NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1072/2013
ze dne 24. září 2013
o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (přepracované znění)
(ECB/2013/34)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (2) bylo podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (MFI) s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jejímž hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobný a harmonizovaný statistický obraz výše úrokových sazeb uplatňovaných těmito institucemi a jejich časového vývoje. Tyto úrokové sazby představují poslední článek transmisního mechanismu měnové politiky utvářené na základě změn oficiálních úrokových sazeb, a jsou proto nezbytným předpokladem pro spolehlivou analýzu měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). Současně jsou pro ESCB nezbytné informace o vývoji úrokových sazeb, aby mohla přispívat k řádnému provádění politiky příslušných orgánů v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a v oblasti stability finančního systému.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Může být nezbytné a zároveň může snížit zpravodajskou zátěž, shromažďují-li národní centrální banky od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že jsou údaje shromažďovány pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(6)
Od přijetí nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) došlo ke zlepšení systému vykazování úrokových sazeb z úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům, jakož i metod pro výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek, což by mělo být zohledněno v pokynech k výběrovému šetření i ve statistické zpravodajské povinnosti.
(7)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (4).
(8)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a omezila na minimum související zátěž. S ohledem na zvláštní charakteristiky sektoru MFI v každém z členských států eurozóny je konečná volba metody výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ponechána na národních centrálních bankách. Cílem je snížit zpravodajské zatížení a současně zajistit vysokou kvalitu statistických údajů. Podle čl. 5 odst. 1 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si samy řídí organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracují s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(11)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(12)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
výrazy „zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2)
„domácnostmi“ se rozumí sektor domácností a sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (kombinace S.14 a S.15), jak jsou vymezeny v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení (EU) č. 549/2013;
3)
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků (S.11), jak je vymezen v ESA 2010;
4)
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (5);
5)
„statistikou úrokových sazeb MFI“ se rozumí statistika týkající se úrokových sazeb uplatňovaných rezidentskými MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry, denominované v eurech, vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny. „Statistika úrokových sazeb MFI“ zahrnuje odpovídající objemy nových obchodů spočívajících ve vkladech a úvěrech denominovaných v eurech, jakož i objemy nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech;
6)
„fondy peněžního trhu“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6);
7)
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí rezidentské MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které přijímají vklady denominované v eurech od domácností nebo nefinančních podniků, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny, nebo které těmto subjektům poskytují úvěry denominované v eurech;
8)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá MFI kromě centrální banky a fondu peněžního trhu, které byla udělena výjimka podle článku 4.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek vybírají národní centrální banky. Národní centrální banky skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírají pomocí úplného zjišťování nebo pomocí výběrového šetření.
2. V případě výběrového šetření národní centrální banky referenční soubor zpravodajských jednotek stratifikují do homogenních vrstev a skutečný soubor zpravodajských jednotek poté buď z každé vrstvy vyberou náhodně, nebo v každé vrstvě vyberou největší instituce.
3. V případě náhodného výběru musí být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba na vnitrostátní úrovni v průměru nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů. V případě výběru největších institucí musí minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru odpovídat obdobné úrovni kvalitativního opatření na základě funkce odhadované střední absolutní hodnoty chyb.
4. Národní centrální banky při výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek rovněž používají vzorce a kritéria stanovená v obecných zásadách ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (7).
5. Každá národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky, jež jsou rezidenty na jejím státním území, o jejich statistické zpravodajské povinnosti v rámci vnitrostátních postupů.
6. Rada guvernérů je oprávněna kontrolovat dodržování tohoto článku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro pravidelné sestavování statistiky úrokových sazeb MFI vykazuje skutečný soubor zpravodajských jednotek národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, měsíční statistické informace vztahující se k novým obchodům a ke stavu obchodů. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky v souladu s národními požadavky stanoví a zavedou postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedených v odstavci 3.
3. Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze II.
4. Národní centrální banky předávají ECB agregované měsíční statistické informace na úrovni členských států do skončení pracovní doby v 19. pracovní den po skončení referenčního měsíce.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (8).
