Finanšu regulas 190. pantā, attiecībā uz piegādes līgumiem ir šādi:
a)
līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai vairāk: starptautisks atklāts konkursa uzaicinājums 127. panta 2. punkta un 264. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;
b)
līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR 300 000: pamatlīgums vai:
i)
līgumiem, kuru vērtība ir EUR 100 000 vai lielāka, bet mazāka par EUR 300 000: vietējs atklāts konkursa uzaicinājums 127. panta 2. punkta un 264. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē;
ii)
līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR 100 000: konkurss ar pārrunu procedūru 2. punkta nozīmē.
c)
izdevumus, kuru summa ir mazāka par vai vienāda ar EUR 2 500, var apmaksāt, uzrādot faktūru, bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.
Līgumus, kuru vērtība ir mazāka par vai vienāda ar EUR 20 000, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu.
2. Saskaņā ar procedūru, kas minēta šā panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā, līgumslēdzēja iestāde sastāda sarakstu ar trim pakalpojumu sniedzējiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas un ir zināma kā konkurss ar pārrunu procedūru, uz kuru neattiecas 129. pants.
Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums.
Ja pēc apspriedes ar piegādātājiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, ja piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.
3. Katrs tehniskais un finansiālais piedāvājums jāieliek atsevišķā aizzīmogotā aploksnē, ko ievieto iepakojumā vai ārējā aploksnē. Uz iekšējās aploksnes ir:
a)
adrese, kas konkursa dokumentos norādīta piedāvājumu iesniegšanai;
b)
norāde uz konkursa uzaicinājumu, uz kuru pretendents atsaucas;
c)
attiecīgā gadījumā līgumu daļu numuri, par kurām tiek iesniegts piedāvājums;
d)
frāze “Neatvērt pirms piedāvājumu atvēršanas sēdes”, kas rakstīta tādā pašā valodā, kā konkursa dokumenti.
Piedāvājumus atver novērtēšanas komisija atklātā sēdē konkursa dokumentos noteiktajā vietā un laikā. Atklātajā piedāvājumu atvēršanas sēdē jāpaziņo pretendentu nosaukumi, piedāvātās cenas, nepieciešamās piedāvājuma garantijas sniegšana un jebkādas citas formalitātes, ko līgumslēdzēja iestāde uzskata par lietderīgu.
4. Piegādes līgumiem, kas nav saistīti ar garantijas remontu, vienīgais piešķiršanas kritērijs ir cena.
Ja priekšlikumi par garantijas remontu vai mācībām ir īpaši nozīmīgi, izvēlas piedāvājumu, kas piedāvā vai nu zemāko cenu, vai labāko cenas un vērtības attiecību, pienācīgi ņemot vērā piedāvāto pakalpojumu tehnisko kvalitāti un piedāvāto cenu.
268. pants
Pārrunu procedūras izmantošana piegādes līgumiem
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Piešķirot piegādes līgumus, var izmantot pārrunu procedūru ar vienu piedāvājumu šādos gadījumos:
a)
ja īpaši steidzamu iemeslu dēļ, kurus izraisījuši notikumi, ko līgumslēdzējas iestādes nav varējušas paredzēt un par ko tās nav atbildīgas, nav iespējams ievērot termiņus procedūrām, kas paredzētas Finanšu regulas 111. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;
b)
ja tas pamatots ar piegādes īpatnībām, piemēram, ja līguma izpilde ekskluzīvi atvēlēta vienīgi patentu vai patentu izmantošanas licenču turētājiem;
c)
papildu piegādēm, ko veic sākotnējais piegādātājs un kas paredzētas vai nu kā parasto rezerves daļu vai uzstādīto iekārtu daļējas aizstājējas, vai tās papildina esošās rezerves daļas vai uzstādītās iekārtas, ja piegādātāja maiņa līgumslēdzējai iestādei liktu iegādāties iekārtas ar atšķirīgiem tehniskiem parametriem, un tas radītu nesavietojamību vai nesamērīgas tehniskas grūtības darbībā un uzturēšanā;
d)
ja konkursa procedūra bijusi neveiksmīga, tas ir, ja nav saņemti kvalitatīvi vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi;
e)
līgumiem, kuri pasludināti par slepeniem, vai līgumiem, kuru izpildei jāpiemēro īpaši drošības pasākumi, vai ja tas ir vajadzīgs Savienības vai saņēmējvalsts būtisku interešu aizsardzībai;
f)
līgumiem attiecībā uz noteiktajām piegādēm un pirkumiem preču tirgū;
g)
līgumiem attiecībā uz pirkumiem ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem vai nu no piegādātāja, kas izbeidz savu uzņēmējdarbību, vai no bankrota administratoru vai likvidatoru puses, atbilstoši mierizlīgumam ar kreditoriem vai kādai līdzīgai procedūrai saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem;
h)
ja jānoslēdz jauns līgums pēc esoša līguma pirmstermiņa izbeigšanas.
