NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 508/2014
ze dne 15. května 2014
o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, články 175 a 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2, čl. 195 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. července 2011 nazvané „Reforma společné rybářské politiky“ uvádí možné problémy, cíle a směry společné rybářské politiky po roce 2013. S ohledem na rozpravu následující po zveřejnění tohoto sdělení byla společná rybářská politika reformována nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4). Reforma společné rybářské politiky zahrnuje všechny hlavní prvky společné rybářské politiky včetně finančních aspektů. Aby mohly být dosaženy cíle uvedené reformy, je vhodné zrušit nařízení Rady (ES) č. 2328/2003 (5), nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (6), nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (7) a nařízení Rady (ES) č. 791/2007 (8) a nahradit je tímto nařízením.
Uznávajíce, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, by toto nařízení mělo rovněž podporovat další rozvoj integrované námořní politiky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (9).
(2)
Oblast působnosti Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) by měla zahrnovat podporu společné rybářské politiky pro zachování biologických mořských zdrojů, řízení rybolovu a loďstev využívajících těchto zdrojů a biologických sladkovodních zdrojů a akvakultury, jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo je provádí rybářská plavidla Unie nebo státní příslušníci členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Úspěch společné rybářské politiky závisí na účinném systému pro kontrolu, inspekce a vynucování, jakož i na dostupnosti spolehlivých kompletních údajích, a to jak pro účely vědeckého poradenství, tak pro účely provádění a kontroly. ENRF by proto měl tyto politiky podporovat.
(4)
Oblast působnosti ENRF by měla zahrnovat podporu integrované námořní politiky, včetně rozvoje a provádění koordinovaných operací a rozhodování v souvislosti s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími jakožto doplňkem různých politik EU, které se jich dotýkají, zejména v rámci společné rybářské politiky a dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Je nutné zajistit soudržnost a integraci v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova a povodí Středozemního a Černého moře.
(5)
Příjemci ENRF ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (11) mohou být hospodářské subjekty podle definice uvedené v čl. 4 bodu 30 nařízení (EU) č. 1380/2013, rybáři nebo organizace rybářů, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(6)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata nová strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, vycházející ze sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie. Prostředky by měly být soustředěny na splnění cílů strategie Evropa 2020, a to především cílů souvisejících se zaměstnaností, změnou klimatu a energetickou udržitelností, bojem proti chudobě a sociálním začleněním, a měla by být zlepšena účinnost větším zaměřením na výsledky. Zahrnutí integrované námořní politiky do ENRF také přispívá k hlavním cílům politik stanoveným ve strategii Evropa 2020 a je v souladu s obecnými cíli zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(7)
Aby bylo zajištěno, že ENRF bude přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a strategie Evropa 2020, je zapotřebí se zaměřit na omezený počet hlavních priorit vztahujících se k podpoře rybolovu a akvakultury, jež jsou udržitelné z hlediska životního prostředí, účinně využívají zdroje, jsou inovativní, konkurenceschopné a založené na znalostech, k podpoře provádění společné rybářské politiky, zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti, k podpoře uvádění na trh a zpracování, jakož i k podpoře provádění integrované námořní politiky.
(8)
Unie by měla ve všech fázích provádění ENRF usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(9)
Hlavním cílem společné rybářské politiky je zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury přispívaly k vytvoření dlouhodobě udržitelných ekologických podmínek, které jsou nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj. Společná rybářská politika by kromě toho měla přispívat ke zvýšení produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu a stabilním trhům a měla by zajišťovat dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny.
(10)
Je nanejvýš důležité lépe integrovat environmentální hlediska do společné rybářské politiky, která by měla plnit cíle environmentální politiky Unie a strategie Evropa 2020. Cílem společné rybářské politiky je dosažení využívání živých mořských biologických zdrojů, které pokud možno do roku 2015 a v každém případě do roku 2020 obnoví a udrží rybí populace na úrovních zajišťujících maximální udržitelný výnos. Společná rybářská politika by měla zavést přístup předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu. ENRF by tudíž měl přispívat k ochraně mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (12).
(11)
Financování výdajů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, by se mělo zaměřit na potřebu zjednodušení a mělo by posílit integraci obou politik. Rozšíření sdíleného řízení společných organizací trhu včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony, kontrolních činností a činností při shromažďování údajů by mělo dále přispět ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro Komisi i členské státy a k dosažení větší soudržnosti a účinnosti poskytované podpory.
(12)
Rozpočet Unie by měl financovat výdaje společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, a to buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Sdílené řízení s členskými státy by se nemělo vztahovat pouze na opatření na podporu rozvoje odvětví rybolovu, akvakultury a místního rozvoje se zapojením místních komunit, nýbrž také na zpracování a uvádění na trh a vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony, kontrolní činnosti a činnosti při shromažďování údajů, jakož i na integrovanou námořní politiku. Přímé řízení by se mělo vztahovat na vědecká doporučení, konkrétní opatření v oblasti kontroly a vynucování, dobrovolné příspěvky na regionální organizace pro řízení rybolovu, poradní sbory, informace o trhu, operace při provádění integrované námořní politiky a komunikační činnosti. Měly by být upřesněny druhy operací, které jsou způsobilé pro financování z ENRF.
(13)
Je nutné rozlišovat mezi kategoriemi opatření v oblasti kontroly a vynucování, která jsou spolufinancována v rámci sdíleného řízení, a opatření spolufinancovaná v rámci přímého řízení. Je zásadně důležité vyčlenit zdroje, které mají být přiděleny na kontrolu a shromažďování údajů v rámci sdíleného řízení, a zároveň umožnit pružnost mezi těmito dvěma kategoriemi opatření.
(14)
Podle nařízení (EU) č. 1380/2013 má být finanční podpora Unie v rámci ENRF podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Tento požadavek má odrážet odpovědnost Unie zajišťovat ve veřejném zájmu zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky podle článku 3 Smlouvy o fungování EU.
(15)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo podrýváno, pokud by se finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplácela hospodářským subjektům, které ex-ante nesplňují požadavky související s veřejným zájmem na zachování biologických mořských zdrojů. Proto by žádosti hospodářských subjektů měly být přípustné pro financování v rámci ENRF pouze za podmínky, že během určité doby před podáním žádosti o podporu se hospodářské subjekty nedopustily závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a že nebyly zapojeny do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel zařazených na unijní seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí, které jsou určeny jako nespolupracující země podle tohoto.
(16)
Příjemci by navíc po podání žádosti o podporu měli nadále splňovat tyto požadavky na přípustnost, a to po celou dobu provádění činnosti a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby.
(17)
Pokud příjemce nesplní podmínky týkající se způsobilosti a trvanlivosti, měly by se uplatnit finanční důsledky a opravy. Pro určení výše takové finanční opravy, je třeba vzít v úvahu povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu ze strany příjemce a význam příspěvku ENRF pro hospodářskou činnost příjemce.
(18)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo rovněž podrýváno, pokud by byla finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplacena členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z pravidel společné rybářské politiky týkajících se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů, například povinností shromažďování údajů a provádění kontroly. Pokud tyto povinnosti nejsou plněny, existuje riziko, že by členské státy nezjistily nepřípustné žádosti nebo nezpůsobilé operace.