Článek 4
Výjimky
1. Dochází-li k výběru zpravodajských jednotek pomocí úplného zjišťování, mohou národní centrální banky malým MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu udělit výjimky ohledně periodicity vykazování za předpokladu, že celkový příspěvek těchto zpravodajských jednotek do vnitrostátní rozvahy MFI z hlediska zůstatků, vypočtený podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepřesahuje 5 %. Namísto měsíčního vykazování mohou instituce ve zbytkové části statistiku úrokových sazeb MFI vykazovat čtvrtletně.
2. Národní centrální banky každý rok včas kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavci 1, aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.
3. Instituce ve zbytkové části se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
4. Při přepočtu údajů na 100 % pokrytí mohou národní centrální banky zvolit postup pro přenos vykazovaných údajů do chybějících období uplatněním vhodných technik statistických odhadů s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy. Národní centrální banky každoročně monitorují počet institucí ve zbytkové části.
Článek 5
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky toto právo vykonávají zejména, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedené v příloze II.
Článek 6
První vykazování
Vykazování podle tohoto nařízení se poprvé provede s údaji za prosinec 2014.
Článek 7
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 63/2002 (ECB/2001/18) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.
Článek 8
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA
(2013. gada 24. septembris)
par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (pārstrādāta versija)
(ECB/2013/34)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1)
Eiropas Centrālās bankas 2001. gada 20. decembra Regula (ES) Nr. 63/2001 par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem (ECB/2001/18) (2), ir būtiski grozīta. Tā kā tā skaidrības nolūkā jāpārstrādā, jo tajā jāveic vēl citi grozījumi, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3).
(2)
Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) varētu veikt savus uzdevumus, ir vajadzīgi statistikas dati par procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes (MFI), izņemot centrālās bankas un naudas tirgus fondus (NTF), piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem, un šo statistikas datu galvenais mērķis ir sniegt Eiropas Centrālajai bankai (ECB) visaptverošu, sīki izstrādātu un saskaņotu statistikas ainu par šo iestāžu piemēroto procentu likmju līmeni un izmaiņām laika gaitā. Šīs procentu likmes ir oficiālo procentu likmju izmaiņu noteiktās monetārās politikas īstenošanas mehānisma noslēdzošais posms, un tāpēc tās ir priekšnosacījums ticamai monetārās attīstības analīzei tajā dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā - “euro zonas dalībvalstis”). Tajā pašā laikā ECBS ir vajadzīga informācija par procentu likmju attīstību, lai kompetentajām iestādēm palīdzētu īstenot līdzsvarotu politiku attiecībā uz kredītiestāžu konsultatīvo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti.
(3)
Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (“ECSB Statūti”), ECB jānosaka regulējums, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 129. panta 4. punktam.
(4)
ECBS Statūtu 5.1. pantā ir noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu ECBS uzdevumu veikšanai vāc vajadzīgo statistisko informāciju vai nu no kompetentām nacionālām iestādēm, vai arī tieši no uzņēmējiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā ir paredzēts, ka NCB, ciktāl iespējams, ir jāveic 5.1. pantā aprakstītie uzdevumi.
(5)
Var būt nepieciešams, tostarp ar pārskatu sniegšanu saistītā noslogojuma samazināšanai, ka ECB statistikas prasību izpildei vajadzīgo statistikas informāciju NCB no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem vāc plašākā statistikas pārskatu sistēmā, ko NCB, atbilstīgi pašu atbildībai, izstrādā saskaņā ar Kopienas vai attiecīgās valsts tiesību aktiem vai iedibināto praksi un ko izmanto citiem statistikas mērķiem ar noteikumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai veicinātu pārskatāmību, šādos gadījumos pārskata sniedzēji jāinformē par to dati tiek vākti citiem statistiskajiem mērķiem. Noteiktos gadījumos ECB savu prasību izpildei var izmantot statistisko informāciju, kas savākta šādiem citiem mērķiem.