Pirmā punkta d) apakšpunktā minētajos gadījumos pēc konkursa procedūras atcelšanas līgumslēdzēja iestāde var vest pārrunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem, kurus tā izvēlas no tiem, kas piedalījušies konkursa uzaicinājumā, ar nosacījumu, ka sākotnējā līguma noteikumi nav būtiski mainīti;
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām darbības, kuras veic krīzes situācijās, kā noteikts 190. panta 2. punktā, uzskata par atbilstošām ārkārtējās steidzamības gadījumiem. Deleģētais kredītrīkotājs attiecīgos gadījumos saskaņoti ar attiecīgiem citiem deleģētiem kredītrīkotājiem nosaka, ka ir ārkārtējas steidzamības situācija, un regulāri pārskata savu lēmumu attiecībā uz pareizas finanšu vadības principu.
269. pants
Būvdarbu līgumu piešķiršanas robežlielumi un procedūras
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Robežlielumi un procedūras, kas noteikti Finanšu regulas 190. pantā, attiecībā uz būvdarbu līgumiem ir šādi:
a)
līgumiem, kuru vērtība ir EUR 5 000 000 vai vairāk:
i)
starptautisks atklāts konkursa uzaicinājums 127. panta 2. punkta un 264. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;
ii)
ņemot vērā noteiktu būvdarbu raksturlielumus, starptautisks ierobežots konkursa uzaicinājums 127. panta 2. punkta un 264. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;
b)
līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai lielāka, bet mazāka par EUR 5 000 000: vietējs atklāts konkursa uzaicinājums 127. panta 2. punkta un 264. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē;
c)
līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR 300 000: konkurss ar pārrunu procedūru šā panta 2. punkta nozīmē.
Līgumus, kuru vērtība ir mazāka par vai vienāda ar EUR 20 000, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu.
2. Saskaņā ar pārrunu procedūru, kas minēta šā panta 1. punkta c) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde sagatavo sarakstu ar vismaz trim līgumslēdzējiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas un ir zināma kā konkurss ar pārrunu procedūru, uz kuru neattiecas 129. pants.
Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums.
Ja pēc apspriedes ar līgumslēdzējiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, ja piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.
3. Atlases kritēriji attiecas uz pretendentu iespējām izpildīt līdzīgus līgumus, jo īpaši atsaucoties uz būvdarbiem, kas veikti pēdējos gados. Kad atlase ir izdarīta un tā kā nepieņemamie piedāvājumi jau ir noraidīti, tad vienīgais piešķiršanas kritērijs ir cena.
4. Katrs tehniskais un finansiālais piedāvājums jāieliek atsevišķā aizzīmogotā aploksnē, ko ievieto iepakojumā vai ārējā aploksnē. Uz iekšējās aploksnes ir:
a)
adrese, kas konkursa dokumentos norādīta piedāvājumu iesniegšanai;
b)
norāde uz konkursa uzaicinājumu, uz kuru pretendents atsaucas;
c)
attiecīgā gadījumā līgumu daļu numuri, par kurām tiek iesniegts piedāvājums;
d)
frāze “Neatvērt pirms piedāvājumu atvēršanas sēdes”, kas rakstīta tādā pašā valodā, kā konkursa dokumenti.
Piedāvājumus atver novērtēšanas komisija atklātā sēdē konkursa dokumentos noteiktajā vietā un laikā. Atklātajā piedāvājumu atvēršanas sēdē jāpaziņo pretendentu nosaukumi, piedāvātās cenas, nepieciešamās piedāvājuma garantijas sniegšana un jebkādas citas formalitātes, ko līgumslēdzēja iestāde uzskata par lietderīgu.
