NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1071/2012
(2012. gada 14. novembris),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras uzsākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 16. februārī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Taizemes un Indonēzijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu Savienībā.
(2)
Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2012. gada 3. janvārī iesniedza Eiropas Savienības Kaļamā čuguna cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 50 % no kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (“kaļami vītņoti savienotājelementi”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus, lietotājus un eksportētājvalstu pārstāvjus par izmeklēšanas sākšanu. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Argentīnā, jo tā bija izraudzīta par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro atlases metode, un, ja ir, veikt atlasi, visi ĶTR ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji un nesaistītie importētāji tika aicināti ziņot par sevi Komisijai un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem (kas definēti turpmāk B sadaļā) periodā no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Netika paredzēta atlase attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem pārējās divās attiecīgajās valstīs - Taizemē un Indonēzijā.
(6)
Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuāla režīma (“IR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm pieprasījuma veidlapas. Divi uzņēmumi pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, bet četri uzņēmumi pieprasīja IR saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu.
(7)
Komisija iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, Ķīnas iestādēm un sūdzības iesniedzējam oficiāli darīja zināmus konstatējumus saistībā ar TER. Viņiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli.
(8)
Attiecībā uz Savienības ražotājiem un kā pienācīgi paskaidrots turpmāk 29. apsvērumā, seši Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no trim Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to pārdošanas apjomu.
(9)
Kā paskaidrots turpmāk 31. apsvērumā, 33 nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no deviņiem importētājiem, kuriem bija lielākais importa apjoms uz Savienību un kuru ģeogrāfiskā atrašanās vieta bija Savienībā. Viens importētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc galīgajā izlasē tika iekļauti atlikušie astoņi importētāji.
(10)
Kā skaidrots turpmāk 30. apsvērumā, 12 ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuriem bija lielākais eksporta apjoms uz Savienību.
(11)
Komisija nosūtīja anketas trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, trim Taizemes ražotājiem eksportētājiem, trim Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, deviņiem nesaistītiem importētājiem un septiņiem lietotājiem.
(12)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, diviem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, viena Indonēzijas ražotāja eksportētāja un astoņiem nesaistītiem importētājiem. Neviens lietotājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
(13)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
Savienības ražotāji
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spānija
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgārija
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austrija
b)
ražotāji eksportētāji ĶTR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ĶTR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ĶTR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ĶTR
c)
ražotāji eksportētāji Taizemē
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Taizeme
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Taizeme
d)
ražotāji eksportētāji Indonēzijā
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonēzija
e)
nesaistītie importētāji Savienībā
-
Crane Limited, Ipswich, Apvienotā Karaliste
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Vācija
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Vācija
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nīderlande
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itālija
(14)
Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, ja tiem nepiešķirtu TER, tika veikta pārbaude šādā uzņēmumā ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz Indijas kā analogās valsts datiem:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija
3. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(15)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(16)
Attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementi (“attiecīgais ražojums”), uz kuriem patlaban attiecas KN kods ex 7307 19 10.
(17)
Galvenās izejvielas ir metāllūžņi, kokss/elektroenerģija, smiltis (formēšanai) un cinks (galvanizācijai). Pirmais solis ražošanas procesā ir metāllūžņu kausēšana kupolveida krāsnīs. Tam seko formēšana un dažādu veidņu liešana, kuras pēc tam tiek sadalītas atsevišķo gabalos. Ražojumi tiek ilgstoši atkvēlināti, lai nodrošinātu, ka tie ir pietiekami formējami un izmantojami gadījumos, kuros, piemēram, ir nepieciešams, lai tie būtu izturīgi pret triecieniem, vibrāciju un strauju temperatūras maiņu. Pēc tam vajadzības gadījumā savienotājelementus var cinkot. Tad tiek veikta ražojumu vītņošana.
(18)
Kaļamus vītņotus savienotājelementus izmanto, lai savienotu divas vai vairākas caurules, cauruli ar aparātu, mainītu šķidrumu plūsmas virzienu vai noslēgtu cauruli. Kaļamus vītņotus savienotājelementus galvenokārt izmanto gāzes, ūdens un apkures sistēmās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās. Tos izmanto arī naftas pārstrādes rūpnīcu cauruļvadu sistēmās. Kaļamie savienotājelementi ir pieejami daudzās konfigurācijās, visbiežāk kā 90 grādu leņķa līkumi, cauruļvadu brīvgala veidojumi, savienojumi un uzmavas. Tos piedāvā gan kā melnus (necinkotus), gan cinkotus ražojumus.
2. Līdzīgais ražojums
(19)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR, Taizemes un Indonēzijas iekšzemes tirgū, un Indijas, kuru izraudzīja par analogo valsti, iekšzemes tirgū, kā arī ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē (“līdzīgais ražojums”).
(20)
Vairākās prasības, galvenokārt no importētāju un arī no dalībvalsts iestāžu puses, tika iesniegtas saistībā ar ražojumu spektru. Prasības turpmākā tekstā ir aplūkotas atsevišķi.
(21)
Importētājs apgalvoja, ka “elektriski cinkoti savienotājelementi” būtu jāizslēdz no kaļamu vītņotu savienotājelementu definīcijas. Tas argumentēja, ka elektriski cinkotu savienotājelementu ražošanas procesā pēc vītņošanas ietilpst papildu ražošanas posmi, piemēram, mazgāšana un vēl viena elektriskā cinkošana. Tas neapšaubāmi uzlabo kvalitāti un rada priekšrocības salīdzinājumā ar parastajiem savienotājelementiem. Tomēr ir skaidrs, ka elektriski cinkoti savienotājelementi ir pilnībā aizstājami ar parastiem savienotājelementiem, tiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības. Līdz ar to tos uzskata par attiecīgo ražojumu.
(22)
Tas pats importētājs importē kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, ko tas montē ar citām daļām, veidojot gatavus kompresijas savienotājelementus. Tika apšaubīts, vai kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā. Kaut arī šīs galvenās sastāvdaļas izskatās kā savienotājelementi un ir vītņotas, tās nevar tieši izmantot, lai savienotu caurules, proti, pirms ar tām var savienot caurules, tās ir jāsamontē. Lai gan tās ir dārgākas, tās ir aizstājamas ar citiem vītņotiem savienotājelementiem, jo tās tāpat izmanto, lai savienotu caurules, tomēr galvenokārt remonta vajadzībām, nevis jaunās iekārtās. Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka kompresijas savienotājelementi un to galvenās sastāvdaļas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā.
(23)
Dažas personas apgalvoja, ka kaļamos savienotājelementus, ko ražo un pārdod Savienības ražotāji, nevar uzskatīt par salīdzināmiem ar tiem, ko attiecīgās eksportētājvalstis ražo un eksportē uz Savienību, jo Savienības ražojumos izmantotais materiāls parasti ir baltais čuguns, savukārt eksportētajos savienotājelementos ir izmantots melnais kaļamais čuguns.