(19)
Za účelem zabránění nezpůsobilým platbám a poskytnutí stimulace členskému státu k dodržování pravidel společné rybářské politiky by mělo být upraveno přerušení platební lhůty a pozastavení plateb, coby preventivní opatření, která jsou dočasná a mají omezenou oblast působnosti. Finanční opravy, které mají konečné a neodvolatelné následky, by se měly použít pouze na výdaje, které jsou postiženy případy nedodržování.
(20)
Aby se zlepšila koordinace a harmonizované provádění fondů poskytujících podporu v rámci politiky soudržnosti, což je Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti, s fondy pro rozvoj venkova a námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a ENRF, byla pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy ESI“) přijata společná ustanovení v nařízení (EU) č. 1303/2013. Vzhledem ke zvláštnostem odvětví, na něž se vztahuje společná rybářská politika a integrovaná námořní politika, obsahuje toto nařízení navíc k nařízení (EU) č. 1303/2013 některá zvláštní doplňující ustanovení.
(21)
Na operační program a na celý programový cyklus by se s přihlédnutím k rozsahu státní správy členských států a celkové výši veřejných výdajů vyčleněných na daný operační program měla vztahovat zásada proporcionality.
(22)
Komise by na základě transparentních a objektivních kritérií měla vypracovat roční rozpis dostupných položek závazků pro jednotlivé členské státy Tato kritéria by měla zahrnovat ukazatele vyjadřující velikost odvětví rybolovu a akvakultury, rozsah odpovědností, které jsou předmětem kontroly a shromažďování údajů, historické přidělené prostředky podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historickou spotřebu podle nařízení (ES) č. 861/2006.
(23)
Splnění některých zvláštních předběžných podmínek je v kontextu společné rybářské politiky nanejvýš důležité, zejména pokud jde o předkládání zprávy o rybolovné kapacitě a víceletého vnitrostátního strategického plánu pro akvakulturu a prokázanou správní kapacitu, umožňující dosáhnout souladu s požadavky na údaje pro řízení rybolovu a prosadit provádění systému Unie pro kontrolu, inspekce a vynucování.
(24)
Ve shodě s cílem zjednodušení by měly všechny činnosti ENRF, které spadají do působnosti sdíleného řízení, včetně řízení a shromažďování údajů, probíhat formou jediného operačního programu pro každý členský stát, v souladu s vnitrostátním uspořádáním tohoto členského státu. Programové období by mělo zahrnovat dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Členské státy by při přípravě jediného operačního programu měly zajistit, aby obsah a velikost jejich operačních programů odrážely záměr docílit zjednodušení. Každý program by měl určit strategii pro splnění cílů v souvislosti s prioritami Unie pro ENRF a výběr příslušných opatření. Je třeba, aby programování bylo v souladu s těmito prioritami Unie a zároveň přizpůsobeno podle vnitrostátního kontextu, přičemž by mělo doplňovat jiné politiky Unie, zejména politiku rozvoje venkova a politiku soudržnosti.
(25)
V zájmu podpory drobného pobřežního rybolovu by členské státy, u nichž drobný pobřežní rybolov představuje významnou složku, měly ke svým operačním programům připojit akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu.
(26)
Aby členské státy při provádění ENRF přispěly k cíli docílit zjednodušení a snížit náklady na kontrolu, jakož i a míru chyb, měly by co nejvíce využívat možností spočívajících v uplatňování zjednodušených forem grantů podle nařízení (EU) č. 1303/2013.
(27)
Za účelem vynucení povinnosti kontroly v rámci společné rybářské politiky by členské státy měly vypracovat oddíl o kontrole operačního programu v souladu s prioritami Unie přijatými Komisí pro tuto oblast politiky. S cílem přizpůsobit operační program vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly a vynucování by měl být kontrolní oddíl operačních programů pravidelně revidován na základě změn priorit Unie v politice kontroly a vynucování v rámci společné rybářské politiky. Tyto změny by měla schvalovat Komise. V zájmu zachování pružnosti při programování činností v oblasti kontroly by revize kontrolního oddílu operačního programu měla být předmětem zjednodušeného postupu.
(28)
Členské státy by měly vypracovat oddíl operačního programu o shromažďování údajů, v souladu s víceletým programem Unie podle nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (13). Členské státy by se rovněž měly přizpůsobit specifickým potřebám činností při shromažďování údajů tím, že v souladu s uvedeným nařízením vypracují pracovní plán, který by podléhal schválení Komisí.
(29)
Finanční prostředky podléhající přímému řízení s výjimkou technické pomoci Komise by měly být předběžně definovány na základě cílů s 5 % pružností a řízeny prostřednictvím ročních pracovních programů.
(30)
Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu je nezbytné stimulovat investice do inovací a poskytovat jim podporu. V zájmu dosažení vyšší úrovně účasti by měl být zjednodušen postup podávání žádostí o podporu pro inovace.
(31)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu a námořních činností je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. ENRF by proto měl podporovat poradenské služby, spolupráci mezi vědci a rybáři, odbornou přípravu, celoživotní učení, povzbuzovat šíření znalostí přispívat ke zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti hospodářských subjektů a podporovat sociální dialog. Manželům, manželkám a životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů by jako uznání jejich úlohy v rybářských komunitách měla za určitých podmínek být rovněž být poskytnuta podpora pro odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření znalostí a navazování kontaktů, přispívající k jejich odbornému rozvoji.
(32)
Ve snaze pomoci mladým lidem, kteří se setkávají s nesnázemi v přístupu na trh práce v odvětví rybolovu v době přetrvávající finanční krize, by ENRF měl podpořit program odborné přípravy a kurzy o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů.
(33)
S vědomím potenciálu, který rybářům věnujícím se drobnému pobřežnímu rybolovu nabízí diverzifikace a jejich zásadní role v pobřežních komunitách, by měl ENRF poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
(34)
Vytvoření a rozvoj nové hospodářské činnosti v odvětví rybolovu mladými rybáři jsou finančně náročné a představují prvek, který by měl být zohledněn při přidělování a směřování finančních prostředků v rámci ENRF. Tento vývoj má zásadní význam pro konkurenceschopnost odvětví rybolovu v Unii. Proto by měla být zavedena podpora pro mladé rybáře zahajující rybolovnou činnost, s cílem usnadnit jim zakládání podniků. Aby se zajistila životaschopnost nových hospodářských činností podporovaných ENRF, podpora by měla být podmíněna získáním nutných dovedností a schopností. Podpora zahájení podnikání by měla pouze přispět k pořízení prvního rybářského plavidla.
(35)
V zájmu splnění zdravotních a bezpečnostních požadavků na plavidlech je žádoucí, aby ENRF podporoval investice vztahující se k bezpečnosti, pracovním podmínkám, zdraví a hygieně na plavidlech, jestliže podporované investice přesahují rámec požadavků podle unijních a vnitrostátních právních předpisů.
(36)
Měla by být stanovena pravidla pro přidělování příspěvků a finančních náhrad pro rybáře a majitele rybářských plavidel v případě dočasného přerušení rybolovných činností, jestliže k tomuto přerušení došlo přímým důsledkem některých opatření pro zachování zdrojů, s výjimkou stanovení a přidělování rybolovných práv, jestliže je stanoveno v některých plánech řízení rybolovu Unie nebo jednotlivých států, nebo je důsledkem neobnovení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo protokolů k těmto dohodám. Tato pravidla by měla být stanovena rovněž v případech trvalého ukončení rybolovných činností.
