NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 377/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti („Global Monitoring for Environment and Security“, dále jen „GMES“) byla iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie prováděla na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Počátky GMES se datují do května roku 1998, kdy orgány zapojené do rozvoje kosmických aktivit v Evropě vydaly společné prohlášení známé jako „Manifest z Bavena“. Manifest vyzval k přijetí dlouhodobých závazků, pokud jde o rozvoj služeb v oblasti monitorování životního prostředí z vesmíru s využitím a dalším rozvojem evropských dovedností a technologií. V roce 2005 učinila Unie strategické rozhodnutí vybudovat společně s agenturou ESA nezávislou evropskou kapacitu pro pozorování Země, která by poskytovala služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti.
(2)
Z uvedené iniciativy vycházelo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (3), kterým byl zřízen Evropský program monitorování Země (GMES) a stanovena pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností.
(3)
Zatímco program zřízený nařízením (EU) č. 911/2010 by měl podle nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020, stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (4), pokračovat, zkratka „GMES“ by měla být v zájmu usnadnění komunikace s veřejností nahrazena názvem „Copernicus“. Komise si zaregistrovala ochrannou známku, aby mohla být používána orgány Unie a vyhrazena jiným zúčastněným uživatelům, zejména poskytovatelům základních služeb.
(4)
Program Copernicus je založen na partnerství mezi Unií, agenturou ESA a členskými státy. Měl by proto využívat stávajících evropských a vnitrostátních kapacit a doplňovat je o nové, společně vyvíjené prostředky. V zájmu provedení tohoto přístupu by Komise měla usilovat o zachování dialogu s agenturou ESA a členskými státy, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
(5)
Při dosahování těchto cílů by měl program Copernicus zajistit nezávislou kapacitu Unie pro pozorování z vesmíru a poskytovat provozní služby v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti, při plném zohlednění vnitrostátních mandátů upravujících úřední varování. Měl by rovněž využít dostupných přispěvatelských misí a dat in situ poskytovaných zejména členskými státy. Program Copernicus by měl v co největší možné míře využívat kapacity pro pozorování z vesmíru a služby členských států. Měl by rovněž využívat kapacity obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k vytváření životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Kromě toho by v zájmu dalšího posílení kapacit v reakci na rostoucí poptávku uživatelů po datech v téměř reálném čase měly být prosazovány systémy pro optimalizaci přenosu dat.
(6)
Za účelem propagace a usnadnění používání technologií pro pozorování Země ze strany místních orgánů a malých a středních podniků je třeba podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat z programu Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány.
(7)
Cílem programu Copernicus by mělo být poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti, které by byly přizpůsobeny potřebám uživatelů a podporovaly by i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.
(8)
Program Copernicus by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjené v rámci Skupiny pro pozorování Země (GEO).
(9)
Program Copernicus by se měl provádět v souladu s dalšími příslušnými nástroji a činnostmi Unie, zejména s opatřeními v oblasti životního prostředí a změny klimatu a s nástroji v oblasti bezpečnosti, ochrany osobních údajů, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce a s evropskými družicovými navigačními systémy (Galileo a EGNOS). Data z programu Copernicus by měla být v souladu s referenčními prostorovými daty členských států, jakož i s prováděcími pravidly a technickými pokyny týkajícími se infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Program Copernicus by měl rovněž doplňovat systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS), ve smyslu sdělení Komise ze dne 1. února 2008 nazvaného „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System - SEIS)“, a činnosti Unie v oblasti reakce na mimořádné události. Program Copernicus by měl být prováděn v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst. Data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus by měly být volně dostupné a bez omezení s cílem podpořit Digitální agendu pro Evropu, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“.
(10)
Program Copernicus náleží do rámce strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Měl by být využíván širokou škálou politik Unie a přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020, zejména prostřednictvím rozvoje účinné politiky v oblasti vesmíru, která poskytne nástroje k vyřešení některých klíčových globálních problémů a splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti. Program Copernicus by měl rovněž podporovat provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i růst evropských trhů zaměřených na data a služby týkající se vesmíru.
(11)
Program Copernicus by měl také těžit z výsledků Horizontu 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), a to zejména prostřednictvím svých výzkumných a inovačních činností v oblasti budoucích technologií a aplikací pro pozorování Země využívajících technologií dálkového průzkumu Země, technologií pořizujících data z atmosféry i technologií in situ a dat pro reakci na velké společenské výzvy. Je třeba, aby Komise v souvislosti s jednotlivými aspekty programu Copernicus zajistila odpovídající součinnost, transparentnost a jasnost.
(12)
Vývoj kosmické složky programu Copernicus by měl vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně veřejných zakázek ze strany vnitrostátních/veřejných misí a komerčních poskytovatelů v Evropě, specifikací nových zvláštních misí, mezinárodních dohod zajišťujících přístup k jiným než evropským misím a evropského trhu v oblasti pozorování Země.
(13)
V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by maximální částka přidělená Unií pro provádění činností v rámci programu Copernicus měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesouvat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programu Copernicus.
(14)
Poskytování provozních služeb závisí na správném fungování, nepřetržité dostupnosti a bezpečnosti kosmické složky programu Copernicus. Vážnou hrozbou pro kosmickou složku programu Copernicus je rostoucí riziko střetu s jinými družicemi a kosmickým odpadem. Činnosti programu Copernicus by tudíž měly zahrnovat ochranu jeho kosmické složky a její fungování, a to i při vypouštění družic. Poměrný příspěvek na náklady související se službami, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na program Copernicus v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a při plném dodržení maximální částky 26,5 milionu EUR v běžných cenách stanovené v tomto nařízení. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely poskytování dat a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury.
(15)
S cílem zlepšit provádění programu Copernicus a jeho dlouhodobé plánování by Komise měla přijmout roční pracovní program zahrnující plán provádění činností nezbytných pro naplnění cílů programu Copernicus. Tento plán provádění by měl být orientován na budoucnost a měl by popisovat činnosti nezbytné pro provádění programu Copernicus se zřetelem k vyvíjejícím se potřebám uživatelů a k technologickému vývoji.
(16)
Provádění složky služeb programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze programu Copernicus a k přiděleným zdrojům založeno na technických specifikacích. Tím by bylo rovněž usnadněno přijímání služeb ze strany veřejnosti, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráce s členskými státy a dalšími stranami. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace pro všechny služby programu Copernicus, v nichž budou upraveny aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, orientační rozpis nákladů a plánování, úrovně výkonnosti, potřeby týkající se přístupu k datům z vesmíru a k datům in situ, vývoj, normy, archivace a šíření dat.
(17)
Provádění kosmické složky programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze a k přiděleným zdrojům programu Copernicus založeno na technických specifikacích. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace, v nichž budou podrobně popsány činnosti podporované v rámci kosmické složky programu Copernicus a související orientační rozpis nákladů a plánování. Vzhledem k tomu, že program Copernicus by měl vycházet z investic Unie, agentury ESA a členských států v kontextu Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti, měly by činnosti prováděné v rámci kosmické složky programu Copernicus v příslušných případech zohledňovat prvky dlouhodobého scénáře agentury ESA, což je dokument vypracovaný a aktualizovaný agenturou ESA a představuje celkový rámec kosmické složky programu Copernicus.
(18)
Copernicus by měl vycházet z potřeb uživatelů, a tedy vyžadovat trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby.
(19)
Mezinárodní rozměr programu Copernicus je důležitý zejména při výměně dat a informací jakož i při přístupu k infrastruktuře pro pozorování. Taková výměna je nákladově efektivnější než režimy nákupu dat a posiluje globální rozměr programu Copernicus.
(20)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (EHP) a rámcové dohody s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidáty stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(21)
Členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost na základě příslušných dohod do programů přispět.
(22)
Celkovou odpovědnost za program Copernicus by měla mít Komise. Ta by měla určit priority a zajistit celkovou koordinaci a kontrolu programu Copernicus. V rámci této činnosti by měla také vyvíjet zvláštní úsilí s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o významu kosmických programů pro evropské občany. Měla by Evropskému parlamentu a Radě včas poskytovat veškeré relevantní informace týkající se programu Copernicus.
(23)
Komise by se při provádění programu Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezivládní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o agenturu ESA pro účely technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o Evropskou organizaci pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) pro účely provozování zvláštních misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.
(24)
S ohledem na partnerský charakter programu Copernicus a s cílem vyhnout se zdvojování technických odborných znalostí by měly být prováděním programu Copernicus pověřeny subjekty s vhodnou technickou a odbornou způsobilostí. Tyto subjekty by měly být motivovány k tomu, aby provádění těchto úkolů až do patřičné úrovně zpřístupňovaly hospodářské soutěži v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) (dále jen „finanční nařízení“).
(25)
Program Copernicus by měl obsahovat složku služeb zajišťující dodávání informací v oblastech monitorování atmosféry, mořského prostředí, území, změny klimatu, podpory krizového řízení a bezpečnosti. Program Copernicus by měl zejména přinášet informace o stavu atmosféry na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni; informace o stavu oceánů, mimo jiné prostřednictvím vytvoření specializovaného evropského uskupení pro monitorování mořského prostředí; informace v rámci podpory při monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a evropských politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu krizového řízení, mimo jiné prostřednictvím prevence, a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.
(26)
Při provádění složky služeb programu Copernicus, v případech, kdy je to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a specifickou odbornou úrovní, se Komise může případně obrátit na příslušné subjekty, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN), Evropské centrum pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF), další příslušné agentury, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo na kterýkoli příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý k pověření v souladu s článkem 58 finančního nařízení. Volba subjektu by měla náležitě zohlednit nákladovou efektivnost při pověřování dotčenými úkoly a dopad na správní strukturu subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
(27)
Společné výzkumné středisko (JRC) Komise se aktivně podílelo na iniciativě GMES a provádění počátečních provozních činností GMES zřízených podle nařízení (EU) č. 911/2010. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technickou podporu JRC pro účely provádění programu Copernicus.
(28)
Zadávání veřejných zakázek subjekty, kterým bylo svěřeno provádění programu Copernicus, by mělo být slučitelné s pravidly Unie nebo s rovnocennými mezinárodními normami v rozsahu, který je v souladu ustanoveními finančního nařízení o veřejných zakázkách. V příslušných pověřovacích dohodách je třeba vymezit konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv. Prvořadým cílem by mělo být získání hospodářsky nejvýhodnějšího řešení, kontrola nákladů, zmírňování rizik, zlepšení účinnosti a snížení závislosti na jediném dodavateli. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominantního postavení jediného dodavatele a dlouhodobé závislosti na něm. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu realizace je třeba, aby ve vhodných případech byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se pozorování Země by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropských podniků.
(29)
Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy na danou zakázku. Veřejný zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb. Veřejný zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programu Copernicus a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(30)
Pro lepší odhad celkových nákladů spojených se zadávaným produktem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové efektivnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Veřejný zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(31)
Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, které jiné podniky nemají, měl by mít veřejný zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro program Copernicus charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby byly smlouvy na zakázku uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(32)
V zájmu zachování programu Copernicus v mezích jeho maximální částky prostřednictvím co největšího snížení rizik spojených s technickými aspekty a s harmonogramem realizace a nákladů s těmito riziky spojených, jakož i v zájmu zajištění udržitelné spolehlivosti dodávek by program Copernicus měl v co největší míře využívat předchozích investic veřejného sektoru v oblasti financí a infrastruktury a také zkušeností a schopností v oblasti průmyslu získaných prostřednictvím těchto investic do GMES. Mělo by se to týkat zejména opakovaně se vyskytujících kosmických a pozemních složek vyvíjených agenturou ESA a jejími členskými státy v kontextu volitelného programu kosmické složky GMES za finanční účasti Unie. V posledně jmenovaném případě je třeba, aby veřejný zadavatel řádně uvážil použití vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.
(33)
Aby bylo cílů programu Copernicus dosaženo na udržitelném základě, je nutné koordinovat činnosti partnerů, kteří jsou do něj zapojeni, a navrhnout, vytvořit a provozovat kapacitu pro služby a pozorování Země, která bude splňovat nároky uživatelů. V této souvislosti by měl být Komisi nápomocen při koordinaci příspěvků Unie, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do programu Copernicus výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“), přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit. Výbor pro program Copernicus by měl Komisi rovněž pomáhat při sledování, zda je Copernicus prováděn konzistentně. V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programu Copernicus, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s plněním rozpočtu měli mít možnost podílet se na činnostech výboru pro program Copernicus jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru Copernicus pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci by neměli být oprávněni podílet se na hlasování výboru pro program Copernicus.
(34)
Činnost subjektů, kterým Komise svěřila úkoly spojené s prováděním, by také měla být měřena na základě výkonnostních ukazatelů. To by poskytlo Evropskému parlamentu a Radě informaci o pokroku činností v rámci programu Copernicus a o provádění programu Copernicus.
(35)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (9) stanovilo registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a určilo kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním datům GMES a informacím služeb GMES.
(36)
Data a informace získané v rámci programu Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropský trh v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst.
(37)
Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci programu Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany.
(38)
Je třeba zohlednit práva na přístup k datům z družice Sentinel programu Copernicus udělená v rámci kosmické složky programu GMES, jak je dne 24. září 2013 schválila programová rada agentury ESA pro pozorování Země.
(39)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus je civilním programem pod civilní kontrolou, mělo by mít prioritu získávání dat a vytváření informací, včetně obrazových souborů ve vysokém rozlišení, jež nepředstavují riziko nebo hrozbu pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Protože však některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus mohou vyžadovat ochranu, měli by všichni účastníci programu Copernicus v zájmu zajištění bezpečného šíření takových informací v oblasti působnosti tohoto nařízení zajistit stejný stupeň ochrany utajovaných informací EU, jaký je zajištěn bezpečnostními pravidly stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (11).
(40)
Jelikož některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, měla by být Rada v řádně odůvodněných případech oprávněna k přijetí opatření, jimiž bude rizikům či hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.
(41)
Unie by měla být vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programu Copernicus. Za účelem plného respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví je třeba uzavřít s existujícími vlastníky nezbytná ujednání. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unii by mělo být zejména umožněno převést vlastnictví nebo licenci k právům duševního vlastnictví, která vyplynou z činností vykonaných v rámci programu Copernicus, a umožnit tak následným uživatelům, aby ve velké míře využívali služeb programu Copernicus.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny během celého výdajového cyklu pomocí přiměřených opatření, jež zahrnují prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně i správní a finanční sankce podle finančního nařízení.
(43)
S ohledem komplexnost programu Copernicus by Komisi měli být nápomocni nezávislí odborníci z široké škály zúčastněných stran, zejména včetně odborníků navržených členskými státy pro oblast bezpečnostních otázek, zástupců příslušných vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru a uživatelů programu Copernicus, aby Komisi poskytovali nezbytné technické a vědecké poznatky a poskytovali jí interdisciplinární a meziodvětvovou perspektivu, s ohledem na příslušné existující iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o přijímání ročního pracovního programu, technických specifikací pro složku služeb a kosmickou složku, bezpečnostní aspekty a opatření na podporu sbližování členských států při používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a jejich přístupu k technologiím a vývoji v oblasti pozorování Země, by prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(45)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus vychází z potřeb uživatelů, vyžaduje trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Za tímto účelem je třeba zřídit pracovní skupinu („fórum uživatelů“), která bude výboru pro program Copernicus nápomocna při určování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci uživatelů z veřejného sektoru.
(46)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o požadavky na data nezbytná pro vývoj provozních služeb, o podmínky a postupy týkající se přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, jejich registrace a používání, o specifická technická kritéria nutná pro zamezení narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a kritéria pro omezení získávání nebo šíření těchto dat nebo informací v důsledku kolidujících práv. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci příprav vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné je upravovat a rozvíjet. V hodnocení by se měly posuzovat zejména dopady datové a informační politiky z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země. Hodnocení by se mělo zaměřit také na možnost budoucího zapojení příslušných evropských agentur, například Agentury pro evropský GNSS (GSA). V zájmu maximálního využití výsledků a zhodnocení poznatků a odborných znalostí získaných v průběhu prováděcích fází programu Copernicus je třeba posoudit nové organizační modely pro budoucí plánování, a zajistit tak dlouhodobý hospodářský závazek.