(24)
Kā jau secināts Padomes Regulā (EK) Nr. 1784/2000 (3) attiecībā uz šo pašu ražojumu, izmeklēšanā provizoriski tika konstatēts, ka nav mērķtirgus uztveres atšķirību, nošķirot baltā čuguna savienotājelementus un melnā čuguna savienotājelementus, jo visos aspektos, izņemot oglekļa saturu, tiem ir ļoti līdzīgas īpašības, vienāds gala lietojums, tāpēc tie ir savstarpēji aizstājami. To apstiprina fakts, ka importētāji/tirgotāji, kas pērk gan kaļamā melnā čuguna savienotājelementus no attiecīgajām valstīm, gan Savienības ražošanas nozares ražotos kaļamā baltā čuguna savienotājelementus, pārdod tos lietotājiem, nenošķirot divas minētās materiālu kategorijas. Attiecībā uz aplūkojamā ražojuma lietotājiem izmeklēšanā apstiprināja, ka viņi būtībā nenošķir baltā čuguna vai melnā čuguna savienotājelementus.
(25)
Turklāt gan savienotājelementi no baltā čuguna, gan savienotājelementi no melnā čuguna ir iekļauti Eiropas standartā NE 10242 un starptautiskajā standartā ISO 49, kuros ir precizētas prasības par kaļamo savienotājelementu projektēšanu un to ekspluatācijas īpašībām. Kas attiecas konkrēti uz izmantojamā materiāla kvalitāti, ir atļauts izmantot gan balto čugunu, gan melno čugunu.
(26)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražotāju daļas ražotos un pārdotos kaļamā baltā čuguna savienotājelementus būtu jāuzskata par līdzīgu ražojumu kaļamā melnā čuguna savienotājelementiem, kurus attiecīgās eksporta valstis ražojušas un eksportējušas uz Savienību.
(27)
Viens importētājs importēja ierobežotu daudzumu nepabeigtus savienotājelementus bez vītnes. Vītni pēc tam iestrādāja importētājs. Tā kā importētās preces nav vītņotas, tās neuzskata par attiecīgo ražojumu.
(28)
Vienas dalībvalsts iestādes norādīja uz to, ka saskaņā ar skaidrojumiem, kuri iekļauti kombinētajā nomenklatūrā (4), apzīmējums “kaļams” ietver lodveida grafīta čugunu (identisks kaļamajam čugunam (ductile cast iron)). Neviena no ieinteresētajām personām neziņoja par šā kaļamā čuguna vītņoto savienotājelementu pārdošanu IP, tomēr ir pierādījumi, ka tas ir iespējams. Šiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās pamatīpašības kā izmeklējamiem kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, tāpēc uzskata par lietderīgu precizēt, ka šā kaļamā čuguna ražojumi ietilpst procedūras un pasākumu jomā.
C. ATLASE
1. Savienības ražotāju atlase
(29)
Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo kaļamo vītņoto savienotājelementu pārdošanas apjomu nesaistītiem klientiem Savienībā, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. No sešiem Savienības ražotājiem, par kuriem zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu, izlasē iekļāva trīs ražotājus, kuri pieder pie divām uzņēmumu grupām un veido 81 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu pārdošanas apjoma nesaistītiem klientiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem Savienības ražotājiem un sūdzības iesniedzēju un visas ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par ierosināto izlasi. Par izlases izveidi netika saņemtas piezīmes.
2. ĶTR ražotāju eksportētāju atlase
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Divpadsmit ražotāji eksportētāji, kas veidoja 51 % no Ķīnas eksporta uz Savienību IP laikā, iesniedza atlasei vajadzīgo informāciju, kas bija prasīta paziņojuma par procedūras sākšanu A pielikumā. Izveidotajā izlasē ir trīs uzņēmumi, kuri pārstāv 88 % no tā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību, ko bija veikušas personas, kuras sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm. Par izlases izveidi netika saņemtas piezīmes.
3. Nesaistīto importētāju atlase
(31)
Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi izveidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo importa apjomu Savienībā, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt, kā arī uz uzņēmumu ģeogrāfisko atrašanās vietu. Pavisam 33 nesaistīti importētāji iesniedza informāciju, kas bija vajadzīga atlasei un bija pieprasīta paziņojuma par procedūras sākšanu B pielikumā. Sākotnējo izlasi veidoja tādi seši importētāji piecās dalībvalstīs, kas pārstāv 59 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu importa, ko Savienībā veikuši importētāji, kas sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem importētājiem. Pēc tam, kad bija saņemtas piezīmes, izlasē iekļāva vēl trīs uzņēmumus, tāpēc galīgajā izlasē bija deviņi importētāji sešās dalībvalstīs, kas pārstāvēja 67 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu importa Savienībā, ko bija veikuši importētāji, kas sadarbojās. Netika saņemtas citas piezīmes par paplašināto izlasi. Viens importētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc galīgajā atlasē bija iekļauti atlikušie astoņi importētāji.
D. DEMPINGS
1. Ķīnas Tautas Republika
1.1. Tirgus ekonomikas režīms
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar 2. panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem, par kuriem konstatē, ka viņi izpilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus.
(33)
Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
1.
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus nosacījumiem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;
2.
uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem;
3.
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
4.
tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti; kā arī
5.
valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.
(34)
Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.
(35)
Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieprasījumos ietverto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās.
(36)
Pārbaudē konstatēja, ka abi ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, neatbilda kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā.
(37)
Abu eksportētāju pārskati, kuriem bija veikta revīzija, neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un viena eksportētāja pārskati, kuriem bija veikta revīzija, pat bija nepilnīgi, jo tajos nebija iekļauts naudas plūsmas pārskats. Tādējādi ir skaidrs, ka tie neatbilst 2. kritērijam.
(38)
Viens eksportētājs nevarēja pierādīt, ka tā privatizācijas laikā ieguldītais kapitāls ir pareizi novērtēts, savukārt otrs eksportētājs saņēma valsts pabalstu galvenokārt preferenciālas ienākuma nodokļa likmes veidā. Tādēļ tie neatbilst 3. kritērijam.
(39)
Viens uzņēmums, kurš pieprasīja TER, iesniedza piezīmes attiecībā uz informācijas izpaušanu. Tas neapstrīdēja nevienu izpausto faktu, bet savās piezīmēs izvirzīja trīs galvenos jautājumus.
(40)
Pirmkārt, tas apgalvoja, ka TER noteikšana ir nelikumīga, jo to veica gandrīz divus mēnešus pēc noteiktā termiņa. Šajā sakarā jānorāda, ka šī kavēšanās radās galvenokārt tāpēc, ka nevarēja notikt agrāks TER pārbaudes apmeklējums, jo Ķīnas eksportētāji tolaik nebija pieejami. Jāuzsver, ka noteikšanas laikam nebija nekādas ietekmes uz rezultātu.