270. pants
Pārrunu procedūras izmantošana būvdarbu līgumiem
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Piešķirot būvdarbu līgumus var izmantot pārrunu procedūru ar vienu piedāvājumu šādos gadījumos:
a)
ja īpaši steidzamu iemeslu dēļ, kurus izraisījuši notikumi, ko līgumslēdzējas iestādes nav varējušas paredzēt un par ko tās nav atbildīgas, nav iespējams ievērot termiņus procedūrām, kas paredzētas Finanšu regulas 111. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;
b)
papildu būvdarbiem, kas nav ietverti sākotnēji noslēgtajā līgumā, bet neparedzētu apstākļu dēļ kļuvuši nepieciešami tajā paredzēto būvdarbu izpildei, ievērojot 2. punktā paredzētos nosacījumus;
c)
ja konkursa procedūra bijusi neveiksmīga, tas ir, ja nav saņemti kvalitatīvi vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi;
d)
līgumiem, kuri pasludināti par slepeniem, vai līgumiem, kuru izpildei jāpiemēro īpaši drošības pasākumi, vai ja tas ir vajadzīgs Savienības vai saņēmējvalsts būtisku interešu aizsardzībai;
e)
ja jānoslēdz jauns līgums pēc esoša līguma pirmstermiņa izbeigšanas.
Šā punkta pirmās daļas a) punkta vajadzībām darbības, kuras veic krīzes situācijās, kā noteikts 190. panta 2. punktā, uzskata par atbilstošām ārkārtējās steidzamības gadījumiem. Deleģētais kredītrīkotājs attiecīgos gadījumos saskaņoti ar attiecīgiem citiem deleģētiem kredītrīkotājiem nosaka, ka ir ārkārtējas steidzamības situācija, un regulāri pārskata savu lēmumu attiecībā uz pareizas finanšu vadības principu.
Pirmās daļas c) punktā minētajos gadījumos pēc konkursa procedūras atcelšanas līgumslēdzēja iestāde var vest pārrunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem, kurus tā izvēlas no tiem, kas piedalījušies konkursa uzaicinājumā, ar nosacījumu, ka sākotnējā līguma noteikumi nav būtiski mainīti.
2. Papildu būvdarbus, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, piešķir darbuzņēmējam, kas jau veic būvdarbus:
a)
ja šādus būvdarbus nevar tehniski vai saimnieciski nošķirt no galvenā līguma, neradot būtiskas neērtības līgumslēdzējai iestādei;
b)
ja šādi būvdarbi, kaut arī ir nošķirami no galvenā līguma izpildes, noteikti ir vajadzīgi tā izpildes pabeigšanai;
c)
ja par papildu būvdarbiem piešķirto līgumu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no galvenā līguma vērtības.
271. pants
Pārrunu procedūras izmantošana būvdarbu līgumiem
(Finanšu regulas 190. pants)
Būvdarbu līgumus, kas minēti 260. pantā, var piešķirt ar pārrunu procedūru pēc tam, kad ir izpētīts vietējais tirgus.
272. pants
Līgumu piešķiršanas procedūras izvēle jauktiem līgumiem
(Finanšu regulas 190. pants)
Par līgumiem, kas saistīti gan ar pakalpojumu sniegšanu, gan preču piegādi, gan būvdarbu izpildi, līgumslēdzēja iestāde ar Komisijas piekrišanu, ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, nosaka piemērojamos robežlielumus un procedūras, atsaucoties uz dominējošo aspektu, kas novērtēts, pamatojoties uz līguma dažādo sastāvdaļu salīdzinošo vērtību un darbības nozīmīgumu.
273. pants
Konkursa dokumenti
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Konkursa dokumentus, kas noteikti 138. pantā, sastāda, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi un saskaņā ar šās nodaļas noteikumiem attiecībā uz izsludināšanu un kontaktiem starp līgumslēdzēju iestādi un pretendentiem.