(37)
Za určitých podmínek by mělo být možné přispívat z ENRF do vzájemných fondů, které rybářům poskytují náhrady za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou katastrofou a náklady na záchrannou akci.
(38)
Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům by mělo být možné podporovat z ENRF navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
(39)
Je nanejvýš důležité do ENRF integrovat environmentální hlediska a podporovat provádění ochranných opatření v rámci společné rybářské politiky, je však nutné brát při tom ohled na různé podmínky ve vodách celé Unie. Pro tento účel je nezbytné přijmout regionalizovaný přístup k ochranným opatřením.
(40)
Podobně by měl ENRF podporovat snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, zejména podporou ekologických inovací, selektivnějších zařízení a vybavení, jakož i prostřednictvím opatření na ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů a poskytovaných služeb, v souladu se strategií EU pro biologickou rozmanitost do roku 2020.
(41)
V souladu s hlavním cílem strategie Evropa 2020 souvisejícím se zmírňováním změny klimatu a energetickou účinností by mělo být možné podporovat z ENRF investice do lodí a energetických auditů.
(42)
S cílem zmírňování dopadů změny klimatu a zvyšování energetické účinnosti rybářských plavidel by mělo být možné poskytovat podporu na modernizaci hlavních nebo pomocných motorů a jejich nahrazení, pokud jsou při výběru upřednostněny hospodářské subjekty zabývající se drobným pobřežním rybolovem, aby se usnadnil jejich přístup k financování, a pokud větší vozidla přispívají ke snížení výkonu motoru.
(43)
Aby nedošlo k ohrožení cíle udržitelnosti reformy společné rybářské politiky, měl by být omezen objem finanční podpory, kterou lze věnovat na opatření týkající se loďstva, jako je dočasné nebo trvalé ukončení rybolovných činností, jakož i výměna motorů, a měla by být stanovena lhůta, během které lze udělit tuto finanční podporu v případě trvalého ukončení rybolovných činností.
(44)
V souladu se zákazem výmětů, který je součástí společné rybářské politiky, by měl ENRF podporovat investice do plavidel zaměřené na co nejlepší využití nežádoucích úlovků ryb a zhodnocení nedostatečně využívaných složek úlovků. S ohledem na nedostatek zdrojů je nutné maximalizovat hodnotu ulovených ryb, proto by měl ENRF podporovat rovněž investice do plavidel s cílem zvýšit obchodní hodnotu ulovených ryb.
(45)
S vědomím důležitosti rybářských přístavů, míst vykládky a přístřešků by měl ENRF podporovat příslušné investice, zejména zaměřené na zvýšení energetické účinnosti, ochrany životního prostředí, kvality vyložených produktů, a na zvýšení bezpečnosti a zlepšení pracovních podmínek.
(46)
Pro Unii je životně důležité, aby byla dosažena udržitelná rovnováha mezi zdroji pitné vody a jejich využíváním. Proto je třeba přijmout vhodná opatření pro podporu vnitrozemského rybolovu, při současném udržení ekonomické životaschopnosti těchto odvětví.
(47)
V souladu se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 19. září 2002 nazvaným „Strategie pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ a sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. dubna 2013 nazvaným „Strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury v EU“, cíli společné rybářské politiky a strategií Evropa 2020 by měl ENRF podporovat ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
(48)
S ohledem na možný dopad úniku hospodářských zvířat z oblastí akvakultury na divoké mořské populace by ENRF neměla poskytovat pobídky k chovu geneticky modifikovaných organismů.
(49)
Akvakultura přispívá k růstu a zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech. Proto je zásadně důležité, aby byl ENRF přístupný zejména pro malé a střední podniky v odvětví akvakultury a podílel se na uvádění nových chovatelů v oblasti akvakultury do podnikání. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti akvakultury je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF inovativní operace, obchodní rozvoj podniků v oblasti akvakultury obecně, včetně nepotravinářské akvakultury a akvakultury na moři, a doplňkové činnosti, jako například cestovní ruch s nabídkou rybaření, environmentální služby týkající se oblasti akvakultury nebo vzdělávací činnosti.
(50)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti činností v oblasti akvakultury je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF celoživotní učení a vytváření sítí povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů.
(51)
S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF strategická rozhodnutí celostátních a regionálních orgánů, především pokud jde o vymezování a mapování zón, jež mohou být pro rozvoj akvakultury považovány za nejvhodnější.
(52)
S cílem podporovat ekologicky, sociálně a hospodářsky udržitelnou akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF činnosti v odvětví akvakultury, které jsou vysoce šetrné k životnímu prostředí, přechod podniků v odvětví akvakultury na environmentální řízení, využití systémů auditu, jakož i přechod na ekologickou akvakulturu. Ve stejném duchu by měl ENRF mít rovněž možnost podporovat akvakulturu poskytující zvláštní environmentální služby.
(53)
S vědomím důležitosti ochrany spotřebitele by mělo být možné z ENRF odpovídajícím způsobem podporovat chovatele s cílem vyloučit či zmírňovat rizika pro zdraví lidí a zvířat, která může chov v oblasti akvakultury vytvářet.
(54)
S poznáním rizik investic do činností akvakultury by ENRF měl mít možnost povzbuzovat bezpečnost podnikání příspěvky k pojištění populací akvakultury, a tím i zajištění příjmů producentů v případě mimořádných výrobních ztrát, zejména v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů, náhlých změn kvality vody, chorob nebo škůdců rostlin a zničení výrobních zařízení.
(55)
Vzhledem k tomu, že přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit po řadu let prokazuje svou užitečnost pro podporu rozvoje rybolovu a akvakultury, jakož i venkovských oblastí tím, že bere v potaz potřeby mnoha odvětví pro domácí rozvoj, je nutné poskytovat podporu i nadále a do budoucna ji posilovat.
(56)
V odvětví rybolovu a akvakultury by měl místní rozvoj se zapojením místních komunit podpořit inovační přístupy k vytváření růstu a pracovních míst, zejména poskytnutím přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací místního hospodářství směrem k novým hospodářským činnostem, včetně činností nabízených „modrým růstem“ a širšími námořními odvětvími.
(57)
Udržitelný rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury by měl přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 souvisejícím s podporou sociálního začleňování a snižování chudoby, s vytvářením pracovních míst a také s povzbuzováním inovací na místní úrovni. Mělo by to rovněž přispět k dosažení cíle posilování územní soudržnosti, který je hlavní prioritou zakotvenou ve Smlouvě o fungování EU.
(58)
Komunitně vedený místní rozvoj by měl být založen na přístupu zdola nahoru s využitím místních partnerství, která jsou složena ze zástupců veřejného, soukromého i občanského sektoru a odrážejí přesně složení místní společnosti. Tito místní aktéři mají nejlepší možnosti k tomu, aby vypracovali a prováděli integrované víceodvětvové strategie komunitně vedeného místního rozvoje, které budou plnit potřeby jejich místní rybolovné oblasti. Je důležité zajistit, aby žádná jednotlivá zájmová skupina neměla v rozhodovacích orgánech místních akčních skupin v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“) více než 49 % hlasovacích práv.
(59)
Základním rysem tohoto přístupu je vytváření sítí mezi místními partnerstvími. Spolupráce mezi místními partnerstvími je tedy důležitým rozvojovým nástrojem, který by měl být z ENRF podporován.