(48)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Copernicus, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť tento program bude také zahrnovat celoevropskou kapacitu a bude záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, ale spíše jej z důvodu rozsahu činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(49)
Toto nařízení stanoví finanční krytí, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (13).
(50)
Je vhodné uvést dobu financování podle tohoto nařízení do souladu s dobou financování podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2014.
(51)
Je proto rovněž nutné zrušit nařízení (EU) č. 911/2010, aby bylo možné stanovit vhodný rámec pro řízení a financování a zajistit plnou funkčnost programu Copernicus. Veškerá opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 by měla zůstat v platnosti za účelem zajištění jejich kontinuity,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program Copernicus, program Unie pro pozorování a monitorování Země (dále jen „program Copernicus“), a stanoví se pravidla pro jeho provádění.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Program Copernicus je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, podléhá civilní kontrole, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a rovněž zajišťuje návaznost na činnosti dosažené v rámci Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti.
2. Program Copernicus zahrnuje tyto složky:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost;
b)
kosmickou složku zajišťující udržitelná pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací umístěných ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje koordinovaný přístup k pozorování pro oblasti služeb uvedené v písmenu a).
3. Mezi složkami uvedenými v odstavci 2 se zřídí vhodná propojení a rozhraní.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:
1)
„zvláštními misemi“ vesmírné mise na pozorování Země určené pro použití a provozování v rámci programu Copernicus, zejména mise Sentinel;
2)
„přispěvatelskými misemi“ vesmírné mise na pozorování Země poskytující do programu Copernicus data, která doplňují data ze zvláštních misí;
3)
„daty ze zvláštních misí“ data ze zvláštních misí získaná při pozorování Země z vesmíru určená pro použití v rámci programu Copernicus;
4)
„daty z přispěvatelských misí“ data z přispěvatelských misí získaná při pozorování Země z vesmíru licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
5)
„daty in situ“ data z pozorování získaná z čidel umístěných na zemi, v moři či ve vzduchu, jakož i odkazy a přidružená data licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
6)
„daty a informacemi třetí strany“ data a informace vytvořené mimo oblast působnosti programu Copernicus, které jsou nezbytné pro uskutečnění jeho cílů;
7)
„daty z programu Copernicus“ data ze zvláštních misí, data z přispěvatelských misí a data in situ;
8)
„informacemi z programu Copernicus“ informace získané ze služeb programu Copernicus uvedených v čl. 5 odst. 1 v návaznosti na zpracování či modelování dat z programu Copernicus;
9)
„uživateli programu Copernicus“:
a)
hlavní uživatelé programu Copernicus: orgány a instituce Unie, evropské, vnitrostátní, regionální či místní orgány pověřené vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejné služby nebo politiky v oblastech uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a);
b)
uživatelé v oblasti výzkumu: vysoké školy či jakékoli jiné výzkumné a vzdělávací organizace;
c)
komerční a soukromí uživatelé;
d)
charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace.
Článek 4
Cíle
1. Program Copernicus přispívá k těmto obecným cílům:
a)
monitorování Země s cílem podpořit ochranu životního prostředí a úsilí v oblasti civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
maximalizace socioekonomických přínosů a z toho plynoucí podpora strategie Evropa 2020 a jejích cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění prosazováním využívání pozorování Země v aplikacích a službách;
c)
podpora rozvoje konkurenceschopného evropského kosmického průmyslu a odvětví služeb a maximalizace příležitostí pro evropské podniky vyvíjet a poskytovat inovativní systémy pozorování Země a inovativní služby v této oblasti;
d)
zajištění autonomního přístupu ke znalostem z oblasti životního prostředí a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformačních služeb, díky čemuž se Evropa bude moci nezávisle rozhodovat a jednat;
e)
podpora evropských politik a přispívání k těmto politikám, jakož i podpora globálních iniciativ, jako je například GEOSS.
2. Za účelem dosažení obecných cílů uvedených v odstavci 1 sleduje program Copernicus tyto specifické cíle:
a)
na dlouhodobém a udržitelném základě poskytovat uživatelům programu Copernicus přesná a spolehlivá data a informace, které umožňují služby uvedené v čl. 5 odst. 1 a vyhovují požadavkům hlavních uživatelů programu Copernicus;
b)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům a informacím získaným na základě pozorování z vesmíru prováděného na základě autonomní kapacity Evropy pro pozorování Země, jež splňuje jednotné technické specifikace a buduje na stávajícím evropském a vnitrostátním vybavení a schopnostech Evropy, které v případě potřeby doplňuje;
c)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům in situ založený zejména na stávajících kapacitách provozovaných na evropské i vnitrostátní úrovni a na globálních systémech a sítích pro pozorování.
3. Dosahování cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 bude poměřováno těmito ukazateli výsledků:
a)
daty z programu Copernicus a informacemi z programu Copernicus zpřístupněnými v souladu s příslušnými požadavky na úrovni služeb v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
zvýšenou poptávkou po datech z programu Copernicus a informacích z programu Copernicus, která se měří sledováním vývoje počtu uživatelů, objemu využitých dat a informací s přidanou hodnotou, zvýšeného počtu navazujících služeb a rozšiřování distribuce ve všech členských státech i v Unii;
c)
využíváním dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v orgánech a institucích Unie, mezinárodních organizacích, evropských, regionálních či místních orgánech, a to i mírou využití dat uživateli a jejich spokojenosti a množstvím přínosů, které poskytují evropské společnosti;
d)
pronikáním na trh, mimo jiné rozšiřováním stávajících trhů a vytvářením trhů nových a konkurenceschopností evropských navazujících subjektů;
e)
trvalou dostupností dat z programu Copernicus podporujících služby tohoto programu.
Článek 5
Složka služeb programu Copernicus
1. Složka služeb programu Copernicus zahrnuje tyto služby:
a)
službu monitorování atmosféry, která zajišťuje informace o kvalitě ovzduší v evropském měřítku a o chemickém složení atmosféry v celosvětovém měřítku. Poskytuje obzvláště informace pro systémy monitorování kvality ovzduší provozované od místní po celostátní úroveň a měla by přispívat k monitorování klimatických proměnných složení atmosféry, pokud možno včetně interakce s lesním nadrostem;
b)
službu monitorování mořského prostředí, která poskytuje informace o stavu a dynamice fyzických ekosystémů oceánů a moří pro oblast světového oceánu i evropských regionálních mořských oblastí, na podporu námořní bezpečnosti, přispívá k monitorování odpadních toků, mořského prostředí, pobřežních a polárních regionů a mořských zdrojů, jakož i k meteorologickým předpovědím a monitorování změny klimatu;
c)
službu monitorování území, která poskytuje informace o využívání půdy, krajinném pokryvu, kryosféře, změně klimatu a biogeofyzikálních proměnných včetně jejich dynamiky, na podporu environmentálního monitorování biologické rozmanitosti, půdy, vnitrozemských i pobřežních vod, lesů a vegetace a přírodních zdrojů od celosvětové po místní úroveň, jakož i na celkovou podporu provádění politik v oblasti životního prostředí, zemědělství, rozvoje, energetiky, územního plánování, infrastruktury a dopravy;
d)
službu v oblasti změny klimatu, která poskytuje informace ke zvýšení znalostní základny na podporu politik v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování. Přispívá zejména k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz, předpovědí a ukazatelů v časovém a prostorovém měřítku, které se týkají strategií přizpůsobení a zmírňování dopadů pro různé oblasti odvětvových a společenských přínosů v rámci Unie;
e)
službu pro podporu krizového řízení, která poskytuje informace pro reakci v případě různých druhů katastrof, včetně nebezpečí způsobených počasím, geofyzikálních nebezpečí, úmyslných či neúmyslných katastrof způsobených člověkem a jiných humanitárních katastrof, jakož i pro prevenci, připravenost, reakci a obnovu činnosti;
f)
bezpečnostní službu, která poskytuje informace na podporu řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti civilní bezpečnosti, čímž zlepšuje předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce, zejména při kontrole hranic a dohledu nad mořským prostředím, ale též na podporu vnější činnosti Unie, aniž by byla dotčena ujednání o spolupráci, jež mohou být uzavřena mezi Komisí a různými subjekty společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména Satelitním střediskem Evropské unie.
2. Služby uvedené v odstavci 1 musí být poskytovány s ohledem na zásadu subsidiarity a proporcionality, nákladově efektivním způsobem a podle okolností decentralizovaně, aby se tak na evropské úrovni propojily data z vesmíru, data in situ i referenční data a kapacity, které v členských státech již existují, čímž se zabrání jejich zdvojování. Nová data, která zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití stávajících nebo zdokonalitelných souborů dat technicky neproveditelné, nákladově neefektivní nebo nemožné provést včas.
V rámci služeb se provádí přísné systémy kontroly kvality a poskytují se informace o úrovni služeb, včetně dostupnosti, spolehlivosti, kvality a včasnosti.
3. Za účelem zajištění rozvoje služeb uvedených v odstavci 1 a jejich využití ve veřejném sektoru se rovněž uskuteční tyto činnosti:
a)
rozvojové činnosti zaměřené na zlepšení kvality a výkonnosti služeb, včetně jejich vývoje a přizpůsobování, na odstraňování nebo zmírňování provozních rizik, jakož i na využívání součinnosti se souvisejícími činnostmi, například v rámci programu Horizont 2020;
b)
podpůrné činnosti, které spočívají v opatřeních na podporu využívání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus:
i)
veřejnými orgány pověřenými vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejných služeb nebo politiky v oblastech uvedených v odstavci 1. Patří sem i budování kapacit a vytváření standardních postupů a nástrojů za účelem začlenění dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus do pracovních procesů uživatelů,
ii)
ostatními uživateli a navazujícími aplikacemi. Patří sem i informační, vzdělávací a osvětové činnosti.
Článek 6
Kosmická složka programu Copernicus
1. Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje pozorování z vesmíru a slouží především službám uvedeným v čl. 5 odst. 1.
2. Kosmická složka programu Copernicus sestává ze zvláštních misí a dat z přispěvatelských misí a zahrnuje tyto činnosti:
a)
pozorování z vesmíru, včetně:
i)
dokončení, údržby a provozu zvláštních misí, včetně stanovení úkolů pro družice, sledování a kontroly družic, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, nepřetržité kalibrace a validace,
ii)
poskytování dat in situ pro kalibraci a validaci pozorování v rámci zvláštních misí,
iii)
poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, která doplňují data ze zvláštních misí;
b)
činnosti v reakci na vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně:
i)
zjišťování nedostatků při pozorování a specifikace nových zvláštních misí na základě požadavků uživatelů,
ii)
vývoje zaměřeného na modernizaci a doplňování zvláštních misí, včetně projektování a získávání nových prvků související kosmické infrastruktury;
c)
ochranu družic proti riziku srážky při zohlednění rámce Unie pro podporu pozorování a sledování vesmíru;
d)
bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti.
Článek 7
Složka in situ v rámci programu Copernicus
1. Složka in situ v rámci programu Copernicus poskytuje přístup k datům in situ, která slouží především službám programu Copernicus uvedeným v čl. 5 odst. 1.
Zahrnuje tyto činnosti:
a)
poskytování dat in situ provozním službám, včetně dat in situ třetích stran na mezinárodní úrovni, a to na základě stávajících kapacit;
b)
koordinaci a harmonizaci shromažďování a poskytování dat in situ;
c)
technickou pomoc Komisi týkající se požadavků služeb na data in situ získaná pozorováním;
d)
spolupráci s provozovateli in situ za účelem podpory soudržnosti vývojových činností souvisejících s infrastrukturou a sítí pro pozorování in situ;
e)
zjišťování nedostatků při pozorování in situ, které nelze odstranit stávající infrastrukturou ani sítěmi, a to i na celosvětové úrovni, a řešení těchto nedostatků s ohledem na zásadu subsidiarity.
2. Data in situ se v rámci programu Copernicus využívají v souladu s příslušnými právy třetích stran, včetně práv členských států, a s příslušnými omezeními týkajícími se používání či redistribuce.
3. V souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení může Komise činnostmi složky in situ částečně nebo plně pověřit provozovatele služeb uvedené v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení nebo, je-li požadována celková koordinace, Evropskou agenturu pro životní prostředí.
Článek 8
Finanční krytí
1. Finanční krytí na provádění činností podle článků 5, 6 a 7 činí 4 291,48 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Částka uvedená v odstavci 1 se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v článcích 5 a 7 se přidělí 897,415 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v článku 6 se přidělí 3 394,065 milionů EUR, přičemž maximální částka na činnosti uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. c) činí 26,5 milionů EUR.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a) a b), přesunout do druhé kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odstavci 1. V případě, že přesunované částky ve svém úhrnu přesáhnou 10 % částky uvedené v odstavci 1, Komise poradním postupem podle čl. 30 odst. 3 konzultuje výbor pro program Copernicus.
4. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací dohoda nebo smlouva uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
5. Roční rozpočtové prostředky schvaluje každoročně Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6. Z přídělu finančních prostředků na program Copernicus lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou vyžadovány přímo pro řízení programu Copernicus a dosahování jeho cílů, včetně výdajů na studie, schůze, informační a komunikační činnosti, jakož i výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování informací a výměnu dat.
7. Komise může prováděním programu Copernicus pověřit subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. Je-li rozpočet programu Copernicus plněn s využitím nepřímého řízení podle čl. 10 odst. 3 nebo čl. 11 odst. 1, uplatní se v míře umožněné článkem 60 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. V příslušných pověřovacích dohodách se vymezí konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv.
KAPITOLA II
SPRÁVA PROGRAMU COPERNICUS
Článek 9
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za program Copernicus a za koordinaci mezi jeho různými složkami. Spravuje finanční prostředky přidělené podle tohoto nařízení a dohlíží na provádění programu Copernicus, a to i pokud jde o stanovení priorit, zapojení uživatelů, náklady, harmonogram, průběh plnění a zadávání zakázek.
2. Komise jménem Unie a v oblasti její působnosti řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a zajišťuje koordinaci programu Copernicus s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni.
3. Komise usnadňuje koordinované příspěvky členských států se zaměřením na operativní poskytování služeb a dlouhodobou dostupnost nezbytných dat z pozorování.
4. Komise podporuje odpovídající rozvoj služeb programu Copernicus a zajišťuje doplňkovost, soudržnost a propojení programu Copernicus s dalšími příslušnými politikami, nástroji, programy a činnostmi Unie s cílem zajistit, že tyto politiky, nástroje, programy a činnosti budou ze služeb programu Copernicus těžit.
5. Komise podporuje vytváření dlouhodobého stabilního investičního prostředí a při rozhodování o změnách produktů datových služeb programu Copernicus a informačních služeb programu Copernicus spadajících do působnosti tohoto nařízení vede konzultace se zúčastněnými stranami.
6. Komise zajistí, aby veškeré subjekty pověřené prováděním úkolů poskytovaly své služby všem členským státům.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31, pokud jde o stanovení požadavků na data za účelem vývoje složky služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
8. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1, pokud je o provádění této složky;
b)
technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus podle článku 6, pokud jde o provádění této složky a její rozvoj na základě požadavků uživatelů.
9. Komise poskytne včas členským státům a Evropskému parlamentu veškeré příslušné informace týkající se programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Copernicus, harmonogram, průběh plnění, zadávání zakázek a posouzení správy práv duševního vlastnictví.
Článek 10
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise uzavře s agenturou ESA pověřovací dohodu, kterou ji pověří těmito úkoly:
a)
zajišťováním technické koordinace kosmické složky programu Copernicus;
b)
za koordinace Komise definováním celkové systémové architektury kosmické složky programu Copernicus a jejího rozvoje na základě uživatelských požadavků;
c)
spravováním přidělených finančních prostředků;
d)
zajištěním monitorovacích a kontrolních postupů;
e)
vyvíjením nových zvláštních misí;
f)
zajišťováním opakujících se zvláštních misí;
g)
provozováním zvláštních misí, s výjimkou misí provozovaných organizací EUMETSAT podle odstavce 2 tohoto článku;
h)
koordinací režimu přístupu služeb programu Copernicus k datům z přispěvatelských misí;
i)
zajišťováním přístupových práv a vyjednáváním podmínek používání dat z komerčních družic, jež jsou požadována službami programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
2. Komise uzavře pověřovací dohodu s organizací EUMETSAT, kterou jí v souladu s jejím mandátem a odbornou úrovní svěří odpovědnost provozovat zvláštní mise a poskytovat přístup k datům z přispěvatelských misí.