2. Pakalpojumu līgumiem konkursa lietā jābūt šādiem dokumentiem:
a)
norādījumi pretendentiem, kuros jānosaka:
i)
līguma veids;
ii)
piešķiršanas kritēriji un to nozīme;
iii)
ka ir iespējamas intervijas un to grafiks;
iv)
vai ir pieļaujami varianti;
v)
pieļaujamais īpatsvars, par kuru var slēgt apakšuzņēmuma līgumus;
vi)
maksimālais līgumam pieejamais budžets;
vii)
piedāvājumu valūta;
b)
izraudzīto kandidātu īsais saraksts (minot apvienošanās aizliegumu);
c)
vispārējie nosacījumi pakalpojumu līgumiem;
d)
īpašie nosacījumi, ar kuriem paplašina, papildina vai atkāpjas no vispārējiem nosacījumiem;
e)
darba uzdevums, kurā norādīts projekta plānotais grafiks un datumi, kuros pēc plāna jābūt pieejamiem galvenajiem ekspertiem;
f)
cenrādis (kas jāaizpilda pretendentam);
g)
piedāvājuma veidlapa;
h)
līguma veidlapa;
i)
attiecīgā gadījumā bankas (vai tamlīdzīgas) garantijas veidlapas priekšfinansējuma samaksai.
Šā punkta h) apakšpunktu nepiemēro gadījumiem, kad ārkārtas un pienācīgi pamatotu apstākļu dēļ līguma paraugu nevar izmantot.
3. Piegādes līgumiem konkursa lietā jābūt šādiem dokumentiem:
a)
norādījumi pretendentiem, kuros jānosaka:
i)
atlases un piešķiršanas kritēriji;
ii)
vai ir atļauti varianti;
iii)
piedāvājumu valūta;
b)
vispārējie nosacījumi pakalpojumu līgumiem;
c)
īpašie nosacījumi, ar kuriem paplašina, papildina vai atkāpjas no vispārējiem nosacījumiem;
d)
tehniskais pielikums, kurā ir plāni, tehniskās specifikācijas un līguma izpildes plānotais grafiks;
e)
cenrādis (kas jāaizpilda pretendentam) un cenu sadalījums;
f)
piedāvājuma veidlapa;
g)
līguma veidlapa;
h)
attiecīgā gadījumā bankas (vai līdzīga) garantijas veidlapa:
i)
piedāvājums;
ii)
priekšfinansējuma maksājums;
iii)
pienācīga izpilde.
Šā punkta g) apakšpunktu nepiemēro gadījumiem, kad ārkārtas un pienācīgi pamatotu apstākļu dēļ līguma paraugu nevar izmantot.
4. Būvdarbu līgumiem konkursa lietā jābūt šādiem dokumentiem:
a)
norādījumi pretendentiem, kuros jānosaka:
i)
atlases un piešķiršanas kritēriji;
ii)
vai ir atļauti varianti;
iii)
piedāvājumu valūta;
b)
vispārējie nosacījumi pakalpojumu līgumiem;
c)
īpašie nosacījumi, ar kuriem paplašina, papildina vai atkāpjas no vispārējiem nosacījumiem;
d)
tehniskie pielikumi, kuros ir plāni, tehniskās specifikācijas un līguma izpildes plānotais grafiks;
e)
cenrādis (kas jāaizpilda pretendentam) un cenu sadalījums;
f)
piedāvājuma veidlapa;
g)
līguma veidlapa;
h)
attiecīgā gadījumā bankas (vai līdzīga) garantijas veidlapa:
i)
piedāvājums;
ii)
priekšfinansējuma maksājums;
iii)
pienācīga izpilde.
Šā punkta g) apakšpunktu nepiemēro gadījumiem, kad ārkārtas un pienācīgi pamatotu apstākļu dēļ līguma paraugu nevar izmantot.
5. Pretrunas gadījumā starp īpašajiem noteikumiem, kas minēti 2. punkta d) apakšpunktā, 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta c) apakšpunktā, un vispārējiem noteikumiem piemēro minētos īpašos noteikumus.
6. Ja līgumslēdzējas iestādes prasa neatkarīgu organizāciju izdotus sertifikātus, kas apliecina, ka uzņēmējs atbilst zināmām kvalitātes garantijas normām, tie atsaucas uz kvalitātes garantijas sistēmām, kas balstās uz attiecīgām Eiropas vai attiecīgā gadījumā starptautiskām normām un kuras apliecinājušas organizācijas, kas atbilst Eiropas vai starptautiskām sertificēšanas normām. Tās var pieņemt no uzņēmējiem arī cita veida pierādījumus par līdzvērtīgiem kvalitātes garantijas pasākumiem.