(41)
Otrkārt, tika apgalvots, ka neatbilstības pārskatos, kuriem bija veikta revīzija, ir pamatotas tikai ar formāliem iemesliem. Turklāt tika apgalvots, ka “uzskaites prakse, kas nav uzskatāma par pilnībā formāli atbilstošu SGS, nenozīmē, ka nav ievērots otrais TER kritērijs, ja vien tā nav ietekmējusi uzņēmuma finanšu rezultātus.” Šajā sakarā ir vērts norādīt, ka otrais kritērijs neattiecas uz uzņēmuma finanšu rezultātiem. Tāpēc prasība nav pamatota. Attiecīgais kritērijs “grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem” patiešām ir formāla prasība. Tomēr ir vērts pieminēt, ka visi pārkāpumi bija nozīmīgi attiecīgo summu ziņā vai pārkāpuma nopietnības ziņā (t. i., kāda obligāta analīze vienkārši netika veikta).
(42)
Visbeidzot tika apgalvots, ka pabalsts, kas bija piešķirts preferenciālas ienākuma nodokļa likmes veidā, iepriekš nav izmantots, lai pamatotu TER atteikumu. Šajā sakarā jānorāda, ka katru gadījumu vērtē atsevišķi. Trešais TER kritērijs ir paredzēts, lai novērtētu, vai Ķīnas eksportētājus ir ietekmējuši ievērojami kropļojumi, kas saglabājušies no iepriekšējās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika. Tāds ir šis gadījums attiecībā uz valsts pabalstu, kas galvenokārt tika piešķirts preferenciālas nodokļa likmes veidā. Tāpēc vispārīgas piezīmes, ko iesniedza Ķīnas eksportētājs, nav pietiekami pamatotas.
(43)
Kopumā tiek secināts, ka nav pierādīts, ka kāds ražotājs eksportētājs ir izpildījis TER otro un trešo kritēriju. Tādēļ šiem uzņēmumiem nevar piešķirt TER.
1.2. Individuālais režīms
(44)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis noteikums, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.
(45)
Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
1.
ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;
2.
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti;
3.
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;
4.
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; un
5.
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.
(46)
Ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, kā arī trešais atlasītais ražotājs pieprasīja IR. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, provizoriski tika konstatēts, ka visi atlasītie ražotāji eksportētāji atbilda pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām noteikumiem, tādējādi tiem varēja piešķirt IR.
1.3. Analogā valsts
(47)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, tiek noteikta, pamatojoties uz tirgus ekonomikas trešās valsts (“analogās valsts) cenām vai salikto vērtību.
(48)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Argentīnu kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.
(49)
Vairāki eksportētāji un importētāji ir iesnieguši piezīmes par analogās valsts izvēli, apgalvojot, ka Argentīna nebūtu piemērota analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka Argentīnas iekšzemes tirgū ir vērojama maza konkurence un līdz ar to - augstas cenas. Patiešām, ir norādes, ka Argentīnas tirgu lielākoties pārvalda trīs vietējie ražotāji. Saskaņā ar Argentīnas statistiku imports Argentīnas tirgū ir nenozīmīgs, jo tradicionālajiem lielākajiem ārvalstu piegādātājiem, Brazīlijai un Ķīnai, piemēro lielus antidempinga maksājumus.
(50)
Tie paši eksportētāji un importētāji ierosināja Taizemi, Indiju un Indonēziju kā piemērotākas analogās valstis. Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Argentīnas un Indijas ražotājus aicināja sadarboties, un viens Argentīnas un viens Indijas ražotājs tomēr piekrita sadarboties.
(51)
Šo ražotāju atbildes analīze liecināja, ka iekšzemes cenas, par kurām informēja vienīgais Argentīnas ražotājs, kurš sadarbojās, patiešām bija ļoti augstas - būtiski augstākas nekā atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenas un cenas, kas nerada kaitējumu.
(52)
Taču izrādījās, ka Indijas tirgū ir raksturīga ļoti liela konkurence, jo saskaņā ar aplēsēm tajā piedalās aptuveni 300 ražotāju. Tā rezultātā cenas iekšzemes tirgū, par ko informēja Indijas eksportētājs, kurš sadarbojās, var uzskatīt par pieņemamām.
(53)
Taizeme un Indonēzija ir iesaistīta tajā pašā izmeklēšanā, bet abās valstīs darbojas ļoti mazs skaits ražotāju, līdz ar to šo valstu iekšzemes tirgos ir mazāk konkurences salīdzinājumā ar Indiju. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka Indija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
1.4. Normālā vērtība
(54)
Tā kā nevienam atlasītajam Ķīnas eksportētājam netika piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem, izmantojot Indiju kā analogo tirgus ekonomikas trešo valsti.
(55)
Vispirms attiecībā uz katru attiecīgo ražotāju eksportētāju tika noteikts, vai analogās valsts ražotāja kaļamu vītņotu savienotājelementu kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no katra ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumu kopējā apjoma uz Savienību IP laikā. Tas tā bija diviem no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem.
(56)
Tad noteica tos ražojuma veidus, ko pārdod uzņēmumi iekšzemes tirgū, kurā analogās valsts ražotājam bija kopumā reprezentatīvi iekšzemes pārdevumi, un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.
(57)
Katram veidam, kuru analogās valsts ražotājs pārdeva savā iekšzemes tirgū un kuru uzskatīja par tieši salīdzināmu ar tāda veida kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, kurus eksportam uz Savienību pārdeva ražotāji eksportētāji, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP ir vismaz 5 % no salīdzināma ražojuma veida kopapjoma, ko ražotājs eksportētājs pārdod eksportam uz Savienību.
(58)
Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai katra veida līdzīgo ražojumu, kas reprezentatīvos daudzumos pārdots iekšzemes tirgū, var uzskatīt par pārdotu parastā tirdzniecības apritē. To izdarīja, nosakot katra ražojuma veida rentabla pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP laikā.
(59)
Ja tāda ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas tika pārdots par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdošanas kopapjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu minētā ražojuma veida tikai iekšzemes pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu IP laikā.
(60)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu.
(61)
Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē.
(62)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību.
(63)
Lai noteiktu salikto normālo vērtību, vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē IP, guva vienīgais analogās valsts ražotājs, kurš sadarbojās, pieskaitīja pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Visiem ražojuma veidiem, ko iekšzemes tirgū pārdeva nereprezentatīvos daudzumos, saliktās normālās vērtības noteikšanai tika izmantota vidējā svērtā peļņa un pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas parastā tirdzniecības apritē šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.
1.5. Eksporta cena
(64)
Tā kā atlasītajiem ražotājiem tika piešķirts IR un tie veica attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanu uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
1.6. Salīdzinājums
(65)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(66)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(67)
Pienācīgas korekcijas, ņemot vērā fizikālās īpašības, netiešos nodokļus, transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanas, kredīta, komisijas un bankas pakalpojumu izmaksas, tika veiktas visos gadījumos, kuros tās tika atzītas par samērīgām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.