3. Pověřovací dohody s agenturou ESA a organizací EUMETSAT se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
4. V souladu s článkem 60 finančního nařízení jednají agentura ESA a organizace EUMETSAT ve vhodných případech jako veřejní zadavatelé s pravomocí přijímat rozhodnutí týkající se provádění a koordinace úkolů v oblasti zadávání zakázek, jež jim byly svěřeny.
5. Je-li to nezbytné pro provádění úkolů a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření, stanoví pověřovací dohody obecné podmínky pro správu finančních prostředků, jež jsou agentuře ESA a organizaci EUMETSAT svěřeny, a případně zohlední dlouhodobý scénář ESA. Stanoví zejména činnosti, které mají být provedeny v souvislosti s vývojem, zadáváním zakázek a provozem kosmické složky programu Copernicus, s tím spojeným financováním, řídicími postupy a opatřeními pro sledování a kontrolu, opatřeními použitelnými v případě nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu, průběhu plnění a zadávání zakázek, jakož i s pravidly pro úpravu vlastnictví veškerých hmotných i nehmotných aktiv.
6. Opatření pro sledování a kontrolu stanoví zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi předpokládaným rozpočtem, průběhem plnění a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí provedení činností v mezích přiděleného rozpočtu.
7. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 3 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor pro program Copernicus je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a agenturou ESA a organizací EUMETSAT.
8. Komise informuje výbor pro program Copernicus o výsledcích hodnocení zadávacích řízení a smluv, které má agentura ESA a organizace EUMETSAT uzavřít se subjekty soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 11
Provozovatelé služeb
1. Je-li to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a stávající specifickou odbornou úrovní, mandátem a provozními a řídícími kapacitami, může Komise prostřednictvím pověřovacích dohod či smluvních ujednání pověřit prováděním úkolů spojených se složkou služeb mimo jiné tyto subjekty:
a)
Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA);
b)
Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX);
c)
Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA);
d)
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN);
e)
Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF);
f)
další příslušné evropské agentury, sdružení či konsorcia vnitrostátních institucí.
Pověřovací dohody s provozovateli služeb se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatého Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
2. Při výběru subjektů uvedených v odstavci 1 se řádně zohlední nákladová efektivnost svěření těchto úkolů a dopad na správní strukturu daných subjektů a na jejich finanční a lidské zdroje.
3. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeného v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a provozovateli služeb.
Článek 12
Pracovní program Komise
1. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu pro program Copernicus roční pracovní program podle článku 84 finančního nařízení.
2. Roční pracovní program obsahuje plán provádění s podrobným popisem činností týkajících se složek programu Copernicus uvedených v článcích 5, 6 a 7, má perspektivní povahu a zohledňuje vyvíjející se potřeby uživatelů a technický rozvoj.
3. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení.
Článek 13
Spolupráce s členskými státy
1. Komise spolupracuje s členskými státy s cílem zlepšit vzájemnou výměnu dat a informací a posílit rozvoj distribuce dat na regionální a místní úrovni. Komise usiluje o zajištění toho, aby měl program Copernicus požadovaná data a informace k dispozici. Přispěvatelské mise, infrastruktury služeb a infrastruktury in situ členských států představují zásadní příspěvek do programu Copernicus.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření na podporu používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus členskými státy a na podporu jejich přístupu k technologii a rozvoji v oblasti pozorování Země. Taková opatření nesmějí narušit volnou hospodářskou soutěž. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
KAPITOLA III
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se zadávání veřejných zakázek
Článek 14
Obecné zásady
Aniž je dotčen čl. 8 odst. 7 a opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na program Copernicus finanční nařízení, zejména otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého průmyslového dodavatelského řetězce, zadávací řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií pro výběr a kritérií pro zadání a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících vytvořit rovné podmínky pro všechny potenciální zájemce.
Článek 15
Specifické cíle
Veřejní zadavatelé sledují při zadávání zakázek ve svých zadávacích řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany uchazečů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, a zároveň zajistit, aby byla v zadávacích řízeních dodržována pravidla hospodářské soutěže;
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady za celé užitné období daného zadávaného produktu, služby nebo práce.
ODDÍL II
Zvláštní ustanovení vztahující se na zadávání veřejných zakázek
Článek 16
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Veřejný zadavatel je povinen učinit příslušná opatření, která zajistí spravedlivé podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého hospodářského subjektu na činnostech souvisejících s předmětem výzvy k podávání nabídek:
a)
může tomuto hospodářskému subjektu přinést značné výhody ve smyslu výsadních informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásad rovného zacházení, nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání či plnění zakázek.
Tato opatření nesmějí narušovat hospodářskou soutěž nebo ohrozit rovné zacházení nebo důvěrnost údajů shromážděných o podnicích, jejich obchodních vztazích a struktuře nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky zakázky, která má být zadána.
Článek 17
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 18
Spolehlivost dodávek
Veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 19
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Veřejný zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek zhotovit práce, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněny z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Je zde vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytování služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li potvrzena vůbec, může zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek v ní stanovených, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud veřejný zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky nebo služby sjednané pro tuto část nebyly dokončeny, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek v ní stanovených, uplatnit nárok na náhradu škody a smlouvu ukončit.
Článek 20
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního cenového limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří náhrada všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající nepřímé náklady a zisk, nebo o částku pokrývající nepřímé náklady a výkonnostní odměnu v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.
2. Veřejný zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li přiměřeně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejistot, jež jsou s plněním zakázky nutně spojeny, neobvykle vysoká, protože:
a)
zakázka se týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značná technická rizika;
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, jelikož existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.
3. Maximálním cenovým limitem zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem veřejného zadavatele.
4. V dokumentaci k zadávacímu řízení na zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tedy zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního cenového limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního cenového limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí umožnit vyhodnocení věrohodnosti odhadovaného celkového rozpočtu, uhraditelných nákladů, mechanismů určování těchto nákladů a zisku uvedeného v nabídce, která se hodnotí;
e)
mechanismy navýšení uvedené v odstavci 1, které se mají použít u přímých nákladů;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které uchazeč v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která uchazeč musí dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevnou a konečnou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Náklady, které zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil, jsou způsobilé pouze v případě, že:
a)
jsou skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou nákladů na zařízení, infrastruktury a dlouhodobá nehmotná aktiva, která jsou pro plnění zakázky nezbytná a u kterých lze za způsobilé náklady považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v odhadovaném celkovém rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky a lze je plnění zakázky přičítat;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zachycené v účetnictví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele a stanoveny v souladu s účetními standardy uvedenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a ve smlouvě o zakázce;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
neodchylují se od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel odpovídá za své nákladové účetnictví a za vedení řádných účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných dokumentů vyžadovaných za účelem doložení toho, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada musí být zamítnuta.
6. Veřejný zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou odpovědný za tyto úkoly:
a)
stanovení maximálního cenového limitu tak, aby byl co nejrealističtější a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnu zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a konečnou cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a konečnou cenu možné stanovit. Určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a konečnou cenou;
c)
zavedení opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určení vhodných zásad, nástrojů a postupů pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti nákladů zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele či jejich subdodavatelů v průběhu plnění zakázky a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověření toho, zda zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel a jejich subdodavatelé dodržují účetní standardy uvedené v zakázce a povinnost předložit účetní dokumenty poskytující věrný a poctivý obraz jejich účetnictví;
f)
zajištění toho, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 21
Dodatky
Veřejný zadavatel a zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přijmout jiné uchazeče, než kteří byli původně přijati, nebo jinou nabídku, než která byla původně přijata.
Článek 22
Subdodávky
1. Veřejný zadavatel uchazeče požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím zadávacího řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáležejí do skupiny daného uchazeče, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zajistí, aby tyto podíly byly vyvážené k cíli a hodnotě zakázky s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti, a zejména ke zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud uchazeč v nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat jakýkoliv podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede veřejnému zadavateli příslušné důvody. Veřejný zadavatel tyto informace předá Komisi.
4. Veřejný zadavatel může subdodavatele, které si zvolil zájemce ve fázi zadávacího řízení k hlavní zakázce nebo uchazeč pro její plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr uchazečů o hlavní zakázku a musí být písemné.
KAPITOLA IV
POLITIKA V OBLASTI DAT A BEZPEČNOSTI
Článek 23
Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus
1. Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus pro opatření financovaná v rámci programu Copernicus podporuje cíle uvedené v článku 4 a tyto cíle:
a)
podpora využívání a sdílení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
b)
posilování evropských trhů v oblasti pozorování Země, zejména navazujících odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních míst;
c)
přispívání k udržitelnosti a kontinuitě poskytování dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
d)
podpora evropských výzkumných, technologických a inovačních komunit.
2. Data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus jsou k dispozici prostřednictvím platforem programu Copernicus pro šíření informací, a to za předem stanovených technických podmínek, plně, volně a bezplatně, s výhradou těchto omezení:
a)
licenčních podmínek týkajících se dat a informací třetích stran;
b)
formátů, charakteristik a prostředků šíření;
c)
bezpečnostních zájmů a vnějších vztahů Unie nebo jejích členských států;
d)
rizik poruchy systému, který produkuje data a informace z programu Copernicus, z bezpečnostních nebo technických důvodů;
e)
zajištění spolehlivého přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus ze strany evropských uživatelů.
Článek 24
Podmínky a omezení přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus a jejich používání
1. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise v souladu s článkem 31 přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o:
a)
podmínky a postupy související s přístupem k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, a s jejich registrací a používáním, včetně prostředků šíření;
b)
konkrétní technická kritéria nezbytná k tomu, aby se zabránilo narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus, včetně přednostního přístupu;
c)
kritéria a postupy pro omezení získávání nebo šíření dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v důsledku kolidujících práv.
2. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 přijímat opatření, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro předávání a používání dat ze zvláštních misí předávaných přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení (high bandwidth) stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus;
b)
technické specifikace pro archivaci dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus.
3. V souladu s tímto nařízením a platnými právy třetích stran stanoví Komise příslušné licenční podmínky a postupy pro data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus a předávání družicových dat přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus.
Článek 25
Ochrana bezpečnostních zájmů
1. Komise vyhodnotí bezpečnostní rámec programu Copernicus, přičemž zohlední cíle uvedené v článku 4. Komise za tímto účelem posoudí, jaká bezpečnostní opatření je třeba vytvořit s cílem zamezit veškerým rizikům nebo hrozbám pro zájmy či bezpečnost Unie nebo jejích členských států, a zejména s cílem zajistit soulad se zásadami stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a rozhodnutí 2013/488/EU.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví potřebné technické specifikace pro program Copernicus. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
3. Pro účely vymezení technických specifikací bezpečnostního rámce podle odstavce 2 mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci členských států.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, přijme Rada opatření, která se použijí ve všech případech, kdy by mohly mít data a informace z programu Copernicus dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
5. Dojde-li v rámci programu Copernicus k vytvoření utajovaných informací EU nebo k nakládání s takovými informacemi, všichni účastníci zajistí stejný stupeň ochrany, jaký je zajištěn pravidly stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a v přílohách k rozhodnutí 2013/488/EU.
KAPITOLA V
RŮZNÉ
Článek 26
Mezinárodní spolupráce
1. Programu Copernicus se mohou na základě příslušných dohod účastnit tyto země nebo mezinárodní organizace:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
b)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidáti v souladu s příslušnými rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení, který stanoví obecné zásady a podmínky pro účast těchto zemí v programech Unie;
c)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v písm. a) a b) a mezinárodní organizace v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, které stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
2. Země nebo mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 mohou na program Copernicus poskytovat finanční podporu nebo příspěvky ve formě věcného plnění. Tato finanční podpora a příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 finančního nařízení a jsou přípustné za podmínek stanovených ve smlouvě uzavřené s příslušnou třetí zemí nebo mezinárodní organizací.
3. Program Copernicus se může zabývat otázkami mezinárodní koordinace pozorovacích systémů a související výměnou dat s cílem posílit svůj globální rozměr a doplňkovost, přičemž zohlední stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných v rámci programu Copernicus chráněny finanční zájmy Unie preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným vymáháním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu Copernicus obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o udělení grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu Copernicus, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu uzavřené v rámci provádění programu Copernicus obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 28
Vlastnictví
1. Unie je vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných aktiv vytvořených nebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Za tímto účelem budou případně uzavírány dohody s třetími stranami týkajících se stávajících vlastnických práv.
2. Podmínky týkající se převodu vlastnictví na Unii jsou upraveny v dohodách uvedených v odstavci 1.
3. Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programu Copernicus, přičemž zohledňuje potřebu chránit a zhodnocovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran, nutnost harmonizovaného rozvoje trhů a nových technologií a nepřetržité poskytování služeb. Za tímto účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programu Copernicus zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k těmto právům vyplývajícím z práce vykonané v rámci programu Copernicus.
Článek 29
Pomoc Komisi
Komisi mohou být nápomocni nezávislí odborníci z různých oblastí souvisejících s oblastí působnosti programu Copernicus a z řad široké škály zúčastněných stran, včetně uživatelů programu Copernicus a zástupců vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru, kteří jí poskytnou potřebné technické a vědecké odborné znalosti, včetně mezioborových a meziodvětvových perspektiv, přičemž zohlední příslušné stávající iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Výbor pro program Copernicus zasedá v konkrétních složeních, zejména pokud jde o bezpečnostní aspekty („rada pro bezpečnost“).
2. Výbor pro program Copernicus v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Zástupci subjektů pověřených plněním úkolů programu Copernicus se na práci výboru pro program Copernicus případně podílejí jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
6. Dohody uzavřené Unií podle článku 26 mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru pro program Copernicus za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
7. Výbor pro program Copernicus zasedá pravidelně, pokud možno každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programu Copernicus. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizika, náklady, harmonogram a průběh plnění, zadávání zakázek a příslušné poradenství poskytované Komisi.
Článek 31
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu trvání programu Copernicus.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byly oznámeny, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 32
Hodnocení
1. Do 31. prosince 2017 po konzultaci příslušných zúčastněných stran Komise vypracuje hodnotící zprávu o dosažení cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. V hodnocení se zaměří především na trvající význam všech cílů, jakož i na to, jak opatření přispívají k dosažení cílů uvedených v článku 4, jak funguje organizační struktura a jaká je oblast působnosti poskytovaných služeb. Hodnocení bude obsahovat posouzení možného zapojení příslušných evropských agentur ( včetně Agentury pro evropský GNSS ) a bude případně doplněno o příslušné legislativní návrhy.
V hodnocení budou posouzeny zejména dopady politiky v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země.
2. Komise provádí hodnocení uvedené v odstavci 1 v úzké spolupráci s provozovateli a uživateli programu Copernicus a posuzuje účinnost a efektivitu programu Copernicus a jeho přínos k dosahování cílů uvedených v článku 4. Komise sdělí výsledky těchto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a v případě potřeby navrhne vhodná opatření.
3. Komise může hodnotit způsoby uskutečňování projektů, jakož i dopad jejich provádění, s cílem posoudit, zda bylo dosaženo stanovených cílů, včetně cílů týkajících se ochrany životního prostředí, a kdykoli je to potřeba, může k tomu využít pomoci nezávislých subjektů.
4. Komise může požádat členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení činností a souvisejících projektů financovaných podle tohoto nařízení nebo jí ve vhodných případech poskytl informace a pomoc, které jsou pro provedení hodnocení těchto projektů potřeba.
Článek 33
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 911/2010 se zrušuje.
2. Opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (EU) č. 911/2010 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 377/2014
(2014. gada 3. aprīlis),
ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Globālā vides un drošības novērošana (GMES) bija Zemes novērošanas iniciatīva, ko vadīja Savienība un kas tika īstenota partnerībā ar dalībvalstīm un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). GMES aizsākumi ir meklējami 1998. gada maijā, kad iestādes, kas bija iesaistījušās kosmosa darbību izstrādē Eiropā, izdeva kopīgu paziņojumu, kas pazīstams kā “Baveno Manifesto”. Manifesto aicināja uz ilgtermiņa apņemšanos izstrādāt no kosmosa veikta vides monitoringa pakalpojumus, izmantojot un turpinot attīstīt Eiropas prasmes un tehnoloģijas. 2005. gadā Savienība izdarīja stratēģisku izvēli kopā ar EKA Eiropā attīstīt neatkarīgas Zemes novērošanas spējas, lai sniegtu pakalpojumus vides un drošības jomās.
(2)
Attīstot šo iniciatīvu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 (3) tika izveidota Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES), un paredzēti tās sākotnējo darbību īstenošanas noteikumi.
(3)
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 911/2010 izveidotā programma būtu jāturpina daudzgadu finanšu shēmas 2014.-2020. gadam satvarā, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (4), tomēr, lai atvieglotu saziņu ar sabiedrību kopumā, akronīms “GMES” būtu jāaizstāj ar nosaukumu “Copernicus”. Komisija ir reģistrējusi preču zīmi, lai to varētu izmantot Savienības iestādes un lai to varētu licencēt citiem ieinteresētiem lietotājiem, it īpaši pamatpakalpojumu sniedzējiem.
(4)
Programmas Copernicus (Copernicus) pamatā ir Savienības, EKA un dalībvalstu partnerība. Tāpēc programmai vajadzētu gan balstīties uz esošajām Eiropas un valstu spējām, gan tās papildināt ar jauniem kopīgi izstrādātiem aktīviem. Lai šo pieeju īstenotu, Komisijai būtu jācenšas uzturēt dialogu ar EKA un dalībvalstīm, kam pieder attiecīgi kosmosa un in situ aktīvi.
(5)
Lai īstenotu Copernicus mērķus, ar šo programmu būtu jānodrošina autonomas Savienības spējas veikt novērojumus no kosmosa un jāsniedz darbības pakalpojumi vides, civilās aizsardzības un civilās drošības jomās, pilnībā respektējot valstu pilnvaras attiecībā uz oficiāliem brīdinājumiem. Tai arī būtu jāizmanto pieejamie papildinošo misiju un in situ dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis. Copernicus cik vien iespējams būtu jāizmanto dalībvalstu spējas veikt novērojumus no kosmosa un sniegt pakalpojumus. Copernicus būtu jāizmanto arī Eiropas komerciālo iniciatīvu spējas, tādējādi vienlaikus veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Papildus būtu jāveicina datu pārraides optimizēšanas sistēmas, lai turpinātu pilnveidot spējas, reaģējot uz lietotāju vidū aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc gandrīz reāllaika datiem.
(6)
Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas tehnoloģiju izmantošanu gan vietējās iestādēs, gan mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras.
(7)
Copernicus mērķim vajadzētu būt šādam: vides un drošības jomā sniegt precīzu un drošticamu informāciju, kas pielāgota lietotāju vajadzībām un atbalsta citus Savienības politikas virzienus, jo īpaši saistībā ar iekšējo tirgu, transportu, vidi, enerģētiku, civilo aizsardzību un civilo drošību, sadarbību ar trešām valstīm un humāno palīdzību.
(8)
Copernicus būtu jāuzskata par Eiropas ieguldījumu Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas (GEOSS) veidošanā; šī sistēma tiek izstrādāta Zemes novērošanas grupā (GEO).
(9)
Copernicus būtu jāīsteno saskaņā ar citiem attiecīgiem Savienības instrumentiem un rīcību, it īpaši saskaņā ar darbībām vides un klimata pārmaiņu jomās un instrumentiem drošības, personas datu aizsardzības, konkurētspējas un inovācijas, kohēzijas, pētniecības, transporta, konkurences un starptautiskās sadarbības jomās, un saskaņā ar Eiropas satelītu navigācijas sistēmām (Galileo un EGNOS). Copernicus datiem vajadzētu būt saskanīgiem ar dalībvalstu telpiskajiem atsauces datiem, kā arī ar Savienības telpiskās informācijas infrastruktūras īstenošanas noteikumiem un tehniskajām norādēm, kas izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (5). Copernicus būtu jāpapildina arī kopīgā vides informācijas sistēma (SEIS), kā minēts Komisijas 2008. gada 1. februāra paziņojumā “Ceļā uz kopīgu vides informācijas sistēmu (SEIS)”, un Savienības darbības reaģēšanai ārkārtas situācijās. Copernicus vajadzētu īstenot atbilstīgi mērķiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (6) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, it īpaši tādos jautājumos kā pārredzamība, tādu apstākļu radīšana, kas veicina pakalpojumu attīstību, un ieguldījums saimnieciskajā izaugsmē un jaunu darba vietu radīšanā. Copernicus datiem un Copernicus informācijai vajadzētu būt pieejamiem brīvi un atklāti, lai atbalstītu Eiropas digitālo programmu, kā teikts Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumā “Digitālā programma Eiropai”.
(10)
Copernicus ir programma, kas jāīsteno saskaņā ar “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija “Eiropa 2020”). Tai būtu jāsniedz labums veselai virknei Savienības politikas virzienu un jāsekmē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, it īpaši izstrādājot efektīvu kosmosa politiku, lai nodrošinātu rīkus dažu būtiskāko globālo uzdevumu risināšanai un lai sasniegtu mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām un enerģijas ilgtspēju. Vienlaikus Copernicus būtu jāatbalsta Eiropas kosmosa politikas īstenošana un Eiropas tirgu izaugsme tādās jomās kā ar kosmosu saistīti dati un pakalpojumi.
(11)
Copernicus vajadzētu arī gūt labumu no rezultātiem, ko sniedz programma “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (7), jo īpaši no pamatprogrammā ietvertajiem pētniecības un inovācijas pasākumiem, kas paredzēti nākotnes Zemes novērošanas tehnoloģijām un lietojumiem, izmantojot attālo izpēti, gaisa un in situ tehnoloģijas un datus reaģēšanai uz lielām sabiedrības problēmām. Komisijai būtu jānodrošina, lai attiecībā uz Copernicus dažādajiem aspektiem tiktu ievērota pienācīga sinerģija, pārredzamība un skaidrība.
(12)
Copernicus kosmosa komponenta attīstības pamatā vajadzētu būt to iespēju analīzei, kas ir saistītas ar lietotāju mainīgo vajadzību apmierināšanu, ietverot iepirkumu no valstu/publiskām misijām un komerciāliem nodrošinātājiem Eiropā, jaunu specializētu misiju specifikācijai, starptautiskiem nolīgumiem, kas nodrošina piekļuvi misijām, kuras nerīko Eiropa, un Eiropas Zemes novērošanas tirgum.
(13)
Skaidrības labad un lai veicinātu izmaksu kontroli, maksimālā summa, ko Savienība piešķir Copernicus darbību īstenošanai, būtu jāsadala dažādās kategorijās. Tomēr, lai sekmētu elastīgumu un nodrošinātu Copernicus netraucētu norisi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pārvietot finansējumu starp kategorijām.
(14)
Darbības pakalpojumu sniegšana ir atkarīga no Copernicus kosmosa komponenta pareizas darbības, pastāvīgas pieejamības un drošības. Nopietns drauds Copernicus kosmosa komponentam ir aizvien pieaugošais risks sadurties ar citiem satelītiem un kosmosā esošajām atlūzām. Tāpēc Copernicus darbībās būtu jāietver Copernicus kosmosa komponenta un tās darbību aizsardzība, tostarp satelītu palaišanas laikā. Šādā kontekstā samērīgu ieguldījumu izmaksu segšanā par pakalpojumiem, kas spēj nodrošināt šādu aizsardzību, varētu finansēt no Copernicus piešķirtā budžeta, ciktāl tas iespējams, stingri pārvaldot izmaksas un pilnīgi ievērojot maksimālo summu EUR 26,5 miljoni pašreizējās cenās, kas noteikta šajā regulā. Šāds ieguldījums būtu jāizmanto tikai datu un pakalpojumu nodrošināšanai un nevis infrastruktūras pirkšanai.
(15)
Lai uzlabotu Copernicus īstenošanu un tās ilgtermiņa plānošanu, Komisijai būtu jāpieņem gada darba programma, tostarp Copernicus mērķu sasniegšanai vajadzīgo darbību īstenošanas plāns. Minētajam īstenošanas plānam vajadzētu būt vērstam uz nākotni, un tajā būtu jāapraksta Copernicus īstenošanai nepieciešamās darbības, ņemot vērā lietotāju mainīgās vajadzības un tehnoloģiju attīstību.
(16)
Ņemot vērā Copernicus sarežģītību un tai piešķirtos resursus, Copernicus pakalpojumu komponenta īstenošanas pamatā vajadzētu būt tehniskām specifikācijām. Tas vienlaikus veicinātu gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpieņem un jāatjaunina visu Copernicus pakalpojumu tehniskās specifikācijas, pievēršoties tādiem aspektiem kā apjoms, arhitektūra, tehnisko pakalpojumu kopumi, orientējošs izmaksu sadalījums un plānošana, darbības rādītāji, vajadzība pēc kosmosa un in situ datiem, datu attīstība, standarti, arhivēšana un izplatīšana.
(17)
Ņemot vērā Copernicus sarežģītību un tai piešķirtos resursus, Copernicus kosmosa komponenta īstenošanas pamatā vajadzētu būt tehniskām specifikācijām. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpieņem un jāatjaunina tehniskās specifikācijas, precizējot, kādas darbības ir jāatbalsta ar Copernicus kosmosa komponentu, un to orientējošu izmaksu sadalījumu un plānošanu. Tā kā Copernicus pamatā vajadzētu būt ieguldījumiem, ko veic Savienība, EKA un dalībvalstis Globālās vides un drošības novērošanas kontekstā, Copernicus kosmosa komponenta darbībās vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā EKA ilgtermiņa scenārija elementi, kas ir EKA sagatavots un atjaunināts dokuments, ar ko izveido Copernicus kosmosa komponenta vispārējo sistēmu.
(18)
Copernicus būtu jāorientē uz lietotāju, tādēļ ir nepieciešama nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšana, īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību definēšanu un apstiprināšanu.
(19)
Copernicus starptautiskā dimensija ir īpaši būtiska saistībā ar datu un informācijas apmaiņu, kā arī saistībā ar piekļuvi novērošanas infrastruktūrai. Šāda apmaiņa ir izmaksu ziņā lietderīgāka nekā datu iegādes shēmas un stiprina Copernicus globālo dimensiju.
(20)
Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un pamatnolīgumos ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātēm ir paredzēta minēto valstu piedalīšanās Savienības programmās. Būtu jādod iespēja piedalīties arī citām trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, ar šādu mērķi noslēdzot starptautiskus nolīgumus.
(21)
Dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, vajadzētu būt iespējai šajās programmās dot savu ieguldījumu.
(22)
Komisijai būtu jāuzņemas vispārēja atbildība par Copernicus. Tai būtu jādefinē prioritātes un jānodrošina Copernicus vispārējā koordinēšana un uzraudzība. Tam būtu jāietver arī īpaši centieni, kas palielinātu sabiedrības informētību par to, cik kosmosa programmas ir nozīmīgas Eiropas pilsoņiem. Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei savlaicīgi jāsniedz visa attiecīgā ar Copernicus saistītā informācija.
(23)
Īstenojot Copernicus, Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāizmanto Eiropas starpvaldību organizācijas, ar kurām tā jau ir izveidojusi partnerību, jo īpaši EKA Copernicus kosmosa komponenta tehniskajā koordinēšanā, tā arhitektūras definēšanā, kosmosa aktīvu izstrādē un iepirkuma rīkošanā, piekļuvē datiem un specializētu misiju darbībā. Papildus minētajam Komisijai specializētu misiju veikšanā vajadzētu izmantot arī Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizāciju (EUMETSAT), ievērojot šīs organizācijas pilnvaras un lietpratību.
(24)
Ņemot vērā Copernicus partnerības dimensiju un lai izvairītos no tehniskās lietpratības dublēšanās, Copernicus īstenošana būtu jādeleģē vienībām, kurām ir pienācīgas tehniskās un profesionālās spējas. Šādas vienības būtu jāmudina minēto uzdevumu izpildi piemērotā līmenī darīt pieejamu konkurencei, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (8) (“Finanšu regula”).
(25)
Copernicus būtu jāiekļauj pakalpojumu komponents, kas nodrošina informācijas sniegšanu šādās jomās: atmosfēras monitorings, jūras vides monitorings, zemes monitorings, klimata pārmaiņu monitorings, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība. Copernicus it īpaši būtu jāsniedz informācija par atmosfēras stāvokli, tostarp vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā; informācija par okeānu stāvokli, tostarp izveidojot īpašu Eiropas grupu jūras vides novērošanai; informāciju, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Eiropas politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju.
(26)
Īstenojot Copernicus pakalpojumu komponentu, ja tas ir pienācīgi pamatots ar konkrētās darbības īpašo būtību un ar īpašo lietpratību, Komisija var izmantot kompetentas vienības, piemēram, Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA), Eiropas Savienības Satelītcentru (SATCEN), Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centru (ECMWF), citas attiecīgas Eiropas aģentūras, valstu struktūru grupas vai apvienības, vai jebkuru attiecīgu struktūru, kas potenciāli atbilst deleģēšanai saskaņā ar Finanšu regulu. Izvēloties vienību, būtu pienācīgi jāņem vērā izmaksu lietderība, kas tiks panākta, uzticot minētos uzdevumus, un ietekme uz šīs vienības pārvaldības struktūru, finanšu resursiem un cilvēkresursiem.
(27)
Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (JRC) ir aktīvi piedalījies ar Regulu (ES) Nr. 911/2010 izveidotajā GMES iniciatīvā un GMES sākotnējo darbību īstenošanā. Komisijai arī turpmāk, īstenojot Copernicus, būtu jāizmanto JRC zinātniskais un tehniskais atbalsts.
(28)
Publiskajam iepirkumam, ko rīko vienības, kam uzticēta Copernicus īstenošana, vajadzētu atbilst Savienības noteikumiem vai līdzvērtīgiem starptautiskiem standartiem, ciktāl tas atļauts Finanšu regulā ar noteikumiem attiecībā uz publiskiem līgumiem. Specifiski pielāgojumi, kas veicami šajos noteikumos, kā arī esošo līgumu pagarināšanas kārtība, būtu jānosaka atbilstīgajos deleģēšanas nolīgumos. Būtu pirmkārt un galvenokārt jātiecas nodrošināt vislabāko cenas un vērtības attiecību, kontrolēt izmaksas, mazināt riskus, uzlabot efektivitāti un mazināt atkarību no viena piegādātāja. Būtu jānodrošina atklāta piekļuve un godīga konkurence visā piegādes ķēdē un līdzsvarotas dalības iespējas nozares visu līmeņu pārstāvjiem, tostarp jo īpaši jauniem tirgus dalībniekiem un MVU. Būtu jāizvairās no iespējamas dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas un ilgstošas atkarības no viena piegādātāja. Vajadzības gadījumā būtu jātiecas izmantot vairākus piegādes avotus, lai mazinātu ar programmu saistītos riskus, nepieļautu atkarību no viena piegādātāja un nodrošinātu labāku vispārēju kontroli pār Copernicus un tās izmaksām, un grafikiem. Turklāt būtu jāsaglabā un jāveicina Eiropas rūpniecības attīstība visās zemes novērošanas jomās atbilstīgi starptautiskajiem nolīgumiem, kuros Savienība ir puse.