274. pants
Garantijas
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Atkāpjoties no 163. panta, iepriekšējas garantijas izsaka euro vai tā līguma valūtā, uz kuru tās attiecas.
2. Līgumslēdzēja iestāde var pieprasīt piedāvājuma garantiju šās nodaļas nozīmē 1-2 % apjomā no piegādes līguma un būvdarbu līguma kopējās vērtības. Tam jāatbilst 163. pantam. To atbrīvo pēc līguma parakstīšanas. To patur, ja piedāvājumu, kas iesniegts pirms iesniegšanas pēdējā termiņa, vēlāk atsauc.
3. Līgumslēdzēja iestāde var prasīt izpildes garantiju par summu, kas noteikta konkursa lietā un atbilst no 5 % līdz 10 % no piegādes un būvdarbu līguma kopējās vērtības. Šo garantiju nosaka, pamatojoties uz tādiem objektīviem kritērijiem kā līguma veids un vērtība.
Tomēr ir jāpieprasa izpildes garantija, ja tiek pārsniegti šādi robežlielumi:
a)
EUR 345 000 būvdarbu līgumiem;
b)
EUR 150 000 piegādes līgumiem.
Garantijai ir jābūt derīgai vismaz līdz piegādes un būvdarbu galīgai pieņemšanai. Ja līgums nav pienācīgi izpildīts, tiek paturēta visa garantija.
275. pants
Procedūru termiņi
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Piedāvājumiem jānonāk pie līgumslēdzējas iestādes adresē, kas norādīta konkursa uzaicinājumā, ne vēlāk kā dienā un laikā, kas norādīti konkursa uzaicinājumā. Termiņš piedāvājumu un līdzdalības pieteikumu pieņemšanai, kuru nosaka līgumslēdzējas iestādes, ir pietiekami garš, lai dotu ieinteresētajām personām saprātīgu un pietiekami ilgu laiku sagatavot un iesniegt viņu piedāvājumus.
Pakalpojumu līgumiem minimālais termiņš no konkursa uzaicinājuma vēstules nosūtīšanas dienas līdz piedāvājumu pieņemšanas pēdējai dienai ir 50 dienas. Tomēr steidzamos gadījumos ir pieļaujami citi termiņi.
2. Pretendenti var iesniegt jautājumus rakstiski pirms piedāvājumu pieņemšanas pēdējās dienas. Līgumslēdzēja iestāde sniedz atbildes uz jautājumiem pirms piedāvājumu saņemšanas pēdējās dienas.
3. Starptautiskās ierobežotās procedūrās līdzdalības pieprasījumu pieņemšanas termiņš ir ne mazāk kā 30 dienas no dienas pēc līguma paziņojuma publicēšanas dienas. Termiņš no uzaicinājuma vēstules nosūtīšanas dienas līdz piedāvājumu pieņemšanas pēdējai dienas ir ne mazāk kā 50 dienas. Tomēr atsevišķos izņēmuma gadījumos ir pieļaujami citi termiņi.
4. Starptautiskās atklātās procedūrās piedāvājumu pieņemšanas termiņi, kuru skaitīšana sākas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas, ir vismaz:
a)
90 dienas būvdarbu līgumiem;
b)
60 dienas piegādes līgumiem.
Tomēr atsevišķos izņēmuma gadījumos ir pieļaujami citi termiņi.
5. Vietējās atklātās procedūrās piedāvājumu pieņemšanas termiņi, kuru skaitīšana sākas no līguma paziņojuma publicēšanas dienas, ir vismaz:
a)
60 dienas būvdarbu līgumiem;
b)
30 dienas piegādes līgumiem.
Tomēr atsevišķos izņēmuma gadījumos ir pieļaujami citi termiņi.
6. Konkursiem ar pārrunu procedūru, kas noteikti 265. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 267. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 269. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kandidātiem piedāvājumu iesniegšanai dod laiku vismaz 30 dienas no konkursa uzaicinājuma vēstules nosūtīšanas dienas.