1.7. Dempinga starpības
(68)
Atlasītajiem uzņēmumiem katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība, kas tika noteikta analogajai valstij, tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu.
(69)
Ņemot to vērā, provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. To noteica, balstoties uz starpību, kas bija noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(71)
Uz šī pamata aprēķināto dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteica 42,3 % apmērā.
(72)
Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar Eurostat importa statistikas ekvivalentu.
(73)
Tā kā to ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, daļa veidoja vairāk nekā 50 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību un ražošanas nozari var uzskatīt par sadrumstalotu, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā atlasītā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram bija vislielākā dempinga starpība. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja par to, ka uzņēmumi, kuri nesadarbojās, īstenotu dempingu zemākā līmenī, un šādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti.
(74)
Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
42,3 %
Visi pārējie uzņēmumi
67,8 %
2. Taizeme un Indonēzija
2.1. Normālā vērtība
(75)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija vispirms noteica, vai līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms tiem bijis reprezentatīvs, t. i., vai šīs pārdošanas kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms bijis reprezentatīvs visiem Taizemes un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.
(76)
Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, un kuri ir identiski vai ļoti līdzīgi tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.
(77)
Par katru līdzīgā ražojuma veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdevuši iekšzemes tirgū un par kuru ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar attiecīgā ražojuma veidu, ko pārdod eksportam uz Savienību, tika pārbaudīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bijis pietiekami reprezentatīvs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bijis vismaz 5 % no visa salīdzināmu, eksportam uz Savienību pārdotu ražojumu kopējā apjoma.
(78)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs līdzīgā ražojuma veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem klientiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(79)
Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vienības izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību aprēķināja kā visu konkrētā veida iekšzemes pārdošanas vidējo svērto cenu.
(80)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā konkrētā veida vienīgi rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu.
(81)
Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē.
(82)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību.
(83)
Lai noteiktu salikto normālo vērtību, radušās vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko attiecīgie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, izmeklēšanas periodā bija guvuši no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, pieskaitīja tā vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Visiem ražojuma veidiem, ko iekšzemes tirgū pārdeva nereprezentatīvos daudzumos, saliktās normālās vērtības noteikšanai tika izmantota vidējā svērtā peļņa un PVA izmaksas parastā tirdzniecības apritē šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem.
2.2. Eksporta cena
(84)
Taizemes un Indonēzijas eksportētāju, kuri sadarbojās, visi attiecīgā ražojuma eksporta apjomi tika veikti neatkarīgiem klientiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
2.3. Salīdzinājums
(85)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(86)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(87)
Pienācīgas korekcijas, ņemot vērā tirdzniecības līmeni, transporta, apdrošināšanas, apstrādes un papildu izmaksas, iepakošanas, kredīta, komisijas un bankas pakalpojumu izmaksas, tika veiktas visos gadījumos, kuros tās tika atzītas par samērīgām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.
2.4. Dempinga starpības
a) Taizeme
(88)
Attiecībā uz abiem uzņēmumiem Taizemē, kuri sadarbojās, tika salīdzināta katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.
(89)
Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (abu Taizemes uzņēmumu, kas sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību IP), dempinga starpība visiem pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem tika noteikta abu uzņēmumu, kas sadarbojās, augstākās dempinga starpības līmenī.
(90)
Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, Taizemes uzņēmumiem ir šāda.
Uzņēmums
Dempinga starpība
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Visi pārējie uzņēmumi
50,7 %
b) Indonēzija
(91)
Vienīgajam uzņēmumam kurš sadarbojās, tika salīdzināta katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.
(92)
Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (vienīgā Indonēzijas uzņēmuma, kurš sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no visa Indonēzijas eksporta uz Savienību IP), dempinga starpība visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta tādā pašā līmenī kā uzņēmumam, kurš sadarbojās.
(93)
Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Dempinga starpība
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Visi pārējie uzņēmumi
11,0 %
E. KAITĒJUMS
1. Ražošana Savienībā
(94)
IP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā izgatavoja seši ražotāji. Kā norādīts iepriekš 29. apsvērumā, tika atlasītas divas Savienības ražotāju grupas, kas sastāv no trim Savienības ražotājiem un kas ražo vairāk nekā 81 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā.
2. Savienības ražošanas nozares definīcija
(95)
Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozare ir visi seši esošie Savienības ražotāji, kas ražoja līdzīgo ražojumu IP, turpmāk “Savienības ražošanas nozare”.
3. Patēriņš Savienībā
(96)
Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat ziņoto importa apjomu, kas koriģēts atbilstoši izmeklēšanā konstatētajam.
(97)
No 2008. līdz 2009. gadam Savienības patēriņš ievērojami samazinājās (par 21 %), pēc tam pieauga par 12 procentpunktiem līdz līmenim, kas ir par 9 % zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā reģistrētais patēriņš.
Patēriņš Savienībā (tonnās)
2008
2009
2010
IP
Patēriņš Savienībā
72 231
57 398
59 190
65 460
Indekss
100
79
82
91
Avots:
sūdzībā minētie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
4. Imports no attiecīgajām valstīm
4.1. Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvais novērtējums
(98)
Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes kaļamo vītņoto savienotājelementu imports būtu jānovērtē kopā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.
(99)
Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts, pārsniedza pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto de minimis slieksni (skatīt iepriekš 74., 90. un 93. apsvērumu)
(100)
Attiecībā uz Indonēzijas importa apjomiem par dempinga cenām konstatēja, ka tie veidoja tikai 2,5 % no visa līdzīgā ražojuma importa uz Savienību IP. Tāpēc var uzskatīt, ka tie neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē vai PTO antidempinga nolīguma noteikumu nozīmē (5).
(101)
Vienlaikus šajā pagaidu posmā izmeklēšanā tika noteikts, ka lielākā daļa Indonēzijas importa, iespējams, nav pienācīgi deklarēta ar citu KN kodu, proti, 7307 99 10, nevis 7307 19 10, kas parasti attiecas uz vītņotiem cauruļu savienotājelementiem no kaļamā čuguna. Tomēr viss imports vai vismaz liela daļa iespējami nepareizi deklarētā importa jau ir iekļauta iepriekšējā apsvērumā minētajā rādītājā (2,5 %).
(102)
Ņemot to vērā, tika provizoriski nolemts, ka netiks veikta minētā importa kumulācija ar importu par dempinga cenām no Taizemes un ĶTR.
(103)
Taizemes un ĶTR importa apjomus par dempinga cenām nevar uzskatīt par nenozīmīgiem, jo to tirgus daļa IP laikā veido attiecīgi 5,4 % un 47,3 %.