(60)
Podpora ENRF rybolovným oblastem by měla být koordinována s podporou místního rozvoje, kterou nabízejí další fondy Unie, a měla by zahrnovat všechny aspekty přípravy a provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje a činnosti skupin FLAG, jakož i náklady na oživení místní oblasti a provoz místního partnerství.
(61)
V zájmu zajištění životaschopnosti odvětví rybolovu a akvakultury na vysoce konkurenčním trhu je nezbytné přijmout ustanovení o poskytnutí podpory na provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (14), a na činnosti zpracování a uvádění na trh prováděné hospodářskými subjekty ve snaze maximalizovat hodnotu produktů rybolovu a akvakultury. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře činností, které začleňují činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh nebo představují inovativní procesy nebo metody. Při udělování podpory by měly být upřednostňovány organizace producentů a sdružení organizací producentů. Pokud jde o plány produkce a uvádění produktů na trh, měly by pro podporu být způsobilé pouze tyto organizace a sdružení. Ve snaze přizpůsobit se nové politice zákazu výmětů by měl ENRF podporovat také zpracování nežádoucích úlovků.
(62)
Nařízení (EU) č. 1379/2013 stanoví mechanismus skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě na podporu větší stability trhu. V zájmu zajištění přechodu z mechanizmů tržní intervence na nové zaměření na plánování a řízení činností produkce a uvádění na trh by do 31. prosince 2018 měla být ukončena veškerá podpora poskytovaná ze strany ENRF.
(63)
S uvědoměním rostoucí konkurence, které jsou vystaveni rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu, by mělo být možné podporovat z ENRF podnikatelské iniciativy, kterými rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu dodávají přidanou hodnotu uloveným rybám, a to zejména zpracováním a přímým prodejem svého úlovku.
(64)
Vzhledem k tomu, že se rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech Unie potýkají s problémy způsobenými zejména jejich odlehlostí a specifickými klimatickými podmínkami, mělo by být možné zohlednit v rámci ENRF zvláštní obtíže těchto regionů, uznané v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
(65)
Aby bylo možné udržet konkurenceschopnost určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie vůči podobným produktům z jiných regionů Unie, Unie zavedla v roce 1992 opatření k vyrovnání souvisejících dodatečných nákladů v odvětví rybolovu. Opatření vztahující se na období 2007-2013 jsou stanovena v nařízení (ES) č. 791/2007. Je nezbytné i nadále od 1. ledna 2014 poskytovat podporu na vyrovnání dodatečných nákladů lovu, chovu, výroby a pro uvádění některých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie na trh, tak aby toto vyrovnání přispělo k zachování hospodářské životaschopnosti hospodářských subjektů z těchto regionů.
(66)
S ohledem na rozdílné podmínky uvádění na trh v nejvzdálenějších regionech, na výkyvy v odlovu a populacích a na tržní poptávku je třeba ponechat na jednotlivých členských státech, aby stanovily nárok na vyrovnání pro produkty rybolovu, jejich příslušná maximální množství a částku vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených dotčeným členským státům.
(67)
Členské státy by měly být oprávněny určit seznam a množství dotčených produktů rybolovu a výši vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených příslušnému členskému státu. Je rovněž třeba, aby byly oprávněny upravit své plány vyrovnání, pokud to lze odůvodnit měnícími se podmínkami.
(68)
Členské státy by měly stanovit částku vyrovnání ve výši umožňující vhodné vyrovnání dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění nejvzdálenějších regionů. Aby se zabránilo nadměrnému vyrovnání, částka by měla být úměrná dodatečným nákladům, které podpora vyrovnává. Za tímto účelem je také třeba, aby se vzaly v potaz další typy veřejné intervence, které mají dopad na úroveň dodatečných nákladů.
(69)
Je nanejvýš důležité, aby členské státy a hospodářské subjekty měly nezbytné prostředky pro provádění kontrol na vysoké úrovni, a tak zaručit dodržování pravidel společné rybářské politiky a zároveň zabezpečit udržitelné využívání živých vodních zdrojů. Mělo by proto být možné podporovat z ENRF členské státy a provozovatele v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 (15). Vytvořením kultury dodržování pravidel by tato podpora měla přispívat k udržitelnému rozvoji.
(70)
V duchu logiky jediného fondu by se v rámci ENRF měla zvýšit podpora poskytovaná na základě nařízení (ES) č. 861/2006 členským státům s ohledem na výdaje vynaložené v souvislosti s prováděním systému Unie pro kontrolu ENRF.
(71)
V souladu s cíli politiky Unie pro kontrolu a vynucování se jako vhodné jeví při používání hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků ke kontrole rybolovu přesně určit minimální dobu, která by poskytovala základ pro podporu v rámci ENRF.
(72)
S ohledem na význam spolupráce mezi členskými státy v oblasti kontroly by mělo být možné poskytovat z ENRF pro tento účel podporu.
(73)
Je třeba přijmout opatření na podporu shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu podle víceletého programu Unie, a to zejména na podporu vnitrostátních programů, správy a využívání údajů pro vědeckou analýzu a provádění společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytovaná členským státům podle nařízení (ES) č. 861/2006 na výdaje vynaložené v souvislosti se shromažďováním, správou a využíváním údajů o rybolovu v rámci ENRF.
(74)
Řádná a účinná rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky by měla být podpořena činnostmi v oblasti výzkumu a spolupráce a poskytováním vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení potřebných pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně biogeograficky citlivých oblastí.
(75)
Rovněž je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy, případně se třetími zeměmi, při shromažďování údajů v rámci stejného moře, jakož i s příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty.
(76)
Cílem integrované námořní politiky je podpora udržitelného využívání moří a oceánů a rozvoj koordinovaného, soudržného a transparentního rozhodování ve vztahu k politikám týkajícím se oceánů, moří, ostrovů, pobřežních a nejvzdálenějších regionů a námořních odvětví, jak uvádí sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“.
(77)
Jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1255/2011, v závěrech Rady, v usneseních Evropského parlamentu a ve stanoviscích Výboru regionů, pro provádění a další rozvoj integrované námořní politiky Unie je potřebné trvalé financování. Očekává se, že rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(78)
ENRF by měl přispět k podpoře všech úrovní integrované námořní správy, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů a dalšího rozvoje a provádění strategií pro oblasti jednotlivých moří. Tyto strategie jsou zaměřeny na vytvoření integrovaného rámce pro řešení společných problémů v oblastech jednotlivých evropských moří a na posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami s cílem maximalizovat využití finančních nástrojů a fondů Unie a přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. V této souvislosti mohou opatření a mechanismy zaměřené na lepší spolupráci mezi členskými státy zahrnovat přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci mezi námořními službami, např. činnosti v rámci Evropského fóra pro služby pobřežní ochrany, s cílem podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v zájmu dosažení efektivnosti a soudržnosti, a to v rámci stávajících příslušných právních předpisů Unie.
(79)
Je třeba, aby měl ENRF možnost rovněž podporoval další rozvoj nástrojů pro vytváření synergií mezi iniciativami v různých odvětvích s dopadem na moře, oceány a pobřeží. To je případ integrovaného námořního dohledu, jehož cílem je zlepšit námořní situační uvědomování prostřednictvím posílené a bezpečné výměny informací mezi jednotlivými odvětvími. Z ENRF by však neměly být financovány operace související s námořním dohledem spadající do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU.