7. Termiņus, kas noteikti 1.-6. punktā, izsaka kalendārajās dienās.
276. pants
Novērtēšanas komisija
(Finanšu regulas 190. pants)
1. Visus līdzdalības pieprasījumus un piedāvājumus, kuri atbilst prasībām, novērtēšanas komisija izvērtē un sarindo, pamatojoties uz iepriekš paziņotiem izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijiem. Šajā komisijā nepāra skaitā - vismaz trīs - ir locekļi ar pietiekamām tehniskajām zināšanām un pieredzi pārvaldes darbā, lai novērtētu piedāvājumus.
2. Ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, tā var pieprasīt saņemt konkursa dokumentu, piedāvājumu, piedāvājumu novērtējuma un parakstīto līgumu kopiju. Tā var arī piedalīties piedāvājumu atvēršanā un novērtēšanā kā novērotāja.
3. Piedāvājumus, kuros nav ietverti visi būtiskie punkti, kas pieprasīti konkursa dokumentos, vai kuri neatbilst noteiktajām īpašajām prasībām, noraida.
Tomēr novērtēšanas komisija vai līgumslēdzēja iestāde var prasīt kandidātiem vai pretendentiem, lai tie iesniedz papildu materiālus vai izskaidro iesniegtos apliecinošos dokumentus saistībā ar izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijiem viņu noteiktā termiņā, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu.
4. Ja ir pārmērīgi zemas cenas piedāvājumi, kā noteikts 151. pantā, komisija pieprasa nepieciešamos paskaidrojumus attiecībā uz piedāvājuma saturu.
5. Pienākumu veidot novērtēšanas komisiju var atcelt procedūrām, kuru vērtība nepārsniedz EUR 20 000.
IV. NODAĻA
Dotācijas
277. pants
Finansēšana pilnā apmērā
(Finanšu regulas 192. pants)
Ikvienā gadījumā, kad notiek atkāpšanās no prasības par līdzfinansējumu, to pamato piešķiršanas lēmumā.
III SADAĻA
EIROPAS BIROJI
278. pants
Eiropas biroji un papildu biroju izveide
(Finanšu regulas 195. pants)
Biroji, kas noteikti Finanšu regulas 195. pantā, ir šādi:
a)
Publikāciju birojs;
b)
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai;
c)
Eiropas Personāla atlases birojs un Eiropas Administrācijas skola, kas tai ir administratīvi pievienota;
d)
Atsevišķo prasījumu pārvaldīšanas un maksājumu birojs;
e)
Infrastruktūras un apgādes birojs Briselē un Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā.
Viena vai vairākas iestādes var izveidot papildu birojus, ja to pamato izmaksu un ieguvumu izpēte un tiek garantēta Savienības darbību pārredzamība.
279. pants
Iestāžu deleģējumi starpiestāžu Eiropas birojiem
(Finanšu regulas 195. un 199. pants)
Katra iestāde ir atbildīga par budžeta saistību īstenošanu. Iestādes var deleģēt attiecīgā starpiestāžu Eiropas biroja direktoram visas pārejās darbības, īpaši juridiskās saistības, izdevumu apzināšanu, maksājumu pilnvarojumus un ieņēmumu izpildi, un nosaka šādu pilnvaru deleģēšanas apjomu un nosacījumus.
280. pants
Īpašie noteikumi par Publikāciju biroju
(Finanšu regulas 195. un 199. pants)
Attiecībā uz Publikāciju biroju katra iestāde pieņem lēmumu par savu publicēšanas politiku. Tīros ieņēmumus no publikāciju pārdošanas iestāde, kas ir šo publikāciju autors, atkārtoti izlieto kā piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.
281. pants
Noteiktu uzdevumu deleģēšana, ko izdara grāmatvedis
(Finanšu regulas 196. pants)
Komisijas grāmatvedis, rīkojoties pēc attiecīgā biroja vadības komisijas priekšlikuma, var deleģēt biroja darbiniekam dažus savus uzdevumus, kas attiecas uz ieņēmumu iekasēšanu un izdevumu apmaksu, kurus tieši izdara attiecīgais birojs.