(104)
Kumulatīvo novērtējumu provizoriski uzskatīja par lietderīgu, ņemot vērā salīdzināmus konkurences nosacījumus starp importu no šīm divām valstīm un līdzīgo Savienības ražojumu, jo tiem bija vieni un tie paši tirdzniecības kanāli un klientu kategorijas. Patiešām vairākos gadījumos tika pierādīts, ka ražojumus, kas bija importēti no ĶTR un Taizemes, pārdeva, izmantojot vienus un tos pašus izplatītājus.
(105)
Ņemot to vērā, provizoriski tika uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti. Tāpēc importu no Taizemes un ĶTR pārbaudīja kumulatīvi. Tas turpmāk saukts par “importu no abām attiecīgajām valstīm”.
4.2. Importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa
(106)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam patēriņa krituma dēļ imports sākotnēji samazinājās par 16 %, kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, tas pēc tam līdz IP ievērojami palielinājās (par 31 procenta punktu).
Savienības importa apjoms (tonnās)
2008
2009
2010
IP
ĶTR
26 188
22 413
22 065
30 786
Indekss
100
86
84
118
Taizeme
3 723
2 681
3 331
3 485
Indekss
100
72
89
94
Abas attiecīgās valstis
29 911
25 094
25 396
34 271
Indekss
100
84
85
115
Avots:
Eurostat un izmeklēšanas konstatējumi.
(107)
Importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm tirgus daļa palielinājās par 11 procentpunktiem (no 41,7 % līdz 52,7 % attiecīgajā periodā). Šī tirgus daļa galvenokārt pieauga no 2010. gada līdz IP, kad palielinājās pieprasījums.
Savienības tirgus daļa
2008
2009
2010
IP
ĶTR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indekss
100
108
103
129
Taizeme
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indekss
100
91
110
103
Abas attiecīgās valstis
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indekss
100
106
104
126
Avots:
sūdzībā minētie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
4.3. Importa no abām attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums
a) Cenu pārmaiņas
(108)
Turpmākajā tabulā ir parādīta vidējā cena importam par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas (Eurostat dati). Attiecīgajā periodā vidējā cena importam no abām attiecīgajām valstīm nepārtraukti palielinājās, kopā pieaugot par 14 %.
Importa cenas (EUR/tonna)
2008
2009
2010
IP
ĶTR
1 428
1 557
1 631
1 676
Indekss
100
109
114
117
Taizeme
2 126
2 208
2 036
2 148
Indekss
100
104
96
101
Abas attiecīgās valstis
1 515
1 626
1 679
1 721
Indekss
100
107
111
114
Avots:
Eurostat.
b) Cenu samazinājums
(109)
Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā tika salīdzinātas atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem ar abu attiecīgo valstu atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā (lielākoties OEM (oriģinālā aprīkojuma ražotājiem izgatavotie ražojumi) pārdošanas apjoms) un izmaksas pēc importēšanas.
(110)
Šis salīdzinājums parādīja, ka Taizemes un ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu IP pārdeva Savienībā par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām; izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 25-55 % zemākas.
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(111)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari pārbaude ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Turpmākie dati par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļām attiecas uz visiem Savienības ražotājiem, savukārt dati par visiem pārējiem rādītājiem attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Ņemot vērā, ka izlasē ietvertas tikai divas ražotāju grupas, konfidencialitātes nolūkos turpmākajās tabulās nevarēja izpaust faktiskos kopsavilkuma datus par rādītājiem, kas balstās uz atlasītajiem ražotājiem; tā vietā ir parādīta tikai tā informācija, kas attēlo minēto rādītāju tendences.
5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(112)
No 2008. līdz 2009. gadam Savienības ražošanas apjomi strauji samazinājās (par 39 %) un pēc tam vēl nedaudz samazinājās zem jau tā zemā līmeņa, neraugoties uz patēriņa pieaugumu 12 procentpunktu apmērā turpmākajos gados, kā norādīts iepriekš 97. apsvērumā.
Savienības ražošanas apjoms (tonnās)
Visi ražotāji
2008
2009
2010
IP
Patēriņš Savienībā
55 726
33 780
32 303
32 646
Indekss
100
61
58
59
Avots:
sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(113)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā, galvenokārt no 2008. gada līdz 2009. gadam, samazinājās par 21 %. Galvenais ražošanas jaudas samazināšanas iemesls bija trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšana attiecīgajā periodā.
Savienības ražošanas jauda (tonnās)
Visi ražotāji
2008
2009
2010
IP
Ražošanas jauda
90 400
75 440
71 440
71 440
Indekss
100
83
79
79
Avots:
sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(114)
Neraugoties uz ražošanas jaudas kritumu, jaudas izmantojums galvenokārt no 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 26 %.
Savienības ražošanas jaudu izmantojums
Visi ražotāji
2008
2009
2010
IP
Ražošanas jaudas izmantojums
62 %
45 %
45 %
46 %
Indekss
100
73
73
74
Avots:
sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
5.2. Krājumi
(115)
Krājumu apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 23 % līdz ar pārdošanas un ražošanas apjomu samazināšanos Savienības ražošanas nozarē.
Krājumi (tonnās)
Izlase
2008
2009
2010
IP
Indekss
100
91
75
77
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(116)
Visu Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū no 2008. līdz 2009. gadam ievērojami samazinājās (par 25 %), jo saruka pieprasījums. Tomēr pēc 2009. gada Savienībā ievērojami pieauga pieprasījums, kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, bet pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām Savienībā saglabājās zemajā 2009. gada līmenī.
Savienības pārdošanas apjoms (tonnās)
Visi ražotāji
2008
2009
2010
IP
Savienības pārdošanas apjoms
34 210
25 702
26 717
25 333
Indekss
100
75
78
74
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(117)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās (par 9 procentpunktiem jeb 18 %), lai gan importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā laikposmā pieauga par 11 procentpunktiem, kā norādīts iepriekš 107. apsvērumā.
Savienības tirgus daļa
Visi ražotāji
2008
2009
2010
IP
Savienības pārdošanas apjoms
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indekss
100
95
96
82
Avots:
sūdzībā norādītie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
5.4. Cenas un cenas ietekmējoši faktori
(118)
Atlasītie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā varēja tikai nedaudz paaugstināt pārdošanas cenas (par 4 %). Savienības tirgū ieveda aizvien vairāk importa par dempinga cenām, tāpēc šis cenu paaugstinājums bija zemāks, nekā izmaksu pieaugums.
Vidējā Savienības cena par tonnu
Izlase
2008
2009
2010
IP
Indekss
100
103
103
104
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.5. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
(119)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu (pirms nodokļu samaksas) no līdzīgā ražojuma pārdevumiem Savienības tirgū nesaistītiem klientiem izsakot procentos no šo pārdevumu apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgā perioda sākumā bija apmierinoša, savukārt 2009. gadā tās darbība gandrīz pilnībā bija nerentabla. Lai gan pēc tam nedaudz palielinājusies, visā atlikušajā attiecīgajā periodā tā joprojām bija ievērojami zemāka par līmeni, kas nerada kaitējumu.