(80)
Propojení informačních systémů řízených těmito odvětvími může vyžadovat mobilizaci vlastních mechanismů financování těchto systémů, a to soudržným způsobem a v souladu se Smlouvou o fungování EU. Územní plánování námořních prostor a integrovaná správa pobřežních oblastí zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji mořských a pobřežních oblastí a k dosažení cílů ekosystémového řízení a rozvoje propojení země a moře. Tyto nástroje jsou také důležité pro řízení různých využití našich pobřeží, moří a oceánů s cílem umožnit jejich udržitelný hospodářský rozvoj a podpořit přeshraniční investice, zatímco provádění směrnice 2008/56/ES bude blíže vymezovat hranice udržitelnosti lidských činností majících dopad na mořské prostředí. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využití údajů o stavu oceánů a moří.
(81)
ENRF by měl rovněž podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a konkurenceschopnost v rámci námořních odvětví a pobřežních regionů. Je zvláště důležité rozpoznat regulativní překážky a nedostatky dovedností, které brání růstu v rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětvích, jakož i operace zaměřené na podporu investic do technologických inovací nezbytných pro zlepšení podnikatelského potenciálu mořských a námořních aplikací.
(82)
ENRF by se měl doplňovat a zachovávat soulad s existujícími i budoucími finančními nástroji, které dávají k dispozici Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, k podpoře udržitelného hospodářského, sociálního a územního rozvoje, ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží, k posílení účinnosti spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony, s přihlédnutím ke stanovení pořadí důležitosti a pokroku vnitrostátních a místních projektů. ERNF by měl navazovat na jiné politiky Unie, které mohou zahrnovat námořní prvek, zejména na EFRR, Fond soudržnosti a ESF, jakož i program Horizont 2020 zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (16).
(83)
V úsilí o dosažení cílů společné rybářské politiky na globální úrovni se Unie aktivně podílí na činnosti mezinárodních organizací. Proto je nezbytné, aby Unie přispívala na činnost organizací, které pomáhají zajistit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů na volném moři a ve vodách třetích zemí. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytnutá mezinárodním organizacím na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(84)
Pro zlepšení správy v rámci společné rybářské politiky a zajištění účinného fungování poradních sborů je nezbytné, aby poradním sborům bylo poskytnuto dostatečné a trvalé financování, které by jim umožnilo účinně vykonávat jejich poradní roli v rámci společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla podpora poskytnutá poradním sborům v rámci ENRF nahradit podporu poskytovanou regionálním poradním sborům na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(85)
Je potřeba, aby ENRF formou technické pomoci usnadnil provádění operačního programu a mimo jiné podporoval inovativní přístupy a postupy umožňující jednoduché a transparentní provádění. Technická pomoc by měla zahrnovat také vytvoření evropské sítě skupin FLAG se zaměřením na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a podporu spolupráce mezi místními partnerstvími.
(86)
V zájmu dobrého pracovního partnerství a náležité podpory ze strany Unie je třeba zajistit co nejširší informovanost o podpoře Unie a její publicitu. Orgány odpovědné za řízení pomoci by měly být rovněž odpovědné za tato hlediska informovanosti a publicity i za průběžné informování Komise o příslušných přijatých opatřeních.
(87)
V souvislosti se všemi operacemi financovanými na základě tohoto nařízení, a to jak v rámci sdíleného, tak přímého řízení, je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Unie řádným uplatňováním příslušných právních předpisů týkajících se ochrany těchto zájmů a náležitou kontrolou prováděnou členskými státy a Komisí.
(88)
Aby bylo možné řešit specifické podmínky společné rybářské politiky uvedené v nařízení (EU) č. 1380/2013 a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení platební lhůty stanoveným v nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud členský stát nebo subjekt nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby.
(89)
Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení platební lhůty také možnost pozastavit platby v případě závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky členským státem.
(90)
Operační programy by měl být předmětem monitorování a hodnocení s cílem zlepšit jejich kvalitu a prokázat jejich splnění. Komise by měla vytvořit rámec pro společný systém monitorování a hodnocení, mimo jiné zajišťující, že příslušné údaje budou k dispozici včas. V této souvislosti je třeba, aby byl určen seznam ukazatelů a aby Komise vypracovala posouzení dopadů politiky ENRF ve vztahu ke specifickým cílům.
(91)
Odpovědnost za monitorování provádění operačního programu by měl společně nést řídící orgán a monitorovací výbor zřízený pro tento účel. K tomu by měly být určeny příslušné pravomoci řídícího orgánu a monitorovacího výboru. Monitorování operačního programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění, která se zasílá Komisi.
(92)
Aby se zlepšila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Příslušné internetové stránky všech členských států by měly být přístupné rovněž z jediné oficiální webové stránky Unie, aby byl občanům z různých členských států usnadněn přístup k informacím zveřejňovaným členskými státy. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům Unie poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci ENRF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky Unie. Aniž je dotčeno používání směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17), může toto zveřejnění v souladu s vnitrostátními právními předpisy zahrnovat jména fyzických osob.
(93)
Za účelem doplnění a změn některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení doby trvání a příslušných počátečních nebo koncových dat doby ve vztahu ke kritériím přípustnosti žádostí, upravení procentuálních podílů týkajících se orientačního rozdělení finančních prostředků mezi cíle v rámci přímého řízení, vymezení způsobilých operací a nákladů pro investice do rybářských plavidel nebo jednotlivých zařízení, týkající se hygienických, zdravotních, bezpečnostních nebo pracovních podmínek, definice způsobilých nákladů podle opatření na ochranu a obnovu mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností, vymezení nákladů způsobilých pro podporu investic do zařízení nebo rybářských plavidel zaměřených na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel, vymezení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních obtíží nejvzdálenějších regionů, vymezení případů nedodržení ze strany členských států, jež mohou způsobit přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb, vymezení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, jakož i kritérií pro používání finančních oprav na základě paušálních sazeb nebo extrapolace a vymezení obsahu a vytvoření rámce společného systému monitorování a hodnocení.
(94)
Pro usnadnění hladkého přechodu ze systému zavedeného nařízením (ES) č. 1198/2006 na systém zavedený tímto nařízením by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU v souvislosti se stanovením přechodných ustanovení.
(95)
Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je obzvláště důležité, aby Komise vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(96)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení ročního rozpisu celkových zdrojů, které jsou k dispozici pro závazky v rámci sdíleného řízení, v členění podle členských států, schválení operačních programů a jejich změn, schválení pracovních plánů pro shromažďování údajů, schválení ročních pracovních programů týkajících se technické pomoci z podnětu Komise, konstatování toho, že existují důkazy poukazující na nedodržení povinností v rámci společné rybářské politiky, konstatování toho, že členský stát nesplnil své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, úplné nebo částečné pozastavení vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu a provedení finanční opravy zrušením celé podpory Unie na operační program nebo její části. Komise by měla přijímat tyto prováděcí akty bez použití nařízení (EU) č. 182/2011.
(97)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být rovněž svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o předkládání jednotlivých částí operačního programu, jednací řád, formát a časové rozvrhy týkající se schvalování a předkládání operačního programu a jeho změn, roční pracovní program podle kapitol I a II hlavy VI, podobu plánu vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, použití různých procentních bodů míry veřejné podpory, vzor, který má být členskými státy použit při předkládání finančních údajů Komisi, stanovení zvláštních ukazatelů pro priority Unie, pravidla pro informace zasílané členskými státy a údaje a synergie mezi možnými zdroji údajů, formu a předkládání výroční zprávy o provádění a jednotlivé části, které mají být zahrnuty do předběžných hodnocení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 a měl by být použit přezkumný postup.