282. pants
Finanšu līdzekļi - bankas konti
(Finanšu regulas 196. pants)
Lai nodrošinātu starpiestāžu biroja kases vajadzības, Komisija pēc vadības komisijas priekšlikuma var biroja vārdā atvērt bankas vai pasta pārveduma kontus. Attiecīgais birojs un Komisija finanšu gada beigās saskaņo katra gada galīgo kases stāvokli.
IV SADAĻA
ADMINISTRATĪVĀS APROPRIĀCIJAS
283. pants
Vispārīgi noteikumi
(Finanšu regulas 201. pants)
Administratīvās apropriācijas, uz kurām attiecas šī sadaļa, ir apropriācijas, kas noteiktas Finanšu regulas 41. pantā.
Budžeta saistības atbilstoši administratīvām apropriācijām, kuras ir kopīgas vairākām sadaļām un kuras pārvalda vispārīgi, budžeta uzskaitē var būt uzskaitītas vispārīgi, ievērojot apkopojošu klasifikāciju pa veidiem, kas noteikti 25. pantā.
Atbilstošos izdevumus ieraksta budžeta pozīcijās atbilstoši tādam pašam sadalījumam kā apropriācijas.
284. pants
Nomas garantijas
(Finanšu regulas 201. pants)
Iestāžu sniegtās nomas garantijas ir bankas garantijas veidā vai kā noguldījums iesaldētā bankas kontā uz iestādes un nomnieka vārda, kas izteikts euro, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.
Tomēr, ja darījumiem trešās valstīs nav iespējams izmantot nevienu no šiem nomas garantiju veidiem, atbildīgais kredītrīkotājs var apstiprināt citus veidus ar nosacījumu, ka šie veidi nodrošina Savienības finansiālo interešu līdzvērtīgu aizsardzību.
285. pants
Avansa maksājumi iestāžu darbiniekiem un locekļiem
(Finanšu regulas 201. pants)
Iestāžu personālam un locekļiem var maksāt avansus saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Civildienesta noteikumos.
286. pants
Ēkas
(Finanšu regulas 203. pants)
1. Finanšu regulas 203. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētie izdevumi ietver ēku aprīkošanas izmaksas. Tie neietver maksas.
2. Finanšu regulas 203. panta 4. punktā paredzēto agrīnās informācijas procedūru un Finanšu regulas 203. panta 5. punktā paredzēto iepriekšēja apstiprinājuma procedūru nepiemēro zemes iegādei bez maksas un par simbolisku summu.
3. Finanšu regulas 203. panta 3.-7. punktā paredzēto agrīnās informācijas un iepriekšēja apstiprinājuma procedūru nepiemēro dzīvojamām ēkām. Eiropas Parlaments un Padome var pieprasīt no atbildīgās iestādes jebkuru informāciju saistībā ar dzīvojamām ēkām.
4. Ārkārtējos vai steidzamos politiskos apstākļos Finanšu regulas 203. panta 4. punktā paredzēto agrīno informāciju par būvprojektiem saistībā ar Savienības delegācijām vai birojiem trešās valstīs var iesniegt kopā ar būvprojektu saskaņā ar Finanšu regulas 203. panta 5. punktu. Šādos gadījumos agrīnās informācijas un iepriekšēja apstiprinājuma procedūras īsteno pēc iespējas drīz.
5. Finanšu regulas 203. panta 5. un 6. punktā paredzēto iepriekšēja apstiprinājuma procedūru nepiemēro sagatavošanas līgumiem vai pētījumiem, kas ir nepieciešami, lai novērtētu sīki izstrādātas būvprojekta izmaksas un finansējumu.
6. Finanšu regulas 203. panta 7. punkta ii), iii) un iv) apakšpunktā minētie robežlielumi EUR 750 000 vai EUR 3 000 000 apmērā ietver ēku aprīkošanas izmaksas. Nomas un lietojuma līgumiem šajos robežlielumos ņem vērā ēku aprīkošanas izmaksas, bet ne citas maksas.
7. Vienu gadu pēc Finanšu regulas piemērošanas sākuma datuma Komisija ziņo par Finanšu regulas 203. panta 3.-8. punktā paredzēto procedūru piemērošanu.