(120)
Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, šis rādītājs atbilda rentabilitātes tendencei.
Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (ROI)
Izlase
2008
2009
2010
IP
Rentabilitāte (indekss)
100
8
38
37
ROI (indekss)
100
1
36
40
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(121)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās (kopumā par 64 %), IP sarūkot līdz īpaši zemam līmenim.
Naudas plūsma (EUR)
Izlase
2008
2009
2010
IP
Indekss
100
55
58
36
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.6. Izaugsme
(122)
Kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP ievērojami pieauga (par 8 000 tonnām), savukārt importa par dempinga cenām apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 9 000 tonnām, kā norādīts iepriekš 106. apsvērumā. Tāpēc visu pieaugumu Savienības tirgū no 2009. gada līdz IP absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā saglabājās ļoti zemajā 2009. gada līmenī. Tādēļ ir pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja izmantot savā labā patēriņa neseno kāpumu Savienībā, jo pieauga importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm tirgus daļa.
5.7. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu
(123)
Attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju ieguldījumi mainījās šādi.
Neto ieguldījumi (EUR)
Izlase
2008
2009
2010
IP
Indekss
100
65
41
76
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(124)
Tabula liecina, ka no 2008. gada līdz 2010. gadam Savienības ražotāji ir ievērojami samazinājuši ieguldījumus. Šī tendence mainījās IP, kad ieguldījumi ievērojami palielinājās, bet nesasniedza līmeni, kāds bija attiecīgā perioda sākumā.
5.8. Spēja piesaistīt kapitālu
(125)
Nepietiekamās rentabilitātes dēļ, kā aprakstīts iepriekš 119. apsvērumā, dažiem Savienības ražotājiem pašreizējos apstākļos bija grūtības piesaistīt kapitālu turpmākiem ieguldījumiem. Turklāt neapmierinošs ienākums no ieguldījumiem vairoja problēmas kapitāla piesaistē.
5.9. Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas
(126)
Nodarbinātības līmenis (pilna laika ekvivalentos) faktiski atspoguļoja ražošanas apjomu tendenci (skatīt iepriekš 112. apsvērumu), kas liecina, ka Savienības ražošanas nozare ir mēģinājusi racionalizēt ražošanas izmaksas, kad tas bija vajadzīgs. Savienības ražošanas nozare mēģināja pielāgot darbaspēku arvien sliktākiem tirgus apstākļiem; tas attiecīgajā periodā nozīmēja pastāvīgu nodarbinātības samazinājumu par 36 %.
Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents)
Izlase
2008
2009
2010
IP
Indekss
100
75
67
64
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(127)
Neraugoties uz iepriekš minētajiem Savienības ražošanas nozares mēģinājumiem pielāgot nodarbinātību sliktākai tirgus situācijai, no 2008. līdz 2009. gadam Savienības ražotāju izlaide (izteikta uz PLE) būtiski samazinājās (par 19 %). Lai gan pēc tam situācija pastāvīgi uzlabojās, izlaide bija par 9 % zemākā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu.
Ražīgums (tonnas/pilna laika ekvivalents)
Izlase
2008
2009
2010
IP
Indekss
100
81
87
91
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(128)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas pastāvīgi palielinājās kopumā par 12 %.
Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE)
Izlase
2008
2009
2010
IP
Indekss
100
106
112
112
Avots:
atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.10. Dempinga starpības lielums
(129)
Dempinga starpības importam no abām attiecīgajām valstīm, kā minēts 74. un 90. apsvērumā, ir augstas. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi var uzskatīt par būtisku.
5.11. Atlabšana no iepriekšējā dempinga ietekmes
(130)
Uz kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, kuru izcelsme ir Brazīlijā, Čehijas Republikā, Japānā, ĶTR, Korejas Republikā un Taizemē, jau attiecās pasākumi (6) no 2000. gada līdz 2005. gadam (7) (“iepriekšējie pasākumi”). Apmierinošā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte perioda sākumā (skatīt iepriekš 119. apsvērumu) liecina, ka šie pasākumi īslaicīgi uzlaboja Savienības ražošanas nozares situāciju. Tomēr importa par dempinga cenām apjoma palielināšanās izbeigtu šo samērā pozitīvo periodu. Turklāt jānorāda, ka kopējā tirgus daļa, kuru veido sešas valstis, uz kurām attiecās iepriekšējie pasākumi, nekad nepārsniedza 29 % (8), savukārt, kā norādīts iepriekš 107. apsvērumā, to abu valstu tirgus daļa, uz kurām attiecas pašreizējā izmeklēšana, izmeklēšanas periodā bija 52,7 %.
6. Secinājums par kaitējumu
(131)
Kaitējuma rādītāju tendences attiecīgajā periodā bija negatīvas. Tas ir īpaši pamanāms, analizējot rādītājus par rentabilitāti, ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, jo tie skaidri liecina par negatīvu tendenci.
(132)
Tajā pašā laikā kaļamu vītņotu savienotājelementu importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm samazināja Savienības ražošanas nozares cenas IP par 55 % (skatīt iepriekš 110. apsvērumu), vienlaikus būtiski palielinot to tirgus daļa (skatīt iepriekš 107. apsvērumu).
(133)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
F. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(134)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR un Taizemē, Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā līmenī, lai to varēja uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(135)
No 2008. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms no abām attiecīgajām valstīm palielinājās par 15 % (tirgū, kas samazinājās par 9 %), kā rezultātā Savienības tirgus daļa palielinājās no 41,7 % līdz 52,7 %.
(136)
Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm pieaugums attiecīgajā periodā notika paralēli negatīvajām tendencēm attiecībā uz gandrīz visiem ar kaitējumu saistītajiem Savienības ražošanas nozares rādītājiem. Savienības ražošanas nozare zaudēja 8,7 procentpunktus no tirgus daļas, un tai nācās samazināt savu ražošanu par 41 %. Būtiski mazākās cenas neļāva Savienības ražošanas nozarei pienācīgi atspoguļot pieaugušās ražošanas izmaksas pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja ļoti zemu rentabilitātes līmeni lielākajā attiecīgā perioda daļā.
(137)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemo cenu dempinga imports no abām attiecīgajām valstīm, kuru Savienībā importēja lielos un kopumā pieaugošos apjomos un kuru pārdeva par būtiski zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no citām trešām valstīm
(138)
Eurostat ir informējis par ievērojamiem importa apjomiem no Indijas par ļoti zemām cenām visā attiecīgajā periodā, tomēr ir norādes par to, ka šis imports nav attiecīgais ražojums, bet dažādi ražojumi, kuri klasificēti ar to pašu KN kodu.