(29)
Cik vien iespējams būtu jāmazina risks, ka līgumattiecības netiek izpildītas vai tiek izpildītas slikti. Šādā nolūkā līgumslēdzējiem būtu jāpierāda līgumattiecību izpildes noturība attiecībā uz saistībām, ko tie ir uzņēmušies, un līguma ilgumu. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāprecizē prasības, kas saistītas ar piegāžu un pakalpojumu sniegšanas drošību. Papildus minētajam, iepērkot preces un pakalpojumus, attiecībā uz kuriem jāievēro īpaša piesardzība, līgumslēdzējas iestādes var uz šādu iepirkumu attiecināt konkrētas prasības, jo īpaši, lai nodrošinātu informācijas drošību. Attiecībā uz noteiktiem komponentiem un pakalpojumiem Savienības nozarēm būtu jādod iespēja izmantot avotus ārpus Savienības, ja tiek pierādīts, ka tiem ir būtiskas priekšrocības kvalitātes un izmaksu ziņā, tomēr ievērojot Copernicus stratēģisko nozīmi un Savienības drošības un eksporta kontroles prasības. Būtu jāizmanto publiskā sektora ieguldījumi un ražošanas nozares pieredze un zināšanas, vienlaikus nodrošinot, ka netiek pārkāpti noteikumi par konkursa procedūru.
(30)
Lai labāk izvērtētu produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, kopējās izmaksas, tostarp tā ilgtermiņa darbības izmaksas, iepirkuma laikā, izmantojot rentabilitātes pieeju, piemēram, aprites cikla izmaksas, vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā kopējās izmaksas produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, lietderīgās aprites ciklā, ja tiek veikts iepirkums, kura pamatā ir kritērijs, ar ko līguma slēgšanas tiesības piešķir saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam. Minētajā nolūkā līgumslēdzējai iestādei būtu jāpārliecinās, ka metodika, ar ko paredzēts aprēķināt produkta, pakalpojuma vai darba lietderīgās aprites cikla izmaksas, ir skaidri minēta līguma dokumentos vai paziņojumā par līgumu un ka tā ļauj pārbaudīt pretendentu sniegtās informācijas pareizību.
(31)
Līgumslēdzējai iestādei būtu jāspēj atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ja vienam vai vairākiem uzņēmumiem pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus jau ir privileģēta informācija par darbībām, kas ir saistītas ar konkrēto uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Vajadzētu būt iespējai gan līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai pat noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi. Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturīga Copernicus, līgumu cenas vienmēr nevar prognozēt precīzi, un tādēļ būtu lietderīgi slēgt īpaša veida līgumus, kuros nav noteikta nemainīga galīga cena un ir iekļauti noteikumi par Savienības finanšu interešu aizsardzību.
(32)
Lai Copernicus saglabātu maksimālā apjomā, cik vien iespējams samazinot tehniskus un ar grafiku saistītus riskus un ar tiem saistītās izmaksas un nodrošinot ilgstošu piegādes drošību, Copernicus būtu maksimāli jāizmanto publiskā sektora iepriekšējie finansiālie un infrastruktūras ieguldījumi, kā arī pieredze un zināšanas, kas rūpniecības nozarē gūtas ar šādiem ieguldījumiem GMES. Tam jo īpaši vajadzētu attiekties uz atkārtotiem kosmosa un zemes segmentu komponentiem, ko EKA un tās dalībvalstis ir izstrādājušas saistībā ar GMES kosmosa komponenta papildprogrammu un ar Savienības finansiālu dalību. Pēdējā minētajā gadījumā līgumslēdzējai iestādei būtu pienācīgi jāapsver iespēja izmantot sarunu procedūru bez paziņojuma par līgumu vai tā ekvivalenta iepriekšējas publicēšanas.
(33)
Lai varētu ilgtspējīgi sasniegt Copernicus mērķus, ir jākoordinē dažādo Copernicus iesaistīto partneru darbības un jāizstrādā, jāizveido un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas spējas, kas atbilst lietotāju pieprasījumam. Šajā ziņā Komisijai būtu jāpalīdz komitejai (Copernicus komiteja), lai koordinētu ieguldījumus, ko Copernicus veic Savienība, dalībvalstis un starpvaldību organizācijas, kā arī lai īstenotu koordināciju ar privāto sektoru, vislabākajā iespējamajā veidā izmantojot esošās spējas un apzinot trūkumus, kuri jānovērš Savienības līmenī. Tāpat tai būtu jāpalīdz Komisijai uzraudzīt Copernicus vienmērīgu īstenošanu. Labai publiskai pārvaldībai ir vajadzīga vienāda Copernicus vadība, ātrāka lēmumu pieņemšana un vienlīdzīga piekļuve informācijai, tāpēc pārstāvjiem no vienībām, kam uzticēti budžeta īstenošanas uzdevumi, vajadzētu būt iespējai kā novērotājiem piedalīties darbā, ko veic Copernicus komiteja, kas izveidota, lai palīdzētu Komisijai. Šo pašu iemeslu dēļ pārstāvjiem no tām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kuras ar Savienību noslēgušas starptautisku nolīgumu, vajadzētu būt iespējai piedalīties Copernicus komitejas darbā, ievērojot drošības prasības un šāda nolīguma noteikumus. Šādiem pārstāvjiem komitejā nevajadzētu būt tiesībām piedalīties Copernicus komitejas balsošanas procedūrās.
(34)
Arī to vienību darbs, kurām Komisija ir deleģējusi īstenošanas uzdevumus, būtu jāvērtē, salīdzinot ar izpildes rādītājiem. Tas Eiropas Parlamentam un Padomei sniegtu informāciju par Copernicus darbību un Copernicus īstenošanas progresu.
(35)
Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1159/2013 (9) ir paredzēti licencēšanas un reģistrācijas nosacījumi GMES lietotājiem un noteikti kritēriji attiecībā uz attiecībā uz piekļuves ierobežošanu GMES datiem un GMES pakalpojumu informācijai.
(36)
Dati un informācija, kas sagatavoti Copernicus satvarā, būtu jādara pieejami pilnībā, atklāti un bez maksas, ievērojot atbilstīgus nosacījumus un ierobežojumus, lai veicinātu to lietošanu un kopīgošanu un lai stiprinātu Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējā sektorā, tādējādi veicinot izaugsmi un darbvietu izveidi.
(37)
Komisijai būtu jāsadarbojas ar datu sniedzējiem, lai vienotos par trešo personu datu licencēšanas nosacījumiem ar mērķi veicināt to izmantošanu Copernicus, nodrošinot šīs regulas un piemērojamo trešo personu tiesību ievērošanu.
(38)
Būtu jāņem vērā tiesības uz piekļuvi Copernicus Sentinel datiem, kas piešķirtas saskaņā ar GMES kosmosa komponenta programmu, ko 2013. gada 24. septembrī apstiprināja EKA Zemes novērošanas programmas valde.
(39)
Copernicus ir civila programma, kura pakļauta civilai kontrolei, tāpēc prioritāte būtu jāpiešķir tādu datu iegūšanai un informācijas, tostarp augstas izšķirtspējas attēlu, sagatavošanai, kas nerada risku vai apdraudējumu Savienības vai tās dalībvalstu drošībai. Tomēr, tā kā atsevišķiem Copernicus datiem un atsevišķai Copernicus informācijai var būt nepieciešama aizsardzība, lai šīs regulas darbības jomas satvarā nodrošinātu šādas informācijas drošu apriti, visiem Copernicus dalībniekiem vajadzētu nodrošināt ES klasificētas informācijas aizsardzību tikpat lielā mērā, kā to garantē drošības noteikumi, kuri izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (10) pielikumā, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Padomes Lēmuma 2013/488/ES (11) pielikumos.
(40)
Ņemot vērā to, ka atsevišķi Copernicus dati un atsevišķa Copernicus informācija, tostarp augstas izšķirtspējas attēli, var ietekmēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību, pienācīgi pamatotos gadījumos Padomei vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt pasākumus, lai novērstu Savienības vai tās dalībvalstu drošības riskus un apdraudējumu.
(41)
Savienībai vajadzētu būt visu Copernicus satvarā radīto vai sagatavoto materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniecei. Lai pilnībā ievērotu jebkādas ar īpašumtiesībām saistītas pamattiesības, būtu jāizveido nepieciešamās attiecības ar esošajiem īpašniekiem. Būtu jāsaprot, ka šajā regulā ietvertie noteikumi par nemateriālo aktīvu īpašumtiesībām neaptver nemateriālās tiesības, kuras atbilstīgi attiecīgiem valsts tiesību aktiem nav nododamas. Saskaņā ar šo regulu un ja tas tiek uzskatīts par atbilstīgu, pamatojoties uz katra konkrētā gadījuma izvērtējumu, šādām Savienības īpašumtiesībām nebūtu jāskar Savienības iespējas minētos aktīvus darīt pieejamus trešām personām vai no tiem atbrīvoties. Konkrēti, Savienībai vajadzētu būt iespējai nodot intelektuālā īpašuma tiesības vai piešķirt licences attiecībā uz šīm tiesībām, kas izriet no Copernicus satvarā veiktā darba, lai panāktu to, ka Copernicus pakalpojumus plaši sāk izmantot lejupējie lietotāji.
(42)
Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, īstenojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai neatbilstīgi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvus un finansiālus sodus saskaņā ar Finanšu regulu.
(43)
Copernicus ir sarežģīta programma, tāpēc Komisijai vajadzētu saņemt palīdzību no neatkarīgiem ekspertiem, kuri pārstāv plašas ieinteresēto personu aprindas, tostarp jo īpaši no ekspertiem, ko dalībvalstis izvirzījušas saistībā ar drošības jautājumiem, no personām, kas pārstāv attiecīgas valsts vienības, kas ir atbildīgas par kosmosu un par Copernicus lietotājiem, lai tai nodrošinātu nepieciešamo tehnisko un zinātnisko lietpratību, kā arī sniegtu starpdisciplināru un starpnozaru perspektīvu, ņemot vērā attiecīgās jau pastāvošās iniciatīvas Savienības, valstu un reģionālā līmenī.
(44)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz gada darba programmas, pakalpojumu un kosmosa komponentu tehnisko specifikāciju, drošības aspektu un pasākumu, kuru mērķis ir veicināt dalībvalstu konverģenci Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantošanā un to piekļuvē Zemes novērošanas tehnoloģijai un izstrādei, pieņemšanu, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12).
(45)
Copernicus ir orientēta uz lietotāju, tādēļ ir nepieciešama nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšana, īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību definēšanu un apstiprināšanu. Lai programma būtu vērtīgāka lietotājiem, būtu aktīvi jātiecas pēc viņu ieguldījuma, pastāvīgi apspriežoties ar tiešajiem lietotājiem publiskajā un privātajā sektorā. Šādā nolūkā būtu jāizveido darba grupa (“Lietotāju forums”), lai palīdzētu Copernicus komitejai apzināt lietotāju prasības, pārbaudīt pakalpojumu atbilstību un koordinētu lietotājus publiskajā sektorā.
(46)
Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz darbības pakalpojumiem nepieciešamo datu prasībām, attiecībā uz noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai, šo datu un informācijas reģistrēšanu un lietošanu, attiecībā uz konkrētiem tehniskiem kritērijiem, kas nepieciešami, lai novērstu Copernicus datu un Copernicus informācijas pārrāvumu un attiecībā uz kritērijiem, lai ierobežotu Copernicus datu un Copernicus informācijas ieguvi vai izplatīšanu tiesību konflikta dēļ. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(47)
Darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu, būtu jāuzrauga un jāvērtē, lai varētu veikt atkārtotus pielāgojumus un jaunas darbības. Novērtējumā jo īpaši vajadzētu izvērtēt to, kādu ietekmi Copernicus datu un Copernicus informācijas politika atstāj uz ieinteresētajām personām, lejupējiem lietotājiem, iespaidu uz uzņēmumiem, kā arī uz valsts un privātiem ieguldījumiem Zemes novērošanas infrastruktūrās. Novērtējumā būtu jāietver arī attiecīgu Eiropas aģentūru, piemēram, Eiropas GNSS aģentūras (GSA), iespējama iesaistīšana nākotnē. Lai panāktu maksimālus rezultātus un izmantotu kompetenci un lietpratību, kas iegūtas Copernicus īstenošanas posmos, turpmākās plānošanas vajadzībām būtu jāizskata jauni organizatoriski modeļi, nodrošinot ilgtermiņa ekonomiskās saistības.
(48)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Copernicus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tas ietvers arī Eiropas mēroga spējas un būs atkarīgs no pakalpojumu koordinētas sniegšanas visās dalībvalstīs, kas jākoordinē Savienības līmenī, bet ierosinātās darbības vēriena dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(49)
Ar šo regulu tiek noteikts finansējums, kas ir galvenā atsauce 2013. gada 2. decembra Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (13) 17. punkta izpratnē Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējā budžeta procedūrā.
(50)
Ir lietderīgi šīs regulas finansēšanas laikposmu pielīdzināt finansēšanas laikposmam, kas paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra.
(51)
Tādēļ, lai izveidotu atbilstīgu pārvaldības un finansēšanas sistēmu un nodrošinātu pilnībā funkcionējošu Copernicus, ir arī jāatceļ Regula (ES) Nr. 911/2010. Jebkuram pasākumam, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 911/2010, būtu jāpaliek spēkā, lai nodrošinātu tā nepārtrauktību,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĒJI UN FINANŠU NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu tiek izveidota Copernicus - Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programma (Copernicus) - un tiek paredzēti noteikumi tās īstenošanai.
2. pants
Darbības joma
1. Copernicus ir civila, uz lietotājiem vērsta un civilai kontrolei pakļauta programma, kas izmanto esošās valstu un Eiropas spējas, ka arī nodrošina Globālās vides un drošības novērošanas programmā izveidoto darbību turpināmību.
2. Copernicus veido šādi komponenti:
a)
pakalpojumu komponents, kas nodrošina informācijas sniegšanu šādās jomās: atmosfēras monitorings, jūras vides monitorings, zemes monitorings, klimata pārmaiņas, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība;
b)
kosmosa komponents, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa;
c)
in situ komponents, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina saskaņotu piekļuvi novērojumiem, izmantojot gaisa, jūras un sauszemes iekārtas.
3. Izveido atbilstīgas saiknes un saskarnes starp 2. punktā minētajiem komponentiem.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“specializētas misijas” ir misijas Zemes novērošanai no kosmosa, kas paredzētas izmantošanai Copernicus un tiek veiktas šajā programmā, īpaši Sentinel misijas;
2)
“papildinošas misijas” ir misijas Zemes novērošanai no kosmosa, kuras nodrošina Copernicus datus, kas papildina specializēto misiju nodrošinātos datus;
3)
“specializētu misiju dati” ir Zemes novērošanas no kosmosa dati, kas iegūti specializētās misijās un paredzēti izmantošanai Copernicus;
4)
“papildinošu misiju dati” ir Zemes novērošanas no kosmosa dati, kas iegūti papildinošās misijās un licencēti vai nodrošināti izmantošanai Copernicus;
5)
“in situ dati” ir novērošanas dati no sensoriem, kuri atrodas uz zemes, jūrā vai gaisā, kā arī atsauces dati un palīgdati, kas licencēti vai nodrošināti izmantošanai Copernicus;
6)
“trešo personu dati un informācija” ir ārpus Copernicus darbības jomas iegūti dati un informācija, kas nepieciešami programmas mērķu īstenošanai;
7)
“Copernicus dati” ir specializētu misiju dati, papildinošu misiju dati un in situ dati;
8)
“Copernicus informācija” ir informācija, kas iegūta no 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem pēc Copernicus datu apstrādes vai modelēšanas;
9)
“Copernicus lietotāji” ir:
a)
pamatlietotāji - Savienības iestādes un struktūras, Eiropas, valstu, reģionu vai vietējas iestādes, kam uzdots noteikt, īstenot, izpildīt vai uzraudzīt sabiedriskos pakalpojumus vai politiku 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajās jomās;
b)
lietotāji no pētniecības jomas - universitātes vai citas pētniecības un izglītības organizācijas;
c)
komerciāli un privāti lietotāji;
d)
labdarības organizācijas, nevalstiskās organizācijas un starptautiskas organizācijas.
4. pants
Mērķi
1. Copernicus veicina šādu vispārīgo mērķu sasniegšanu:
a)
Zemes monitorings ar mērķi atbalstīt vides aizsardzību un civilās aizsardzības un civilās drošības centienus;
b)
sociālo un ekonomisko ieguvumu maksimāla palielināšana un Zemes novērošanas izmantošanas veicināšana pielietojumos un pakalpojumos, ar to atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020” un tās mērķus - gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi;
c)
konkurētspējīgas Eiropas kosmosa un pakalpojumu nozares attīstības veicināšana un iespēju maksimāla palielināšana Eiropas uzņēmumiem attīstīt un nodrošināt inovatīvas Zemes novērošanas sistēmas un pakalpojumus;
d)
autonomas piekļuves nodrošināšana zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, ar to ļaujot Eiropai panākt, ka tā var neatkarīgi pieņemt lēmumus un rīkoties;
e)
atbalsts Eiropas politikai un ieguldījums tajā, kā arī globālu iniciatīvu, piemēram, GEOSS, veicināšana.
2. Lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos vispārīgos mērķus, Copernicus ir šādi konkrēti mērķi:
a)
ilgtermiņā un ilgtspējīgi sniegt pareizus un drošticamus datus un informāciju Copernicus lietotājiem, dodot iespēju sniegt 5. panta 1. punktā minētos pakalpojumus un nodrošinot atbilstību Copernicus pamatlietotāju prasībām;
b)
nodrošināt ilgtspējīgu un drošticamu piekļuvi datiem un informācijai no kosmosa, ko sniedz autonomas Eiropas Zemes novērošanas spējas ar saskaņotām tehniskām specifikācijām, un izmantot esošos Eiropas un valstu līdzekļus un spējas, kurus pēc vajadzības papildina;
c)
nodrošināt ilgtspējīgu un drošticamu piekļuvi in situ datiem, jo īpaši izmantojot esošās spējas, ko lieto Eiropas un valstu līmenī, un globālās novērošanas sistēmas un tīklus.
3. Šī panta 1. un 2. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu vērtē pēc šādiem rezultātu rādītājiem:
a)
Copernicus dati un Copernicus informācija, kas darīti pieejami saskaņā ar attiecīgajām pakalpojuma līmeņa nodrošināšanas prasībām attiecībā uz vidi, civilo aizsardzību un civilo drošību;
b)
lielāks pieprasījums pēc Copernicus datiem un Copernicus informācijas, ko vērtē pēc lietotāju skaita attīstības, datu, kuriem piekļūts, apjoma un pievienotās vērtības informācijas, kā arī pēc lejupējo pakalpojumu skaita pieauguma un pēc plašākas izplatības dalībvalstīs un Savienībā;
c)
Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantojums Savienības iestādēs un struktūrās, starptautiskās organizācijās un Eiropas, valstu, reģionu vai vietējās iestādēs, tostarp izmantošanas līmenis lietotāju vidū un lietotāju apmierinātība, kā arī Savienības iedzīvotājiem radītie ieguvumi;
d)
Eiropas lejupējo operatoru izplatība tirgū, tostarp esošo tirgu paplašināšana un jaunu tirgu izveide, un konkurētspēja;
e)
Copernicus pakalpojumos izmantojamo Copernicus datu stabila pieejamība.
5. pants
Copernicus pakalpojumu komponents
1. Copernicus pakalpojumu komponentu veido šādi pakalpojumi:
a)
atmosfēras monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par gaisa kvalitāti Eiropas mērogā un atmosfēras ķīmisko sastāvu globālā mērogā. Tas jo īpaši nodrošina informāciju gaisa kvalitātes monitoringa sistēmām, ko izmanto no vietējā līdz valsts līmenim, un sniedz ieguldījumu atmosfēras sastāva klimata rādītāju monitoringā, kad iespējams, ietverot saikni ar platībām, ko klāj meži;
b)
jūras vides monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par okeāna fiziskās vides un jūras ekosistēmu stāvokli un dinamiku pasaules okeāna un Eiropas reģionu jūras teritorijās, atbalstot jūras drošību, sniedzot ieguldījumu atkritumu plūsmu monitoringā, jūras vides, piekrastes un polāro reģionu, kā arī jūras resursu monitoringā, kā arī meteoroloģiskajā prognozēšanā un klimata monitoringā;
c)
zemes monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par zemes izmantojumu un zemes segumu, kriosfēru, klimata pārmaiņām un bioģeofizikālajiem rādītājiem, tostarp to dinamiku, atbalstot bioloģiskās daudzveidības, augsnes, iekšzemes un piekrastes ūdeņu, mežu, veģetācijas un dabas resursu vides monitoringu no globāla līdz vietējam mērogam, kā arī vides, lauksaimniecības, attīstības, enerģētikas, pilsētplānošanas, infrastruktūru un transporta politikas vispārēju īstenošanu;
d)
klimata pārmaiņu pakalpojums, kam jānodrošina informācija, lai palielinātu zināšanu bāzi pielāgošanās un seku mazināšanas politikas atbalstam. It īpaši tas veicina būtisko klimata rādītāju nodrošināšanu, klimata analīzes, prognozes un rādītājus laikā un telpā saistībā ar pielāgošanās un seku mazināšanas stratēģijām dažādām Savienības nozaru un sabiedriskā labuma jomām;
e)
ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojums, kam jānodrošina informācija reaģēšanai ārkārtas situācijās saistībā ar dažāda veida katastrofām, tostarp meteoroloģiskiem apdraudējumiem, ģeofizikāliem apdraudējumiem, apzinātām un nejaušām cilvēka izraisītām katastrofām un citām humānām katastrofām, kā arī novēršanas, sagatavotības, reaģēšanas un atjaunošanas darbībām;
f)
drošības pakalpojums, kam jānodrošina informācija civilās drošības problēmu risināšanai Eiropā, uzlabojot krīžu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas spējas, it īpaši saistībā ar robežu un jūras novērošanu, kā arī atbalsta Savienības ārējo darbību, neskarot sadarbības kārtību, par ko varētu vienoties Komisija un dažādas kopējās ārpolitikas un drošības politikas struktūras, īpaši Eiropas Savienības Satelītcentrs.
2. 1. punktā minēto pakalpojumu sniegšanā ņem vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tie ir rentabli un attiecīgā gadījumā decentralizēti, Eiropas līmenī integrējot dalībvalstīs esošos kosmosa, in situ un atsauces datus un spējas, tādējādi novēršot dublēšanos. Izvairās no tādu jaunu datu iegādes, kuri dublē esošos avotus, izņemot, ja esošo vai atjaunojamo datu kopumu izmantošana nav tehniski īstenojama, rentabla vai savlaicīgi iespējama.
Pakalpojumi īsteno stingras kvalitātes kontroles sistēmas un sniedz informāciju par pakalpojuma līmeni, tostarp tā pieejamību, drošticamību, kvalitāti un savlaicīgumu.
3. Lai nodrošinātu 1. punktā minēto pakalpojumu attīstību un to izmantošanu publiskajā sektorā, veic arī šādas darbības:
a)
izstrādes darbības ar mērķi uzlabot pakalpojumu kvalitāti un izpildījumu, tostarp to attīstību un pielāgošanu, izvairoties no darbības riskiem vai tos mazinot, kā arī izmantojot sinerģijas ar attiecīgām darbībām, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” darbībām;
b)
atbalsta darbības, proti, pasākumus ar mērķi veicināt to, ka Copernicus datus un Copernicus informāciju sāk un turpina izmantot:
i)
publiskās iestādes, kam uzdots noteikt, īstenot, izpildīt vai uzraudzīt sabiedriskos pakalpojumus vai politiku 1. punktā minētajās jomās. Tas ietver spēju veidošanu un standarta procedūru un instrumentu izstrādi Copernicus datu un Copernicus informācijas integrēšanai lietotāju darba plūsmās;
ii)
citi lietotāji un lejupējie pielietojumi. Tas ietver informēšanas, mācību un izplatīšanas darbības.
6. pants
Copernicus kosmosa komponents
1. Copernicus kosmosa komponents nodrošina novērojumus no kosmosa, kurus izmanto galvenokārt 5. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem.
2. Copernicus kosmosa komponentu veido specializētas misijas un dati no papildinošām misijām, un tas ietver šādas darbības:
a)
novērojumu no kosmosa nodrošināšana, tostarp:
i)
specializētu misiju īstenošana, uzturēšana un darbība, tostarp satelītu uzdevumu noteikšana, satelītu uzraudzība un vadība, datu uztveršana, apstrāde, arhivēšana un izplatīšana, kā arī pastāvīga kalibrēšana un validēšana;
ii)
in situ datu nodrošināšana specializētu misiju novērojumu kalibrēšanai un validēšanai;
iii)
papildinošu misiju datu, kas papildina specializētu misiju datus, nodrošināšana, arhivēšana un izplatīšana;
b)
darbības, reaģējot uz lietotāju aizvien jaunām vajadzībām, tostarp:
i)
novērošanas trūkumu apzināšana un jaunu specializētu misiju konkretizēšana, pamatojoties uz lietotāju prasībām;
ii)
izstrāde ar mērķi modernizēt un papildināt specializētās misijas, tostarp jaunu attiecīgās kosmosa infrastruktūras elementu projektēšana un iegāde;
c)
satelītu aizsardzība pret sadursmju risku, ņemot vērā Savienības kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta satvaru;
d)
droša satelītu ekspluatācijas izbeigšana pēc to darbības beigām.
7. pants
Copernicus in situ komponents
1. Copernicus in situ komponents nodrošina piekļuvi in situ datiem, kurus izmanto galvenokārt 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem.
In situ komponents ietver šādas darbības:
a)
in situ datu nodrošināšana darbības pakalpojumiem - ietverot trešo personu in situ datus starptautiskā līmenī -, izmantojot esošās spējas;
b)
in situ datu apkopošanas un nodrošināšanas koordinēšana un saskaņošana;
c)
tehnisks atbalsts Komisijai attiecībā uz pakalpojumu prasībām in situ novērošanas datiem;
d)
sadarbība ar in situ operatoriem, lai veicinātu to izstrādes darbību konsekvenci, kas ir saistītas ar in situ novērošanas infrastruktūru un tīkliem;
e)
tādu trūkumu konstatēšana in situ novērošanā, kurus nav iespējams novērst, izmantojot esošo infrastruktūru un tīklus - tostarp globālā līmenī -, un šādu trūkumu novēršana, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu.
2. In situ datus Copernicus izmanto saskaņā ar piemērojamām trešo personu, tostarp dalībvalstu, tiesībām un ierobežojumiem, ko piemēro šādu datu lietošanai vai atkārtotai izplatīšanai.
3. Saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā Komisija var in situ komponenta darbības pilnībā vai daļēji uzticēt pakalpojumu operatoriem, kas minēti šīs regulas 11. panta 1. punktā vai, ja nepieciešama vispārēja koordinēšana, Eiropas Vides aģentūrai.
8. pants
Finansējums
1. Finansējums 5., 6. un 7. pantā minēto darbību īstenošanai laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 4 291,48 miljoni pašreizējās cenās.
2. Šā panta 1. punktā minēto summu sadala šādās izdevumu kategorijās pašreizējās cenās:
a)
5. un 7. pantā minētajām darbībām paredz EUR 897,415 miljonus;
b)
6. pantā minētajām darbībām paredz EUR 3 394,065 miljonus, tostarp maksimālo summu EUR 26,5 miljonus 6. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajām darbībām.
3. Komisija var pārdalīt līdzekļus starp 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām izdevumu kategorijām, nepārsniedzot 10 % no 1. punktā minētās summas. Ja pārdalīto līdzekļu kopējā summa ir lielāka par 10 % no 1. punktā minētās summas, Komisija konsultējas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
4. Procentus par priekšfinansējumu, kurš pārskaitīts par budžeta netiešu izpildi atbildīgajām vienībām, piešķir darbībām, par kurām Komisija un konkrētā vienība ir noslēgušas deleģēšanas nolīgumu vai līgumu. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu vienības, kas ir atbildīgas par budžeta netiešu izpildi, atver kontus, dodot iespēju identificēt līdzekļus un atbilstīgos procentus.
5. Ikgadējās apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktās robežas. Budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos.
6. Ar Copernicus piešķirto finansējumu var segt arī tādus izdevumus, kas ir saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras ir tieši vajadzīgas Copernicus pārvaldībai un tās mērķu īstenošanai, tostarp pētījumiem, sanāksmēm, informēšanas un saziņas darbībām, kā arī izdevumus, kas ir saistīti ar IT tīkliem, kas īpaši paredzēti informācijas apstrādei un datu apmaiņai.
7. Komisija Copernicus īstenošanu var uzticēt vienībām, kas minētas Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Ja Copernicus budžetu izpilda, izmantojot netiešu pārvaldību, pamatojoties uz 10. panta 3. punktu vai 11. panta 1. punktu, piemēro to vienību iepirkuma noteikumus, kurām uzticēta budžeta izpilde, ciktāl tas pieļaujams saskaņā ar Finanšu regulas 60. pantu. Attiecīgajos deleģēšanas nolīgumos paredz konkrētus pielāgojumus, kas vajadzīgi šiem noteikumiem, kā arī esošo līgumu pagarināšanas kārtību.
II NODAĻA
COPERNICUS PĀRVALDĪBA
9. pants
Komisijas uzdevumi
1. Komisija ir vispārīgi atbildīga par Copernicus un par tās atsevišķo komponentu koordinēšanu. Tā pārvalda līdzekļus, ko piešķir saskaņā ar šo regulu, un pārrauga Copernicus īstenošanu, tostarp prioritāšu noteikšanu, lietotāju iesaistīšanu, izmaksas, grafiku, izpildi un iepirkumu.
2. Komisija Savienības vārdā un savā kompetences jomā pārvalda attiecības ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, nodrošinot Copernicus koordinēšanu ar darbībām valstu, Savienības un starptautiskā līmenī.
3. Komisija veicina koordinētus dalībvalstu ieguldījumus ar mērķi panākt pakalpojumu operatīvu sniegšanu un nepieciešamo novērošanas datu pieejamību ilgtermiņā.
4. Komisija atbalsta Copernicus pakalpojumu pienācīgu izstrādi un gādā par papildināmību, konsekvenci un saikni starp Copernicus un citiem atbilstīgiem Savienības politikas virzieniem, instrumentiem, programmām un darbībām, lai nodrošinātu, ka minētie politikas virzieni, instrumenti, programmas un darbības gūst labumu no Copernicus pakalpojumiem.
5. Komisija veicina ilgtermiņā ieguldījumiem stabilu vidi un, pieņemot lēmumus par šajā regulā iekļauto Copernicus datu pakalpojuma un Copernicus informācijas pakalpojuma produktu maiņu, apspriežas ar ieinteresētajām personām.
6. Komisija nodrošina, ka jebkura vienība, kam uzticēti īstenošanas uzdevumi, savus pakalpojumus sniedz visām dalībvalstīm.
7. Komisija saskaņā ar 31. pantu pieņem deleģētos aktus par 5. panta 1. punktā minēto Copernicus pakalpojumu komponenta attīstībai vajadzīgo datu prasību noteikšanu.
8. Komisija pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru attiecībā uz:
a)
tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz 5. panta 1. punktā minēto Copernicus pakalpojumu komponentu saistībā ar tā īstenošanu;
b)
tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz 6. pantā minēto Copernicus kosmosa komponentu saistībā ar tā īstenošanu un attīstību, balstoties uz lietotāju prasībām.
9. Komisija dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam savlaicīgi sniedz visu ar Copernicus saistīto atbilstīgo informāciju, jo īpaši tādās jomās kā riska pārvaldība, kopējās izmaksas, katra būtiska Copernicus infrastruktūras elementa gada ekspluatācijas izmaksas, grafiks, izpilde, iepirkums un intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldības izvērtējums.
10. pants
Eiropas Kosmosa aģentūras uzdevumi
1. Komisija un EKA noslēdz deleģēšanas nolīgumu, ar kuru EKA tiek uzticēti šādi uzdevumi:
a)
nodrošināt Copernicus kosmosa komponenta tehnisko koordinēšanu;
b)
balstoties uz lietotāju prasībām, noteikt Copernicus kosmosa komponenta sistēmas arhitektūru un tā attīstību, ko koordinē Komisija;
c)
pārvaldīt piešķirtos līdzekļus;
d)
nodrošināt uzraudzības un kontroles procedūras;
e)
sagatavot jaunas specializētas misijas;
f)
rīkot iepirkumu par atkārtotām specializētām misijām;
g)
veikt specializētas misijas, izņemot tās, kuras veic EUMETSAT saskaņā ar šā panta 2. punktu;
h)
koordinēt shēmu piekļuvei Copernicus pakalpojumu papildinošo misiju datiem;
i)
rīkot iepirkumu par piekļuves tiesībām un risināt sarunas par nosacījumiem, lai izmantotu komerciālo satelītu datus, kas nepieciešami 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem.