(6)
Kopš Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) vērojami vairāki uzlabojumi pārskatu sniegšanas shēmā attiecībā uz procentu likmēm, ko piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību kredītiem, un attiecībā uz metodēm, ar ko atlasa faktiskos pārskatu sniedzējus, un šie uzlabojumi jāņem vērā atlases norādījumos un statistikas pārskatu iesniegšanas prasībās.
(7)
Tāpat jādod iespēja ECB sniegt analītisku un statistisku atbalstu Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai saskaņā ar Padomes 2010. gada 17. novembra Regulu (ES) Nr. 1096/2010, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (4).
(8)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā noteikts, ka ECB pārskatu sniedzēju ietvaros sīkāk norāda faktiskos pārskatu sniedzējus un minimizē pienākumu ziņot. Ņemot vērā MFI sektora īpatnības katrā euro zonas dalībvalstī, galīgo lēmumu par faktisko pārskatu sniedzēju atlases metodi pieņem NCB. Mērķis ir samazināt ar pārskatu sniegšanu saistīto noslogojumu, tajā pašā laikā nodrošinot augstas kvalitātes statistikas datus. Statūtu 5.1. pantā paredzēts, ka ECB var pieņemt noteikumus, lai definētu statistikas pārskatu sniegšanas pienākumus un attiecinātu tos uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem euro zonas dalībvalstīs. Statūtu 6.4. pantā noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, ar kādiem var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistikas informāciju.
(9)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pantā dalībvalstīm ir paredzēts pienākums pašām organizēt statistikas jomu un pilnībā sadarboties ar ECBS, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi saskaņā ar ECBS Statūtu 5. pantu.
(10)
Kamēr tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Statūtu 34.1. pantu pieņemtie ECB noteikumi nepiešķir nekādas tiesības un neuzliek nekādus pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (tālāk tekstā - “euro zonas dalībvalstis”), Statūtu 5. pantu piemēro gan tām valstīm, kuras ir, gan tām, kuras nav euro zonas dalībvalstis. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā minēts, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka ārpus euro zonas esošo dalībvalstu pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem, lai veiktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistiskās informācijas sniegšanu un lai savlaicīgi sagatavotu šīs valsts statistikas jomu valsts pievienošanai euro zonai.
(11)
Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.
(12)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
terminiem “pārskatu sniedzēji” un “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;
2)
“mājsaimniecības” ir mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14. un S.15 kopā), kā to nosaka pārskatītā Eiropas kontu sistēma (tālāk tekstā - “EKS 2010”) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 549/2013.
3)
“nefinanšu sabiedrības” ir nefinanšu sabiedrības (S.11), kā to nosaka EKS 2010;
4)
“monetārajām finanšu iestādēm” (MFI) ir tā pati nozīme, kas noteikta Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulas 1071(ES) Nr. /2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (5) 1. pantā;
5)
“MFI procentu likmju statistika” ir statistika, kas attiecas uz procentu likmēm, ko rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, piemēro to mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem euro valūtā, kas atrodas euro zonas dalībvalstīs; “MFI procentu likmju statistika” ietver noguldījumu un kredītu jaunos darījumus euro valūtā, kā arī pārskatīto kredītu jauno darījumu apjomus;
6)
“naudas tirgus fondiem” (NTF) ir tā pati nozīme, kas noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6) 1. pantā;
7)
“atsauces pārskatu sniedzēji” ir rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, kas pieņem noguldījumus euro valūtā un/vai piešķir kredītus euro valūtā mājsaimniecībām un/vai nefinanšu sabiedrībām, kuras atrodas euro zonas dalībvalstīs;
8)
“mazietekmīga iestāde” ir maza MFI, izņemot centrālo banku vai NTF, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 4. pantu.
2. pants
Faktiskie pārskatu sniedzēji
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji ir rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas vai NTF, ko NCB izvēlas no atsauces pārskatu sniedzējiem. NCB nosaka faktiskos pārskatu sniedzējus, izvēloties visu kopu vai izlasi no tās.