(139)
Kas attiecas uz citām trešām valstīm, no tām ierobežotā daudzumā ieveda importu visa attiecīgā perioda laikā. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav abas attiecīgās valstis, ir samazinājusies par 2,1 procentpunktu - no 10,5 % līdz 8,4 %.
(140)
Nākamie lielākie importa avoti IP laikā bija Indonēzija, Brazīlija un Turcija, kuru tirgus daļas attiecīgi bija 1,3 % līdz 1,6 %, un visas šīs valstis attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu.
Importa tirgus daļa
2008
2009
2010
IP
Brazīlija
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonēzija
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turcija
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Citas valstis
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Kopā
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indekss
100
105
104
80
Avots:
Eurostat.
(141)
Ņemot vērā ierobežotos apjomus un lejupslīdes tendences, var secināt, ka imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP.
3.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(142)
Kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomu, eksports attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās (kopumā par 34 %).
Eksporta pārdevumu apjoms (tonnās)
Izlase
2008
2009
2010
IP
Eksporta pārdošanas apjoms
7 134
5 043
4 969
4 700
Indekss
100
71
70
66
Avots:
atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(143)
Tomēr visā attiecīgajā periodā, eksporta pārdošanas apjoms veidoja tikai 13-15 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas. Līdz ar to tas acīmredzot nav ievērojami veicinājis būtisko kaitējumu, kas IP tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei.
3.3. Savienības patēriņa attīstība
(144)
Kā norādīts iepriekš 97. apsvērumā, no 2008. gada līdz 2009. gadam patēriņš Savienībā samazinājās par 21 %; tas tajā pašā periodā izraisīja Savienības ražošanas nozares Savienības pārdošanas apjoma kritumu par 25 %. Tomēr pēc 2009. gada patēriņš Savienībā ievērojami pieauga (par apmēram 8 000 tonnām), savukārt importa par dempinga cenām apjoms tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 9 000 tonnām, kā norādīts iepriekš 106. apsvērumā. Tāpēc visu pieaugumu Savienības tirgū no 2009. gada līdz IP absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā saglabājās ļoti zemajā 2009. gada līmenī.
(145)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtisks kaitējuma iemesls ir bijusi Spānijas būvniecības tirgus krīze, kas, iespējams, spēcīgi ietekmēja Spānijas uzņēmumu ATUSA, kas bija viens no galvenajiem sūdzības iesniedzējiem. Tomēr ATUSA pārdod ražojumus lielākajā daļā ES dalībvalstu un faktiskā Spānijas būvniecības krīzes ietekme bija neliela un skāra uzņēmuma pārdošanas apjomu Spānijā, kas nekad nebija veidojis lielāko daļu pārdošanas apjoma. Turklāt kaitējuma norise ir skaidra gan attiecībā uz abām atlasītajām uzņēmumu grupām, gan visiem sūdzības iesniedzējiem, gan arī Savienības ražošanas nozari kopumā. Katrā gadījumā kaitējuma analīze neaprobežojās tikai ar viena Savienības ražotāja darbību vai vienu valsts tirgu, bet attiecās uz visu Savienības ražošanas nozari.
(146)
Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka kaitējumu, ko radīja Savienības patēriņa negatīvā attīstība, nav radījis imports par dempinga cenām, bet aizstāšanas ietekme. Šajā ziņā jānorāda, ka Savienības patēriņa negatīvā attīstība varētu būt radījusi kaitējumu Savienības ražotājiem. Tomēr šo kaitējumu ir saasinājis pastāvīgais importa par dempinga cenām kāpums sarūkošā tirgū. Kā norādīts iepriekš, Savienības patēriņa nesenais pieaugums labvēlīgi ietekmēja vienīgi importu par dempinga cenām, savukārt Savienības ražotāji nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu.
3.4. Savienības ražotāju strukturālās problēmas
(147)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tas, ka uzņēmums Georg Fischer (“GF”) ir turpinājis būt rentabls, neņemot vērā tā augstākās cenas, bet pārējo Savienības ražotāju darbības rezultāti nebija apmierinoši, liecina, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir radījušas strukturālas problēmas, nevis imports par dempinga cenām. Tomēr arī uzņēmums GF ir izjutis negatīvo ietekmi, jo tas ir zaudējis tirgus daļu un daļu peļņas normas. Tā darbinieku skaits un arī izlaide ir sarukusi. Tāpēc nevar piekrist apgalvojumam, ka uzņēmumam GF netika nodarīts kaitējums.
(148)
Turklāt visi Savienības ražotāji, tostarp GF, bija pakļauti cenu spiedienam, ko radīja imports par dempinga cenām.
(149)
Tāpat ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzņēmums Berg Montana, ATUSA grupas Bulgārijas meitasuzņēmums, turpinājis rentabli darboties, un tas liecina, ka kaitējumu ir radījuši citi iemesli un tajā nav vainojams imports par dempinga cenām. Tomēr arī uzņēmumu Berg Montana negatīvi ietekmēja Ķīnas imports - ievērojami saruka tā ražošana un jaudas izmantojums, kā arī nodarbinātība. Tā kā lielākoties uzņēmums Berg Montana pārdod ražojumus ATUSA grupas saistītiem uzņēmumiem, nav lietderīgi atsevišķi aplūkot uzņēmuma Berg Montana rentabilitāti, neanalizējot visas grupas finanšu rezultātu, jo uzņēmuma Berg Montana rentabilitāti ietekmē transferta cenu noteikšana - kopumā ATUSA grupa tiešām darbojas ar zaudējumiem. Tāpēc nevar piekrist apgalvojumam, ka uzņēmumam Berg Montana netika nodarīts kaitējums.
(150)
Varētu apgalvot, ka 9 % darba ražīguma kritums no 2008. gada līdz IP, kā norādīts iepriekš 127. apsvērumā, liecina par strukturālu problēmu. Tomēr šāds samazinājums notika laikā, kad Savienības ražošanas nozare samazināja darbinieku kopskaitu par 36 % un izlaidi par 41 %. Šie samazinājumi liecina, ka Savienības ražotāji nepārtraukti bija spiesti pielāgot savu darbību tirgus spiedienam, kuru radīja imports par dempinga cenām un pagaidu pieprasījuma kritums. Ņemot vērā šo nelabvēlīgo ekonomikas vidi, darba ražīguma samazinājumu par 9 % var uzskatīt par diezgan mērenu.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(151)
Visbeidzot iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ir palielinājies, un tas ir ieguvis būtisku tirgus daļu. Turklāt palielinātos apjomus, kurus ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, pārdeva par zemākām cenā nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
(152)
Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā ziņā tika konstatēts, ka imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un Savienības patēriņa attīstība, nešķiet tik nozīmīgi, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP.
(153)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējuma, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports no ĶTR un Taizemes ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīme
(154)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par zaudējumus radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu pasākumu iespējamā ietekme uz visām iesaistītajām personām, kā arī pasākumu nepieņemšanas iespējamās sekas tika apsvērtas, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.