2. Komisija un EUMETSAT noslēdz deleģēšanas nolīgumu, ar kuru EUMETSAT uztic atbildību par specializētu misiju veikšanu un piekļuves nodrošināšanu papildinošo misiju datiem, ievērojot EUMETSAT pilnvaras un lietpratību.
3. Deleģēšanas nolīgumus ar EKA un EUMETSAT noslēdz, balstoties uz lēmumu par deleģēšanu, ko Komisija pieņem saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā.
4. Saskaņā ar 60. pantu Finanšu regulā EKA un EUMETSAT attiecīgā gadījumā rīkojas kā līgumslēdzējas iestādes ar tiesībām pieņemt lēmumus, kas attiecas uz tām deleģēto ar iepirkumu saistīto uzdevumu izpildi un koordinēšanu.
5. Ciktāl tas nepieciešams deleģēto uzdevumu un budžeta izpildei, deleģēšanas nolīgumos paredz EKA un EUMETSAT uzticēto līdzekļu pārvaldības vispārējos nosacījumus un vajadzības gadījumā ņem vērā EKA ilgtermiņa scenāriju. Šādos nolīgumos jo īpaši nosaka darbības, kas veicamas saistībā ar sistēmas izveidi, iepirkumu un Copernicus kosmosa komponenta darbību, saistīto finansējumu, pārvaldības procedūras un uzraudzības un kontroles pasākumus, pasākumus, kurus piemēro tad, ja ir nepareizi izpildīts līgums tādās jomās kā izmaksas, grafiks, izpilde un iepirkums, kā arī noteikumus par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem.
6. Uzraudzības un kontroles pasākumos jo īpaši paredz izmaksu aplēses sistēmu, Komisijas sistemātisku informēšanu par izmaksām un grafiku un - ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika - koriģējošus pasākumus, kas garantē darbību īstenošanu piešķirtā budžeta satvarā.
7. Par šā panta 3. punktā minēto deleģēšanas lēmumu apspriežas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Par deleģēšanas nolīgumiem, ko Savienība, kuru pārstāv Komisija, gatavojas slēgt ar EKA un EUMETSAT, Copernicus komiteju informē iepriekš.
8. Komisija informē Copernicus komiteju par iepirkuma procedūrā iesniegto piedāvājumu izvērtēšanas rezultātiem un par līgumiem, ko EKA un EUMETSAT plāno slēgt ar privātā sektora subjektiem, iekļaujot arī informāciju par apakšuzņēmējiem.
11. pants
Pakalpojumu operatori
1. Ja tas ir pienācīgi pamatots ar konkrētās darbības īpašo būtību un ar esošo īpašo lietpratību, pilnvarām, darbības un pārvaldības spēju, Komisija ar deleģēšanas nolīgumiem vai līguma noteikumiem var pakalpojumu komponenta īstenošanas uzdevumus uzticēt citu starpā turpmāk uzskaitītajām vienībām:
a)
Eiropas Vides aģentūra (EVA);
b)
Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX);
c)
Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA);
d)
Eiropas Savienības Satelītcentrs (SATCEN);
e)
Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centrs (ECMWF);
f)
citas attiecīgas Eiropas aģentūras, valstu struktūru grupas vai apvienības.
Deleģēšanas nolīgumus ar pakalpojumu operatoriem noslēdz, balstoties uz lēmumu par deleģēšanu, ko Komisija pieņem saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā.
2. Nosakot 1. punktā minētās vienības, pienācīgi ņem vērā izmaksu lietderību, ko izraisīs minēto uzdevumu uzticēšana, un ietekmi uz šo vienību pārvaldības struktūru un uz to finanšu resursiem un cilvēkresursiem.
3. Par šā panta 1. punktā minēto deleģēšanas lēmumu apspriežas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Par deleģēšanas nolīgumiem, ko Savienība, kuru pārstāv Komisija, gatavojas slēgt ar pakalpojumu operatoriem, Copernicus komiteju informē iepriekš.
12. pants
Komisijas darba programma
1. Komisija saskaņā ar īstenošanas aktu Copernicus pieņem gada darba programmu saskaņā ar 84. pantu Finanšu regulā.
2. Gada darba programmā iekļauj īstenošanas plānu, kurā sīki apraksta darbības, kas ir saistītas ar 5., 6. un 7. pantā minētajiem Copernicus komponentiem, šī programma ir vērsta uz nākotni, un tajā tiek ņemtas vērā mainīgās lietotāju vajadzības un tehnoloģiju attīstība.
3. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar šīs regulas 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.
13. pants
Sadarbība ar dalībvalstīm
1. Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai uzlabotu datu un informācijas savstarpējo apmaiņu un sekmētu datu izplatīšanas attīstību reģionālā un vietējā līmenī. Komisija tiecas nodrošināt to, ka Copernicus ir pieejami vajadzīgie dati un informācija. Dalībvalstu papildinošās misijas, pakalpojumu un in situ infrastruktūras ir būtisks ieguldījums Copernicus.
2. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt pasākumus, lai veicinātu Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantošanu dalībvalstīs un atbalstītu dalībvalstu piekļuvi Zemes novērošanas tehnoloģijai un izstrādei. Šādu pasākumu rezultātā netiek kropļota brīva konkurence. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.
III NODAĻA
PUBLISKAIS IEPIRKUMS
I IEDAĻA
Publiskajam iepirkumam piemērojamie vispārējie noteikumi
14. pants
Vispārējie principi
Neskarot 8. panta 7. punktu un pasākumus, kas jāīsteno, lai aizsargātu Savienības drošībai vai sabiedrības drošībai būtiskas intereses vai lai ievērotu Savienības eksporta kontroles prasības, uz Copernicus attiecas Finanšu regula un jo īpaši atklātas piekļuves un godīgas konkurences principi visā nozares piegādes ķēdē, konkursu rīkošana, balstoties uz pārredzamas un savlaicīgas informācijas sniegšanu, piemērojamo publiskā iepirkuma noteikumu, atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju un citas attiecīgas informācijas skaidru paziņošanu, nodrošinot godīgas konkurences nosacījumus visiem iespējamiem pretendentiem.
15. pants
Konkrētie mērķi
Iepirkuma procedūrā līgumslēdzējas iestādes, uzaicinot iesniegt piedāvājumus, tiecas sasniegt šādus mērķus:
a)
visā Savienībā veicināt iespējami plašu un atklātu visu ekonomikas dalībnieku - īpaši jaunu dalībnieku un MVU - dalību, tostarp mudinot pretendentus izmantot apakšuzņēmējus;
b)
novērst iespējamu dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un atkarību tikai no viena piegādātāja;
c)
izmantot iepriekšējus publiskā sektora ieguldījumus un gūto pieredzi, kā arī pieredzi un zināšanas rūpniecības nozarē, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievēroti konkursa procedūras noteikumi;
d)
vajadzības gadījumā izmantot vairākus avotus, lai nodrošinātu labāku vispārējo kontroli pār Copernicus, tās izmaksām un grafiku;
e)
vajadzības gadījumā ņemt vērā visas izmaksas visā produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, lietošanas ciklā.
II IEDAĻA
Publiskajam iepirkumam piemērojamie īpašie noteikumi
16. pants
Godīgas konkurences nosacījumu izveide
Līgumslēdzēja iestāde veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus, ja kāda ekonomikas dalībnieka iepriekšēja dalība darbībās, kas ir saistītas ar konkrētā uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus priekšmetu:
a)
var šim ekonomikas dalībniekam sniegt ievērojamas priekšrocības konfidenciālas informācijas ziņā un tādēļ var radīt šaubas par vienādas attieksmes principa ievērošanu; vai
b)
ietekmē normālas konkurences nosacījumus vai neitralitāti un objektivitāti līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas vai līgumu izpildes gaitā.
Šie pasākumi nekropļo konkurenci, vai neliek šķēršļus vienādai attieksmei un to datu konfidencialitātei, kas apkopoti par uzņēmumiem, to komerciālajām attiecībām un izmaksu struktūru. Šādā kontekstā šajos pasākumos ņem vērā plānotā līguma būtību un detaļas.
17. pants
Informācijas drošība
Ja līgumi ir saistīti ar klasificētu informāciju vai ja šāda informācija tajos ir nepieciešama un/vai iekļauta, līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentācijā precizē pasākumus un prasības, kas nepieciešami šādas informācijas drošības garantēšanai vajadzīgajā līmenī.
18. pants
Piegādes drošums
Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentācijā precizē savas prasības attiecībā uz piegāžu un pakalpojumu sniegšanas drošumu līguma izpildes gaitā.
19. pants
Līgums ar nosacītām stadijām
1. Līgumslēdzēja iestāde līguma slēgšanas tiesības var piešķirt kā tiesības slēgt līgumu ar nosacītām stadijām.
2. Līgumam ar nosacītām stadijām ir viena nemainīga stadija, uz kuru attiecas budžeta saistības, no kurām izriet stingras saistības veikt darbus, piegādes vai sniegt pakalpojumus, par ko noslēgts līgums uz šo stadiju, un viena vai vairākas citas stadijas, kas ir nosacītas gan budžeta, gan izpildes ziņā. Iepirkuma procedūras dokumentos norāda uz konkrētiem elementiem, kas attiecas uz līgumu ar nosacītām stadijām. Konkrēti, šajos dokumentos norāda līguma priekšmetu, cenu vai cenas noteikšanas kārtību un darbu, piegāžu un pakalpojumu nodrošināšanas kārtību katrā stadijā.
3. Saistības, kas paredzētas līguma nemainīgajā daļā, ir daļa no vienota veseluma; tas pats attiecas arī uz katrā nosacītajā stadijā paredzētajām saistībām, ņemot vērā iepriekšējās stadijās paredzētās saistības.
4. Par katras nosacītās stadijas izpildi tiek pieņemts līgumslēdzējas iestādes lēmums, kuru darbuzņēmējam paziņo atbilstīgi līguma noteikumiem. Ja nosacītā stadija tiek apstiprināta novēloti vai netiek apstiprināta, darbuzņēmējs var saņemt kompensāciju par gaidīšanu vai atcelšanu, ja tas ir paredzēts līgumā un ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus.
5. Ja attiecībā uz kādu konkrēto stadiju līgumslēdzēja iestāde konstatē, ka darbi, piegādes vai pakalpojumi, par kuru izpildi šajā stadijā panākta vienošanās, nav veikti, tā var pieprasīt zaudējumu atlīdzināšanu un izbeigt līgumu, ja tas ir paredzēts līgumā un ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus.
20. pants
Izmaksu atlīdzināšanas līgumi
1. Ievērojot 2. punktā minētos nosacījumus, līgumslēdzēja iestāde var slēgt pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, nepārsniedzot maksimālo cenu.
Par šādiem līgumiem maksājamā cena ir summa, kurā ir ietverta visu to tiešo izdevumu atmaksa, kas darbuzņēmējam radušies, izpildot līgumu, piemēram, izdevumi par darbaspēku, materiāliem, patēriņa precēm un par līguma izpildei nepieciešamā aprīkojuma un infrastruktūras izmantošanu. Šīm izmaksām pieskaita vai nu fiksētu summu, kas sedz netiešās izmaksas un peļņu, vai arī summu, kas sedz netiešās izmaksas un procentus, kurus nosaka, balstoties uz mērķu sasniegšanu tādās jomās kā izpildes un piegādes grafiki.
2. Līgumslēdzēja iestāde var slēgt pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, ja objektīvi nav iespējams noteikt precīzu fiksēto cenu un ja var pamatoti pierādīt, ka šāda fiksēta cena būtu nesamērīgi augsta sakarā ar līguma izpildei piemītošo nenoteiktību, jo:
a)
līgumā ir paredzēti ļoti sarežģīti elementi vai elementi, kuru dēļ ir jāizmanto kāda jauna tehnoloģija, un tādēļ tas ietver lielu skaitu tehnisku risku; vai
b)
visas darbības, par kurām tiek slēgts līgums, operatīvu iemeslu dēļ ir jāsāk nekavējoties, lai gan vēl nav iespējams pilnībā noteikt nemainīgu fiksētu cenu, tāpēc ka pastāv virkne būtisku risku vai tāpēc ka konkrētā līguma izpilde daļēji ir atkarīga no citu līgumu izpildes.
3. Pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līguma maksimālā cena ir maksimālā maksājamā cena. To drīkst pārsniegt tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos un ar līgumslēdzējas iestādes iepriekšēju piekrišanu.
4. Rīkojot iepirkuma procedūru par pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, iepirkuma procedūras dokumentācijā norāda:
a)
līguma veidu, proti, vai līgums ir pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgums, nepārsniedzot maksimālo cenu;
b)
slēdzot daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu - tos līguma elementus, uz kuriem attiecas izmaksu atlīdzināšana;
c)
kopējo maksimālo cenu;
d)
piešķiršanas kritērijus, kas vajadzīgi, lai izvērtētu provizoriskā kopējā budžeta ticamību, atlīdzināmās izmaksas, šo izmaksu noteikšanas mehānismus un peļņu, kas minēta izvērtējamajā piedāvājumā;
e)
veidu, kā tiek aprēķināts 1. punktā minētais pieskaitījums, ko piemēro tiešajām izmaksām;
f)
noteikumus un procedūras, lai saskaņā ar 5. punktā izklāstītajiem principiem noteiktu to izmaksu atbilstīgumu, kuras pretendents plāno saistībā ar līguma izpildi;
g)
grāmatvedības noteikumus, kas jāievēro pretendentiem;
h)
ja daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu maina uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu - šādas maiņas parametrus.
5. Izmaksas, kuras darbuzņēmējs ir deklarējis pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līguma izpildes laikā, ir atbilstīgas tikai tad, ja tās:
a)
ir faktiski radušās līguma izpildes laikā - izņemot izmaksas par aprīkojumu, infrastruktūrām un nemateriāliem aktīviem, kas nepieciešami līguma izpildei, kuras var uzskatīt par atbilstīgām visā pirkuma vērtības apjomā;
b)
ir norādītas provizoriskajā budžetā, kuru var pārskatīt, veicot grozījumus sākotnējā līgumā;
c)
ir nepieciešamas līguma izpildei;
d)
izriet no līgumsaistību izpildes un attiecas uz to;
e)
ir identificējamas, pārbaudāmas, uzskaitītas darbuzņēmēja grāmatvedības dokumentos un ir noteiktas saskaņā ar specifikācijās un līgumā minētajiem grāmatvedības standartiem;
f)
atbilst piemērojamo nodokļu un sociālās jomas tiesību aktu prasībām;
g)
neatkāpjas no līguma nosacījumiem;
h)
ir samērīgas, pamatotas un atbilst pareizas finanšu pārvaldības prasībām, jo īpaši attiecībā uz taupību un lietderību.
Darbuzņēmējs ir atbildīgs par savu izmaksu grāmatošanu un par grāmatvedības dokumentu vai citu dokumentu pareizu glabāšanu, kas vajadzīgi, lai apliecinātu, ka izmaksas, kuras pieprasīts atlīdzināt, ir radušās saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem principiem un tiem atbilst. Izmaksas, ko darbuzņēmējs nevar pamatot, uzskata par neatbilstīgām un šādu izmaksu atlīdzināšanu noraida.
6. Lai nodrošinātu izmaksu atlīdzināšanas līgumu pareizu izpildi, līgumslēdzēja iestāde ir atbildīga par šādiem uzdevumiem:
a)
tā nosaka visreālāko iespējamo maksimālo cenu, vienlaikus nodrošinot zināmu elastību, lai ņemtu vērā tehniskas grūtības;
b)
tā daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu maina uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu, tiklīdz līguma izpildes gaitā šādu nemainīgu fiksētu cenu ir iespējams noteikt. Šādā nolūkā tā nosaka maiņas parametrus, lai līgumu, kas noslēgts saskaņā ar izmaksu atlīdzināšanas principu, mainītu uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu;
c)
tā ievieš uzraudzības un pārbaudes pasākumus, kas jo īpaši nodrošina provizorisku izmaksu aplēses sistēmu;
d)
tā nosaka piemērotus principus, instrumentus un procedūras līgumu izpildei, jo sevišķi to izmaksu atbilstības noteikšanai un pārbaudīšanai, ko darbuzņēmējs vai tā apakšuzņēmēji deklarē līguma izpildes laikā, un līgumu grozīšanai;
e)
tā pārliecinās, ka darbuzņēmējs un tā apakšuzņēmēji ievēro līgumā paredzētos grāmatvedības standartus un izpilda pienākumu nodrošināt grāmatvedības dokumentus, kam vajadzētu dot patiesu un skaidru priekšstatu par grāmatvedības uzskaiti;
f)
visā līguma izpildes gaitā tā nepārtraukti gādā par d) apakšpunktā minēto principu, instrumentu un procedūru efektivitāti.