(98)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být dále svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí skutečných priorit Unie pro vynucování a kontrolu, zahrnující podrobnosti o případných změnách těchto priorit, stanovení pravidel pro předkládání údajů poskytovaných řídícími orgány, technické vlastnosti informací a propagační opatření pro danou operaci a pokyny pro vytvoření znaku a určení standardních barev. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. V zájmu zajištění jednoduššího a rychlejšího postupu by měl být použit poradní postup.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být s ohledem strukturální obtíže, s nimiž se členské státy potýkají při rozvoji odvětví rybolovu, akvakultury a námořního odvětví, jakož i z důvodu omezených finančních prostředků členských států, dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu a dopadu operací, které mají být financovány v rámci operačních programů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(100)
Režim podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje režimy podpory zřízené nařízením (ES) č. 2328/2003, nařízením (ES) č. 861/2006, nařízením (ES) č. 1198/2006, nařízením (ES) č. 791/2007, nařízením (EU) č. 1255/2011 a článkem 103 nařízení (ES) č. 1224/2009. Uvedená nařízení a ustanovení by proto měla být zrušena s účinkem od 1. ledna 2014. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013.
(101)
Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU) č. 1303/2013. Toto nařízení by se proto mělo použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení vymezuje finanční opatření Unie pro provádění:
a)
společné rybářské politiky;
b)
příslušných opatření týkajících se mořského práva;
c)
udržitelného rozvoje rybolovných a akvakulturních oblast a vnitrozemského rybolovu; a
d)
integrované námořní politiky.
Článek 2
Územní působnost
Toto nařízení se vztahuje na operace prováděné na území Unie, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, článku 5 nařízení (EU) č. 1379/13, článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„společným prostředím pro sdílení informací“ síť systémů s decentralizovanou strukturou, vyvinutá pro účely výměny informací mezi jednotlivými uživateli za účelem zlepšení situační informovanosti o činnostech na moři;
2)
„meziodvětvovými operacemi“ ty iniciativy, které jsou vzájemně výhodné pro různá odvětví nebo odvětvové politiky, jak jsou uvedeny ve Smlouvě o fungování EU, a kterých není možné zcela dosáhnout prostřednictvím opatření zahrnutých v příslušných oblastech politiky;
3)
„systémem pro elektronické zaznamenávání a hlášení“ systém pro elektronické zaznamenávání a předávání údajů podle nařízení (ES) č. 1224/2009;
4)
„Evropskou námořní sítí pro pozorování a sběr dat“ síť, která začleňuje příslušné vnitrostátní námořní programy pro pozorování a shromažďování údajů do společného a přístupného evropského zdroje;
5)
„rybolovnou a akvakulturní oblastí“ oblast, která zahrnuje pobřeží moře, břehy řeky či jezera nebo rybníky či povodí, s významnou úrovní zaměstnanosti v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která je ze zeměpisného, hospodářského a sociálního hlediska funkčně stejnorodá a jež byla jako taková označena členským státem;
6)
„rybářem“ každá osoba, která provozuje komerční rybolov, jak je chápán členským státem;
7)
„vnitrozemským rybolovem“ rybolovné činnosti provozované pro obchodní účely ve vnitrozemských vodách prostřednictvím plavidel nebo jiných zařízení včetně zařízení používaných pro rybolov pod ledem;
8)
„integrovaným řízením pobřežních zón“ strategie a opatření, jaké jsou například uvedeny v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2002/413/ES (18);
9)
„integrovanou námořní správou“ se rozumí koordinované řízení všech odvětvových politik na úrovni Unie týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů;
10)
„integrovanou námořní politikou“ politika Unie, jejímž cílem je podpořit koordinované a soudržné rozhodování za účelem maximalizace udržitelného rozvoje, hospodářského růstu a sociální soudržnosti členských států a zejména pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i námořních odvětví, a to prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce;
11)
„integrovaným námořním dohledem“ iniciativa Unie, jejímž cílem je zvýšit efektivitu a účelnost činností dohledu v evropských mořích prostřednictvím výměny informací a spolupráce napříč odvětvími a hranicemi;
12)
„územním plánováním námořních prostor“ proces, kterým příslušné orgány členských států analyzují a organizují lidské činnosti v mořských oblastech za účelem dosažení ekologických, ekonomických a sociálních cílů;
13)
„opatřením“ se rozumí soubor operací;
14)
„drobným pobřežním rybolovem“ rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečná rybolovná zařízení uvedená v tabulce 3 v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (19);
15)
„plavidly provozovanými výlučně ve vnitrozemských vodách“ se rozumí plavidla zabývající se obchodním rybolovem ve vnitrozemských vodách, která nejsou zahrnuta do rejstříku rybářského loďstva Unie.
HLAVA II
OBECNÝ RÁMEC
KAPITOLA I
Zřízení Evropského námořního a rybářského fondu a jeho cíle
Článek 4
Zřízení
Zřizuje se Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Článek 5
Cíle
ENRF přispívá k dosahování těchto cílů:
a)
podpora rybolovu a akvakultury, jež jsou konkurenceschopné, ekologicky udržitelné, hospodářsky životaschopné a sociálně odpovědné;
b)
podpora provádění společné rybářské politiky;
c)
podpora vyváženého a komplexního územního rozvoje rybolovných a akvakulturních oblastí;
d)
posilováním rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku;
Sledování těchto cílů nesmí vést ke zvyšování rybolovné kapacity.
Článek 6
Priority Unie
ENRF přispívá ke strategii Evropa 2020 a k provádění společné rybářské politiky. Naplňuje níže uvedené priority Unie v oblasti udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury a souvisejících činností, které odrážejí příslušné tematické cíle uvedené v nařízení (EU) č. 1303/2013:
1)
Podpora environmentálně udržitelného, inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech a účinně využívajícího zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí včetně předcházení nežádoucím úlovkům a jejich co nejvýraznějšího možného omezení;
b)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a ekosystémů;
c)
zajištění rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků zabývajících se rybolovem včetně drobného pobřežního loďstva a zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek;
e)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací včetně zvyšování energetické účinnosti a předávání znalostí;
f)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
2)
Podpora environmentálně udržitelné, inovativní a konkurenceschopné akvakultury založené na znalostech a účinně využívající zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí;
b)
zlepšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků akvakultury včetně zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek, zejména v případě malých a středních podniků;
c)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a posílení ekosystémů souvisejících s akvakulturou a podpora akvakultury účinně využívající zdroje;
d)
podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a veřejného zdraví a bezpečnosti;
e)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
3)
Podpora provádění společné rybářské politiky sledováním těchto specifických cílů:
a)
zdokonalení a poskytování vědeckých poznatků, jakož i zlepšení shromažďování údajů a jejich správy;
b)
poskytnutí podpory pro monitorování, kontroly a vynucování, posílení institucionální kapacity a efektivní veřejné správy, aniž by se zvýšila administrativní zátěž;
4)
Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti sledováním tohoto specifického cíle: podpora hospodářského růstu, sociálního začleňování a vytváření pracovních míst a podpora uplatnitelnosti na trhu práce a mobility pracovních sil v pobřežních a vnitrozemských komunitách závislých na rybolovu a akvakultuře, včetně diverzifikace činností v rámci odvětví rybolovu a do dalších odvětví námořního hospodářství.