2. Savienības ražošanas nozare
(155)
Visi zināmie Savienības ražotāji atbalsta antidempinga pasākumu ieviešanu. Jāatgādina, ka vairākums kaitējuma rādītāju liecināja par negatīvu tendenci un ka jo īpaši ar Savienības ražošanas nozares produkciju, pārdošanas rezultātiem, tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem, tika būtiski ietekmēti.
(156)
Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka tiks novērsts cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atgūsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis.
(157)
No otras puses, ja antidempinga pasākumus neieviesīs, visticamāk Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un finanšu stāvoklis pasliktināsies arī turpmāk. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudētu vēl lielāku tirgus daļu, jo tā nespētu nodrošināt tādas tirgus cenas, ko nosaka imports no abām attiecīgajām valstīm. Tas acīmredzami izraisītu turpmāku ražošanas samazināšanu un rūpnīcu slēgšanu Savienībā, kas izpaustos kā būtisks nodarbinātības kritums.
(158)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu ieviešana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Importētāji
(159)
Kā minēts iepriekš 31. apsvērumā, 32 nesaistīti importētāji sadarbojās izmeklēšanā, un to imports veidoja aptuveni 45 % no kopējā importa no abām attiecīgajām valstīm. Kopumā importētāji iebilst pret antidempinga pasākumu ieviešanu. Tomēr vairākumā gadījumu pasākumu ietekme, šķiet, būs neliela. Daudzos gadījumos attiecīgais ražojums veido nelielu daļu importētāju kopējā uzņēmējdarbībā. Turklāt daži importētāji jau pērk kaļamus vītņotus savienotājelementus no citiem avotiem, un importētāji, kuri patlaban iegādājas tos tikai no abām attiecīgajām valstīm, arī var tos iepirkt no citiem avotiem, tostarp no Savienības ražošanas nozares. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm.
4. Lietotāji
(160)
Kā norādīts iepriekš 18. apsvērumā, kaļamus vītņotus savienotājelementus galvenokārt izmanto gāzes, ūdens un apkures sistēmās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās. Tādējādi kaļamu vītņotu savienotājelementu lietotāji ir santehniķi. Neviena lietotāju vai patērētāju savienība nesadarbojās izmeklēšanā. Turklāt kaļamu vītņotu savienotājelementu vērtība veido tikai nelielu daļu no kopējām gāzes, ūdens un apkures iekārtu izmaksām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju interesēm.
(161)
Ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi, kopumā labvēlīgā ietekme uz savienības ražošanas nozari neapšaubāmi atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ieinteresētajām grupām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumi nav pretrunā Savienības interesēm.
5. Konkurences aspekti
(162)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka gadījumā, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi, Savienības tirgū var izveidoties t.s. duopols, kurā dominētu divi galvenie sūdzības iesniedzēji ATUSA un GF. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka pašreizējā šo abu grupu tirgus daļa ir salīdzinoši maza (aptuveni 30 %). Tā būtu jāsalīdzina ar abu attiecīgo valstu tirgus daļu, kas veido 52,7 %, savukārt importa no citām trešām valstīm tirgus daļa ir 8,4 %. Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa ir 7,5 %.
(163)
Turklāt antidempinga maksājumu mērķis nav aizliegt importu, bet gan atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Ir vērts atzīmēt, ka ar iepriekšējiem antidempinga pasākumiem, kas bija spēkā no 2000. gada līdz 2005. gadam, imports netika apturēts. Tieši pretēji - ĶTR eksportēja lielākus daudzumus 2002., 2003. un 2004. gadā, nekā pirms antidempinga maksājuma piemērošanas (49,4 %). Kopumā šāds ievērojams skaits dalībnieku Savienības tirgū liecina, ka ir neliels pret konkurenci vērsta duopola pastāvēšanas risks, kas dominē Savienības tirgū.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(164)
Ņemot to vērā, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR un Taizemes izcelsmes kaļamu vītņotu savienotājelementu importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
H. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(165)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(166)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
(167)
Aprēķinot kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem būtu jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražotājiem segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, kādu šāda veida ražotājam šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām.
(168)
Iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz šo pašu ražojumu noteica, ka šāda pamatota peļņa ir 7 % (9). Atlasītie Savienības ražotāji attiecīgā perioda sākumā varēja sasniegt līdzīgu peļņas līmeni, tāpēc nekas neliecina par to, ka šī peļņas norma vairs nav pamatota.
(169)
Pamatojoties uz to, tika aprēķināta cena, kas neradītu kaitējumu Savienības līdzīgā ražojuma ražotājiem. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu 7 % apmērā.
(170)
Pēc tam, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu un vidējo svērto kaitējumu neradošo cenu līdzīgam ražojumam, kuru Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū, tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.
2. Pagaidu pasākumi
(171)
Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatregulas 7. panta 2. punktu, uzskatāms, ka ĶTR un Taizemes izcelsmes importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kura ir zemāka un saskaņā ar noteikumu par zemāku maksājumu.
(172)
Ņemot vērā Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, visu pārējo abu valstu uzņēmumu maksājums tika noteikts augstākā maksājuma līmenī, ko nosaka uzņēmumiem, kuri attiecīgi tika atlasīti vai sadarbojās izmeklēšanā no konkrētās valsts. Visu pārējo uzņēmumu maksājums tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri nebija sadarbojušies izmeklēšanā.
(173)
Ķīnas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, un kuri ir norādīti pielikumā, pagaidu maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no atlasīto uzņēmumu likmēm.
(174)
Pagaidu antidempinga maksājumu ierosinātās likmes ir šādas.
Ķīnas Tautas Republika
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Maksājuma likme
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Visi pārējie uzņēmumi
67,8 %
Taizeme
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Maksājuma likme
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Visi pārējie uzņēmumi
39,7 %
(175)
Iepriekš minētos antidempinga pasākumus provizoriski nosaka ad valorem maksājumu veidā.
(176)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar tā nosaukumu, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(177)
Jebkurš prasījums piemērot šiem atsevišķajiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt būtu jāadresē Komisijai (10), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(178)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktais maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.
(179)
Taču Taizemes gadījumā, ja pēdējie minētie uzņēmumi atbilst pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasībām, tie tiek aicināti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, lai izvērtētu individuāli viņu situāciju.
I. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(180)
Pienācīgas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas regulā noteiktajā termiņā ir pieteikušās, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka šajā regulā konstatējumi, kuri attiecas uz maksājuma piemērošanu, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos var pārskatīt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums par tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kuras patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas 1. punktā minētajam ražojumam, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme
TARIC papildu kods
Ķīnas Tautas Republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Visi pārējie uzņēmumi
67,8 %
B999
Taizeme
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Visi pārējie uzņēmumi
39,7 %
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 14. novembrī