2. Ja NCB izvēlas izlasi, tā stratificē atsauces pārskatu sniedzējus viendabīgos stratos, un pēc tam vai nu atlasa faktiskos pārskata sniedzējus no katra strata pēc nejaušības principa, vai arī izvēlas lielākās institūcijas no katra strata.
3. Ja atlase tiek veikta pēc nejaušības principa, valsts kopas minimālam lielumam jābūt tādam, lai valsts līmenī vidējā robežkļūda nepārsniegtu 10 bāzes punktus 90 % uzticības intervālā. Ja ir atlasītas lielākās institūcijas, valsts kopas minimālam lielumam jāatbilst līdzīgam kvalitātes līmenim, kas noteikts, pamatojoties uz vidējo absolūto kļūdu lieluma aplēses funkciju.
4. NCB piemēro arī faktisko pārskatu sniedzēju atlases formulas un kritērijus, kas noteikti 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnē ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (7).
5. Katra NCB informē savus rezidentu pārskatu sniedzējus par savām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām, ievērojot attiecīgās nacionālās procedūras.
6. ECB Padomei ir tiesības pārbaudīt atbilstību šim pantam.
3. pants
Statistikas pārskatu sniegšanas prasības
1. Lai regulāri varētu izstrādāt MFI procentu likmju statistiku, faktiskie pārskatu sniedzēji reizi mēnesī sniedz NCB tajā dalībvalstī, kur attiecīgais pārskatu sniedzējs ir rezidents, statistikas informāciju attiecībā uz jauniem darījumiem un darījumu atlikumiem. Prasītā statistikas informācija ir norādīta I pielikumā.
2. NCB, ņemot vērā nacionālās prasības, nosaka un ievieš pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pārbaudīt 3. punktā norādīto minimālo nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligāto standartu ievērošanu.
3. Prasīto statistikas informāciju sniedz saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem minimālajiem nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.
4. NCB ik mēnesi paziņo ECB apkopoto nacionālo statistikas informāciju līdz tās darba dienas beigām, kas ir 19. darba diena pēc atskaites mēneša beigām.
5. ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ievērojot 2010. gada 19. augusta Lēmumu ECB/2010/10 par statistikas pārskatu sniegšanas prasību neievērošanu (8).
4. pants
Atbrīvojumi
1. Ja NCB nosaka faktiskos pārskatu sniedzējus, izvēloties visu kopu, NCB var piešķirt mazām MFI, izņemot centrālās bankas vai NTF, atbrīvojumus attiecībā uz pārskatu sniegšanas biežumu, ar nosacījumu, ka šo pārskata sniedzēju kopējie ziņojamie darījumu atlikumi valsts MFI bilancē, kuras aprēķina saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepārsniedz 5 %. Mazietekmīgās iestādes var sniegt MFI procentu likmju statistiku nevis reizi mēnesī, bet reizi ceturksnī.
2. NCB pārbauda 1. punktā minēto nosacījumu izpildi vienu reizi gadā un pietiekamu laiku iepriekš, lai no katra gada sākuma gada varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt jebkādu atbrīvojumu.
3. Mazietekmīgās MFI var nolemt neizmantot atbrīvojumu un pilnībā ievērot statistikas pārskatu sniegšanas prasības.
4. Vispārinot līdz 100 % segumam, NCB var izvēlēties procedūru, saskaņā ar kuru tā pārnes datus no saņemtajiem pārskatiem uz trūkstošajiem periodiem, piemērojot atbilstošas statistisko aprēķinu metodes, lai ņemtu vērā izmaiņas datos vai sezonālās tendences. NCB katru gadu seko mazietekmīgo iestāžu skaitam.
5. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt informāciju, ko pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai realizēt šādas tiesības. Cita starpā NCB izmanto šo tiesību, ja pārskatu sniedzējs neizpilda II pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labošanas obligātos standartus.
6. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
Pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu sākas ar datiem par 2014. gada decembri.
7. pants
Atcelšana
1. Regula (ES) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) tiek atcelta no 2015. gada 1. janvāra.
2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstību tabulu IV pielikumā.
8. pants
Nobeiguma noteikums
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 24. septembrī.