5)
Podpora uvádění na trh a zpracování sledováním těchto specifických cílů:
a)
zlepšování organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
b)
podpora investic do odvětví zpracování a uvádění na trh.
6)
Podpora provádění integrované námořní politiky.
KAPITOLA II
Sdílené a přímé řízení
Článek 7
Sdílené a přímé řízení
1. Opatření, na něž se vztahuje hlava V, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou sdíleného řízení mezi Unií a členskými státy a společná pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Opatření, na něž se vztahuje hlava VI, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou přímého řízení.
KAPITOLA III
Obecné zásady pomoci v rámci sdíleného řízení
Článek 8
Státní podpora
1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se pro podporu poskytovanou členskými státy podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.
2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním, které spadají do působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
3. Vnitrostátní předpisy zavádějící financování z veřejných prostředků, které přesahuje ustanovení tohoto nařízení týkající se plateb uvedených v odstavci 2, se posuzují jako celek na základě odstavce 1.
4. U produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise v souladu s článkem 108 Smlouvy o fungování EU schválit v nejvzdálenějších regionech uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU provozní podporu v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v uvedených regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a vzdálenou polohou.
Článek 9
Zvláštní předběžné podmínky
Pro ENRF se použijí zvláštní předběžné podmínky uvedené v příloze IV.
KAPITOLA IV
Přípustnost žádostí a nezpůsobilé operace
Článek 10
Přípustnost žádostí
1. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel:
a)
dopustil závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (20) nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009;
b)
podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;
c)
dopustil závažných porušení pravidel společné rybářské politiky určených takto v jiných právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou; nebo
d)
dopustil kteréhokoli z trestných činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES (21), pokud je podána žádost o podporu podle hlavy V kapitoly II tohoto nařízení.
2. Příjemce po podání žádosti musí nadále splňovat podmínky uvedené v odst. 1 písm. a) až d) po celou dobu provádění operace a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby tomuto příjemci.
3. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel dopustil podvodu podle definice v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (22) v rámci Evropského rybářského fondu nebo ENRF.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o:
a)
určení doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku, která musí být přiměřená povaze, závažnosti, době trvání a opakování závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a která nesmí být kratší než jeden rok;
b)
určení příslušných počátečních nebo koncových dat doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.
5. Členské státy požadují, aby provozovatelé podávající žádost v rámci ENRF poskytli řídícímu orgánu podepsané prohlášení potvrzující, že splňují kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku a že se v rámci Evropského námořního fondu nebo ENRF nedopustili podvodu, jak uvádí odstavec 3 tohoto článku. Členské státy před schválením operace ověří pravdivost tohoto prohlášení na základě informací dostupných podle vnitrostátního rejstříku porušení předpisů uvedeného v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo na základě jiných dostupných údajů.
Pro účely prvního pododstavce členský stát poskytne na žádost jiného členského státu informace obsažené ve svém vnitrostátním rejstříku porušení předpisů, jak je uvedeno v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 11
Nezpůsobilé operace
V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:
a)
operace zvyšující rybolovnou kapacitu plavidla nebo zařízení zvyšující schopnost plavidla vyhledat ryby;
b)
stavba nových rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel;
c)
dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;
d)
průzkumný rybolov;
e)
převod vlastnictví podniku;
f)
přímé vysazování ryb, pokud není výslovně stanoveno jako opatření na ochranu v právním předpisu Unie, nebo v případě experimentálního vysazování ryb.
HLAVA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 12
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy V tohoto nařízení se plní v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy VI tohoto nařízení plní přímo Komise v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
3. Jakékoliv zrušení celého rozpočtového závazku v rámci přímého řízení nebo jeho části Komisí musí být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně s článkem 123 tohoto nařízení.
4. V souladu s články 30 a 53 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se použije zásada řádného finančního řízení.
Článek 13
Rozpočtové prostředky v rámci sdíleného řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení, činí 5 749 331 600 EUR v běžných cenách v souladu s ročním rozpisem stanoveným v příloze II.
2. Částka 4 340 800 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a rybolovných oblastí, na uvádění na trh a zpracování a na technickou pomoc z podnětu členských států podle kapitol I, II, III, IV a VII hlavy V, s výjimkou článku 67.
3. Částka 580 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na kontrolní a vynucovací opatření podle článku 76.
4. Částka 520 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na shromažďování údajů podle článku 77.
5. Částka 192 500 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na vyrovnání pro nejvzdálenější regiony podle kapitoly V hlavy V. Toto vyrovnání nepřekročí za rok:
a)
6 450 000 EUR pro Azory a Madeiru,
b)
8 700 000 EUR pro Kanárské ostrovy,
c)
12 350 000 EUR pro francouzské nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
6. Částka 44 976 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na podporu skladování podle článku 67.
7. Částka 71 055 600 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na opatření týkající se integrované námořní politiky podle kapitoly VIII hlavy V.
8. Členské státy mají možnost využívat zaměnitelně finanční prostředky dostupné podle odstavců 3 a 4.
Článek 14
Rozpočtové prostředky v rámci přímého řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení podle kapitoly I a III hlavy VI, činí 647 275 400 EUR v běžných cenách.
2. Pro účely hlavy VI kapitol I a II je orientační rozdělení finančních prostředků mezi cíle uvedené v článcích 82 a 85 stanoveno v příloze III.
3. Komise se může od orientačních procentuálních podílů uvedených v odstavci 2 v jednotlivých případech odchýlit maximálně o 5 % hodnoty finančního krytí.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o úpravy procentuálních podílů stanovených v příloze III.
Článek 15
Přezkum v polovině období
Komise přezkoumá provádění hlavu VI kapitoly I a II včetně potřeby úprav orientačního rozdělení finančních prostředků stanoveného v příloze III a do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech ERNF.
Článek 16
Finanční rozdělení pro sdílené řízení
1. Prostředky dostupné pro závazky členských států uvedené v čl. 13 odst. 2 až 7 pro období 2014 až 2020 v souladu s tabulkou v příloze II jsou stanoveny na základě těchto objektivních kritérií:
a)
pokud jde o hlavu V, s výjimkou článků 76 a 77:
i)
úroveň zaměstnanosti v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně zaměstnanosti v oblasti souvisejícího zpracování,
ii)
úroveň produkce v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně souvisejícího zpracování, a
iii)
podíl drobného pobřežního rybářského loďstva v rámci rybářského loďstva;
b)
pokud jde o články 76 a 77:
i)
rozsah kontrolních úkolů dotčeného členského státu, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu a velikosti mořské oblasti, která má být kontrolována, objemu vykládek a hodnoty dovozu ze třetích zemí;
ii)
dostupné prostředky pro kontrolu vzhledem k rozsahu kontrolních úkolů členského státu, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k počtu kontrol provedených na moři a inspekcí vykládek;
iii)
rozsah úkolů dotčeného členského státu týkajících se shromažďování údajů, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu, objemu vykládek a velikosti produkce akvakultury, rozsahu činností vědeckého sledování na moři a počtu průzkumů, jichž se členský stát účastní, a
iv)
dostupné zdroje pro sběr údajů ve srovnání s rozsahem úkolů členského státu týkajících se shromažďování údajů, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k lidským zdrojům a technickým prostředkům potřebným k provádění vnitrostátního programu odběru vzorků pro shromažďování údajů.
c)
pokud jde o všechna opatření, historická rozdělení finančních prostředků podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historická spotřeba podle nařízení (ES) č. 861/2006.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozpis celkových zdrojů v členění podle členských států.