V SADAĻA
EKSPERTI
287. pants
Atalgoti ārējie eksperti
(Finanšu regulas 204. pants)
1. Attiecībā uz vērtībām, kas ir mazākas par 170. panta 1. punktā minētajām robežvērtībām, var izraudzīties atalgotus ārējus ekspertus, pamatojoties uz 2. punktā noteikto procedūru.
2. Uzaicinājumu paust ieinteresētību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai, ja jānodrošina publicitāte potenciālo kandidātu vidū, - attiecīgās iestādes tīmekļa vietnē.
Uzaicinājumā paust ieinteresētību ietver uzdevumu aprakstu, to ilgumu un noteiktus atalgojuma nosacījumus. Šos nosacījumus var balstīt uz vienības cenām.
Pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību sagatavo ekspertu sarakstu. Tas ir derīgs ne ilgāk kā piecus gadus no tā publicēšanas vai ar uzdevumiem saistītās daudzgadu programmas termiņam.
3. Jebkura ieinteresēta fiziska persona var iesniegt pieteikumu minētā saraksta derīguma perioda laikā, izņemot šā perioda pēdējos trīs mēnešus. Ja uz atalgotiem ārējiem ekspertiem attiecas kāds no Finanšu regulas 106. un 107. pantā minētajiem izslēgšanas gadījumiem, tos neizraugās, lai veiktu Finanšu regulas 204. pantā minētos uzdevumus.
4. Visu apmaiņu ar atlasītiem ekspertiem, tostarp līgumu noslēgšana un jebkuri līgumu grozījumi, var veikt, izmantojot iestādes izveidotas elektroniskās apmaiņas sistēmas.
Šīs sistēmas atbilst šādām prasībām:
a)
tikai pilnvarotām personām var būt piekļuve sistēmai un tajā nosūtītiem dokumentiem;
b)
tikai pilnvarotas personas drīkst elektroniski parakstīt vai nosūtīt dokumentu sistēmā;
c)
pilnvarotās personas jāidentificē sistēmā ar izveidotiem līdzekļiem;
d)
precīzi jānosaka elektroniskā darījuma laiks un diena;
e)
jāsaglabā datu integritāte;
f)
jāsaglabā dokumentu pieejamība;
g)
attiecīgā gadījumā jāsaglabā dokumentu konfidencialitāte;
h)
jānodrošina personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
Uz šajā sistēmā nosūtītiem vai saņemtiem datiem attiecas juridiska prezumpcija par datu integritāti un sistēmas norādītās datu nosūtīšanas vai saņemšanas dienas un laika precizitāti.
Šajā sistēmā nosūtītu vai paziņotu dokumentu uzskata par līdzvērtīgu papīra formāta dokumentam, tas ir pieņemams kā pierādījumi tiesas procesā, to uzskata par dokumenta oriģinālu un uz to attiecas juridiska prezumpcija par tā autentiskumu un integritāti, ja tajā nav dinamisku iezīmju, kas var to automātiski izmainīt.
Elektroniskajiem parakstiem, kas minēti otrās daļas b) punktā, ir rokas parakstiem līdzvērtīgs juridisks spēks.
5. Ekspertu sarakstu un uzdevumu priekšmetu publicē ik gadu. Atalgojumu publicē, ja tas pārsniedz EUR 15 000 par izpildītajiem uzdevumiem.
6. Šā panta 5. punktu nepiemēro, ja šāda publikācija var apdraudēt attiecīgo personu tiesības un brīvības, ko aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, vai kaitēt ekspertu komercinteresēm.
TREŠĀ DAĻA
NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI
288. pants
Pārejas noteikumi
Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 35.-43. pantu turpina piemērot saistībām līdz 2013. gada 31. decembrim. Šīs regulas 33.-44. pantu piemēro saistībām tikai no 2014. gada 1. janvāra.
Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 pirmās daļas VI sadaļu var turpināt piemērot parakstītiem dotāciju nolīgumiem un paziņotiem dotāciju lēmumiem līdz 2013. gada 31. decembrim kopējo saistību ietvaros 2012. gada vai agrāku gadu budžetā, ja tā nolemj atbildīgais kredītrīkotājs, pienācīgi ņemot vērā vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principus.
289. pants
Atcelšana
Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.
290. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Taču 216.-226. pantu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 29. oktobrī