21. pants
Grozījumi
Līgumslēdzēja iestāde un darbuzņēmēji līgumu var mainīt, veicot tajā grozījumu, ja šis grozījums atbilst visiem turpmākajiem nosacījumiem:
a)
tas nemaina līguma priekšmetu;
b)
tas neizjauc līguma ekonomisko līdzsvaru;
c)
ar to neievieš nosacījumus, kas - ja tie būtu sākotnēji bijuši ietverti līguma dokumentos - būtu ļāvuši piedalīties citiem pretendentiem, nevis sākotnēji pieņemtajiem, vai arī būtu ļāvuši pieņemt citu piedāvājumu, nevis sākotnēji pieņemto.
22. pants
Apakšuzņēmēji
1. Līgumslēdzēja iestāde prasa, lai pretendents, izsludinot konkursa procedūru atbilstīgā apakšuzņēmuma līgumu līmenī, par daļu no līguma slēgtu apakšuzņēmuma līgumu ar uzņēmumiem, kas nepieder pie grupas, pie kuras pieder pretendents, jo īpaši ar jauniem tirgus dalībniekiem un MVU.
2. To līguma daļu, par kuru līgumslēdzēja iestāde prasa slēgt apakšuzņēmuma līgumu, tā norāda kā diapazonu no minimālās līdz maksimālajai procentuālajai daļai. Nosakot šādas procentuālās daļas, tā raugās, lai procentuālās daļas būtu samērīgas ar līguma mērķi un vērtību, ņemot vērā tās nozares būtību, kurā tiek veikta konkrētā darbība, un jo īpaši - konkurences nosacījumiem un konstatētajam rūpnieciskajam potenciālam.
3. Ja pretendents savā piedāvājumā norāda, ka tas neplāno slēgt apakšuzņēmuma līgumu ne par vienu konkrētā līguma daļu vai ka tas plāno slēgt apakšuzņēmuma līgumu par tādu līguma daļu, kas ir mazāka par 2. punktā minētā diapazona minimālo robežu, pretendents līgumslēdzēju iestādi informē par šādas rīcības iemesliem. Līgumslēdzēja iestāde minēto informāciju iesniedz Komisijai.
4. Līgumslēdzēja iestāde var noraidīt apakšuzņēmējus, kurus pretendents atlasījis galvenā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas stadijā vai kurus pretendents atlasījis līguma izpildei. Līgumslēdzēja iestāde savu noraidījumu pamato rakstiski, un noraidījuma pamatā var būt tikai tie kritēriji, kas izmantoti, lai atlasītu pretendentus galvenajam līgumam.
IV NODAĻA
DATU UN DROŠĪBAS POLITIKA
23. pants
Copernicus datu un Copernicus informācijas politika
1. Ar Copernicus datu un Copernicus informācijas politiku, kas attiecas uz Copernicus satvarā finansētajām darbībām, palīdz īstenot 4. pantā minētos mērķus un šādus mērķus:
a)
veicināt Copernicus datu un Copernicus informācijas lietošanu un kopīgošanu;
b)
nostiprināt Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējo sektoru, lai veicinātu izaugsmi un darbvietu izveidi;
c)
veicināt Copernicus datu un Copernicus informācijas ilgtspējīgu un nepārtrauktu sniegšanu;
d)
atbalstīt Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un inovācijas kopienas.
2. Izmantojot Copernicus izplatīšanas platformas un saskaņā ar iepriekš definētiem tehniskajiem nosacījumiem specializēto misiju datus un Copernicus informāciju dara pieejamu pilnā apmērā, atvērti un bez maksas, ievērojot turpmāk minētos ierobežojumus:
a)
licencēšanas nosacījumi, kas attiecas uz trešo personu datiem un informāciju;
b)
formāti, raksturlielumi un izplatīšanas līdzekļi;
c)
drošības intereses un Savienības vai tās dalībvalstu ārējās attiecības;
d)
sistēmas, kura iegūst Copernicus datus un Copernicus informāciju, pārrāvuma risks drošības un tehnisku iemeslu dēļ;
e)
lietotājiem Eiropā nodrošināt uzticamu piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai.
24. pants
Nosacījumi un ierobežojumi, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai un to lietošanu
1. Komisija, ievērojot trešo personu datu un informācijas politiku un neskarot noteikumus un procedūras, ko piemēro valstu vai starptautisku organizāciju kontrolē esošai kosmosa un in situ infrastruktūrai, var pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 31. pantu attiecībā uz:
a)
nosacījumiem un procedūrām, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai un šo datu un informācijas reģistrēšanu un lietošanu, ietverot izplatīšanas līdzekļus;
b)
konkrētiem tehniskajiem kritērijiem, kas nepieciešami, lai novērstu Copernicus datu un Copernicus informācijas pārrāvumu, ietverot piekļuves prioritāti;
c)
kritērijiem un procedūrām, lai ierobežotu Copernicus datu un Copernicus informācijas ieguvi vai izplatīšanu tiesību konflikta dēļ.
2. Komisija, ievērojot trešo personu datu un informācijas politiku un neskarot noteikumus un procedūras, ko piemēro valstu vai starptautisku organizāciju kontrolē esošai kosmosa un in situ infrastruktūrai, var pieņemt pasākumus saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru attiecībā uz:
a)
tehniskajām specifikācijām specializēto misiju to datu pārraidei un lietošanai, kas pārraidīti tādiem uztvērējiem vai izmantojot speciālus platjoslas savienojumus ar tādām stacijām, kas nav daļa no Copernicus;
b)
tehniskajām specifikācijām Copernicus datu un Copernicus informācijas arhivēšanai.
3. Ievērojot šo regulu un piemērojamās trešo personu tiesības, Komisija izveido atbilstīgus licencēšanas noteikumus un procedūras, kas attiecas uz specializētu misiju datiem un Copernicus informāciju, un uz satelītu datu pārraidīšanu uztvērējiem vai izmantojot speciālus platjoslas savienojumus ar stacijām, kas nav daļa no Copernicus.
25. pants
Drošības interešu aizsardzība
1. Komisija, ņemot vērā 4. pantā minētos mērķus, izvērtē Copernicus drošības sistēmu. Šādā nolūkā Komisija izvērtē nepieciešamos drošības pasākumus, kuri jāizstrādā, lai izvairītos no jebkādiem riskiem vai apdraudējumiem attiecībā uz Savienības vai tās dalībvalstu interesēm vai drošību, jo īpaši lai nodrošinātu atbilstību principiem, kas izklāstīti Lēmumā 2001/844/EK un Lēmumā 2013/488/ES.
2. Uz 1. punktā minētā izvērtējuma pamata Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka nepieciešamās ar drošību saistītās tehniskās specifikācijas Copernicus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Lai definētu 2. punktā minētās drošības sistēmas tehniskās specifikācijas, Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti no dalībvalstīm.
4. Neatkarīgi no 2. punkta Padome pieņem pasākumus, kas veicami tajos gadījumos, kad Copernicus sniegtie dati un informācija varētu ietekmēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību.
5. Gadījumos, kad ES klasificēta informācija tiek radīta vai apstrādāta Copernicus satvarā, visi dalībnieki nodrošina aizsardzību tādā pašā pakāpē, kādu garantē noteikumi, kuri izklāstīti Lēmuma 2001/844/EK pielikumā un Lēmuma 2013/488/ES pielikumos.
V NODAĻA
DAŽĀDI
26. pants
Starptautiskā sadarbība
1. Pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, Copernicus var piedalīties šādas valstis vai starptautiskas organizācijas:
a)
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līgumā;
b)
kandidātvalstis, kā arī potenciālās kandidātes saskaņā ar attiecīgajiem pamatnolīgumiem vai asociācijas nolīguma protokolu, kas paredz vispārējus principus un nosacījumus šo valstu dalībai Savienības programmās;
c)
Šveices konfederācija, citas trešās valstis, kas nav minētas a) un b) apakšpunktā, un starptautiskas organizācijas, saskaņā ar nolīgumiem, kurus Savienība ir noslēgusi ar šādām trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām atbilstoši LESD 218. pantam, kurā paredzēti nosacījumi un detalizēti to iesaistīšanās noteikumi.
2. Šā panta 1. punktā minētās valstis vai starptautiskās organizācijas Copernicus var sniegt finansiālu atbalstu vai ieguldījumus natūrā. Minēto finansiālo atbalstu un minētos ieguldījumus klasificē kā ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar 21. panta 2. punktu Finanšu regulā, un tie ir pieļaujami saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem nolīgumā, kas noslēgts ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju.
3. Ar Copernicus var pievērsties novērošanas sistēmu starptautiskai koordinācijai un ar to saistītai datu apmaiņai, lai tādējādi nostiprinātu programmas globālo dimensiju un papildināmību, ņemot vērā esošos starptautiskos nolīgumus un koordinācijas procesus.
27. pants
Savienības finanšu interešu aizstāvība
1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar Copernicus finansētās darbības, tiek aizsargātas Savienības finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus attiecībā uz krāpšanu, korupciju un jebkurām citām nelikumīgām darbībām, veicot lietderīgas pārbaudes un, ja pārkāpumi tiek atklāti, atgūstot summas, kas izmaksātas nepamatoti, un attiecīgos gadījumos piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvos un finanšu sodus.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem, kā arī uz vietas, veikt visu to dotāciju saņēmēju, līgumslēdzēju un apakšuzņēmēju revīziju, kuri saskaņā ar Copernicus ir saņēmuši Savienības finansējumu.
3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (14) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15), ar mērķi konstatēt, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, kurš tiek finansēts saskaņā ar Copernicus.
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kuri izriet no Copernicus īstenošanas, ir iekļauti noteikumi, kuros nepārprotami ir noteiktas Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgo kompetenci.
28. pants
Īpašumtiesības
1. Visu materiālo un nemateriālo aktīvu, kuri radīti vai izstrādāti saskaņā ar Copernicus, īpašnieks ir Savienība. Šajā sakarā vajadzības gadījumā attiecībā uz esošām īpašumtiesībām ar trešām personām noslēdz nolīgumus.
2. Noteikumi un nosacījumi saistībā ar īpašumtiesību nodošanu Savienībai tiek paredzēti 1. punktā minētajos nolīgumos.
3. Komisija, izmantojot attiecīgu sistēmu, nodrošina šajā pantā minēto aktīvu optimālu izmantošanu; jo īpaši tā, cik efektīvi iespējams, pārvalda ar Copernicus saistītās intelektuālā īpašuma tiesības, ņemot vērā to, ka ir jāaizsargā un jāatzīst Savienības intelektuālā īpašuma tiesības, visu iesaistīto personu intereses un ka pastāv vajadzība saskaņoti attīstīt tirgus un jaunas tehnoloģijas un nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību. Šajā nolūkā Komisija nodrošina, ka saskaņā ar Copernicus noslēgtie līgumi paredz iespēju nodot vai licencēt intelektuālā īpašuma tiesības, kuras izriet no darba, kas veikts saistībā ar Copernicus.
29. pants
Atbalsts Komisijai
Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kuri pārstāv dažādas ar Copernicus darbību saistītas jomas un plašas ieinteresēto personu aprindas, tostarp Copernicus lietotāju un par kosmosa jautājumiem atbildīgo valsts vienību pārstāvji, lai tai nodrošinātu nepieciešamo tehnisko un zinātnisko lietpratību, kā arī sniegtu starpdisciplīnu un starpnozaru perspektīvu, ņemot vērā attiecīgās jau esošās iniciatīvas Savienības, valstu un reģionālajā līmenī.
30. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja (“Copernicus komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
Copernicus komiteja tiekas konkrētos sastāvos, jo īpaši saistībā ar drošības aspektiem (“Drošības padome”).
2. Copernicus komiteja saskaņā ar tās reglamentu kā darba grupu izveido “Lietotāju forumu”, lai sniegtu Copernicus komitejai konsultācijas par aspektiem, kas saistīti ar lietotāju prasībām.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
5. Vienību pārstāvjus, kam uzticēta Copernicus uzdevumu izpilde, attiecīgā gadījumā novērotāju statusā iesaista Copernicus komitejas darbā, ievērojot tās reglamentā paredzētos nosacījumus.
6. Nolīgumos, ko Savienība slēdz atbilstīgi 26. pantam, var attiecīgā gadījumā paredzēt trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju iesaistīšanos Copernicus komitejas darbā, ievērojot tās reglamentā paredzētos nosacījumus.
7. Copernicus komiteja tiekas regulāri, vēlams, reizi ceturksnī. Komisija katrā sanāksmē sniedz ziņojumu par Copernicus norises gaitu. Minētajos ziņojumos sniedz vispārēju pārskatu par situāciju un attīstību saistībā ar Copernicus, jo īpaši attiecībā uz riska pārvaldību, izmaksām, norises grafiku, izpildi, iepirkumu un attiecīgajām Komisijai sniegtajām konsultācijām.
31. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 9. panta 7. punktā un 24. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz Copernicus darbības laiku.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9. panta 7. punktā un 24. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Atsaukums stājas spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 9. panta 7. punktu un 24. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
32. pants
Novērtējums
1. Vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām Komisija sagatavo novērtējuma ziņojumu par to, kā tiek sasniegti mērķi saistībā ar visiem uzdevumiem, kurus finansē Copernicus, kādi ir to rezultāti un ietekme, to Eiropas pievienotā vērtība un resursu izmantojuma efektivitāte. Novērtējumā uzmanība tiek pievērsta tam, vai visi mērķi joprojām ir būtiski, kā arī tam, kādu ieguldījumu pasākumi sniedz saistībā ar 4. pantā aprakstītajiem mērķiem, kā darbojas organizatoriskā struktūra un kādā apjomā ir ieviesti pakalpojumi. Novērtējumā ietilpst izvērtējums par to, vai varētu iesaistīt attiecīgas Eiropas aģentūras (tostarp Eiropas GNSS aģentūru), un vajadzības gadījumā tam pievieno attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus.
Novērtējumā jo īpaši izvērtē ietekmi, kādu Copernicus datu un Copernicus informācijas politika atstāj uz ieinteresētajām personām, lejupējiem lietotājiem, kā arī ietekmi uz uzņēmumiem un valsts un privātiem ieguldījumiem Zemes novērošanas infrastruktūrās.
2. Komisija 1. punktā minēto novērtējumu veic ciešā sadarbībā ar operatoriem un Copernicus lietotājiem, un pārbauda Copernicus lietderību un efektivitāti, kā arī tās devumu 4. pantā minētajiem mērķiem. Komisija šo novērtējumu rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un vajadzības gadījumā ierosina atbilstošus pasākumus.
3. Ja nepieciešams, neatkarīgas vienības var palīdzēt Komisijai novērtēt metodes, kā tiek īstenoti projekti, kā arī to īstenošanas ietekmi, lai varētu izvērtēt, vai ir sasniegti mērķi, tostarp tie, kas saistīti ar vides aizsardzību.
4. Komisija dalībvalstij var pieprasīt nodrošināt konkrētus novērtējumus darbībām un ar tām saistītiem projektiem, kuri ir finansēti saskaņā ar šo regulu, vai attiecīgā gadījumā sniegt tai informāciju un palīdzību, kas nepieciešama, lai veiktu šādu projektu novērtēšanu.
33. pants
Atcelšana
1. Regulu (ES) Nr. 911/2010 atceļ.
2. Ikviens pasākums, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 911/2010, paliek spēkā.
3. Atsauces uz atcelto Regulu (ES) Nr. 911/2010 uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.
34. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 3. aprīlī