HLAVA IV
PROGRAMOVÁNÍ
KAPITOLA I
Programování opatření financovaných v rámci sdíleného řízení
Článek 17
Příprava operačních programů
1. Každý členský stát vypracuje jediný operační program pro provádění priorit Unie stanovených v článku 6, které mají být spolufinancovány z ENRF.
2. Členský stát stanoví operační program v úzké spolupráci s partnery uvedenými v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pro část operačního programu uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. o) Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme do 31. května 2014 konkrétní priority Unie pro politiku vynucování a kontroly. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 18
Obsah operačního programu
1. Kromě prvků uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 operační program obsahuje:
a)
analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v dané zeměpisné oblasti, případně i včetně přímoří, na niž se program vztahuje.
Analýza se soustředí na příslušné priority Unie stanovené v článku 6 tohoto nařízení, a případně musí být v souladu s víceletým národním strategickým plánem pro akvakulturu uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013, a na pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí vypracováním a prováděním strategie pro mořské prostředí podle článku 5 směrnice 2008/56/ES. Specifické potřeby týkající se pracovních míst, životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a podpory inovací jsou posuzovány ve vztahu k prioritám Unie, s cílem nalézt nejvhodnější odpovědi na úrovni jednotlivých priorit týkajících se příslušných oblastí;
b)
popis strategie ve smyslu článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 dokládající, že:
i)
pro jednotlivé priority Unie zahrnuté v programu jsou stanoveny vhodné cíle na základě společných ukazatelů uvedených v článku 109 tohoto nařízení;
ii)
výběr příslušných opatření vyplývá logicky z jednotlivých priorit Unie zvolených v příslušném programu, přičemž se zohlední závěry předběžného hodnocení a analýzy podle písmene a) tohoto odstavce. V případě opatření za účelem trvalého zastavení rybolovných činností podle článku 34 tohoto nařízení popis strategie zahrnuje cíle a opatření, jež mají být přijata, v zájmu snížení rybolovné kapacity v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 1380/2013. Rovněž se uvede popis metody pro výpočet prémie udělované podle článků 33 a 34 tohoto nařízení;
iii)
přidělení finančních prostředků na priority Unie zahrnuté v programu je odůvodnitelné a dostačuje k dosažení stanovených cílů;
c)
případně konkrétní potřeby oblastí Natura 2000, zavedených směrnicí Rady 92/43/EHS (24) a příspěvek programu ke zřízení ucelené sítě oblastí obnovy rybích populací podle článku 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
posouzení konkrétních předběžných podmínek uvedených v článku 9 a příloze IV tohoto nařízení a v případě potřeby opatření uvedená v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
e)
popis výkonnostního rámce ve smyslu článku 22 a přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
seznam vybraných opatření, uspořádaných podle priorit Unie;
g)
seznam kritérií používaných pro výběr rybolovných a akvakulturních oblastí podle hlavy V kapitoly III;
h)
seznam výběrových kritérií pro komunitně vedené strategie místního rozvoje podle hlavy V kapitoly III;
i)
v členských státech, kde lze více než 1 000 plavidel považovat za plavidla pro drobný pobřežní rybolov, akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu;
j)
požadavky na hodnocení a plán hodnocení podle článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a opatření, která mají být přijata pro řešení zjištěných potřeb;
k)
finanční plán, který má být navržen s ohledem na článek 20 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s prováděcím aktem Komise podle čl. 16 odst. 2 tohoto nařízení a který zahrnuje:
i)
tabulku uvádějící celkový příspěvek ENRF plánovaný na každý rok,
ii)
tabulku uvádějící použitelné prostředky ENRF a míru spolufinancování v rámci priorit Unie stanovených v článku 6 tohoto nařízení, jakož i technickou pomoc; odchylně od obecného pravidla stanoveného v čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení tato tabulka případně uvádí samostatně prostředky ENRF a míry spolufinancování, které se použijí pro podporu uvedenou v článcích 33 a 34, čl. 41 odst. 2, článcích 67 a 70, čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l), čl. 76 odst. 2 písm. e) a článku 77 tohoto nařízení.
l)
informace o doplňkovosti a koordinaci s fondy ESI a jinými příslušnými finančními nástroji Unie a členských států;
m)
prováděcí opatření k operačnímu programu včetně:
i)
určení orgánů uvedených v článku 123 nařízení (EU) č. 1303/2013 a pro informaci stručný popis systému řízení a kontroly;
ii)
popisu příslušných úloh místních akčních skupin v oblasti rybolovu (FLAG), řídícího orgánu nebo určeného subjektu pro veškeré úkoly v oblasti provádění komunitně vedené strategie místního rozvoje;
iii)
popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i obecného složení monitorovacího výboru uvedeného v článku 48 nařízení (EU) č. 1303/2013;
iv)
ustanovení k zajištění propagace programu v souladu s článkem 119 tohoto nařízení;
n)
seznam partnerů podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výsledky konzultace s partnery;
o)
pro cíl zajištění zvýšené úrovně dodržování pravidel prostřednictvím kontroly uvedené v čl. 6 bodu 3 písm. b) a v souladu se skutečnými prioritami přijatými Komisí podle čl. 17 odst. 3:
i)
seznam subjektů, které provádějí systém kontroly, inspekce a vynucování, a stručný popis jejich dostupných lidských a finančních zdrojů pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu a jejich hlavní dostupné vybavení pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, zejména počet lodí, letadel a vrtulníků,
ii)
hlavní cíle kontrolních opatření, která se mají provádět, s využitím ukazatelů dopadu, které budou stanoveny v souladu s článkem 109,
iii)
specifické cíle, kterých má být dosaženo v souladu s prioritami Unie podle článku 6, a podrobný popis podle kategorie po celé programové období;
p)
za účelem shromažďování údajů pro udržitelné řízení rybolovu podle čl. 6 bodu 3 písm. a) a v souladu s víceletým programem Unie uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 199/2008:
i)
popis činností shromažďování údajů v souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
ii)
popis postupů pro ukládání údajů, správy a využívání údajů;
iii)
popis způsobilosti pro dosahování řádného finančního a administrativního řízení shromážděných údajů;
Část operačního programu uvedená v písmenu p) je doplněna v souladu s článkem 21 tohoto nařízení.
2. Operační program zahrnuje metody pro výpočet zjednodušených nákladů podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 a dodatečných nákladů nebo ztráty příjmů v souladu s článkem 96 tohoto nařízení a metodu pro výpočet vyrovnání podle příslušných kritérií stanovených pro každou z využitých činností podle čl. 40 odst. 1 a článků 53, 54 a 55, čl. 56 odst. 1 písm. f) a článku 67 tohoto nařízení. V případě potřeby jsou zahrnuty rovněž informace o předběžných platbách pro skupiny FLAG podle článku 62 tohoto nařízení.
3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro prezentaci jednotlivých částí popsaných v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 19
Schválení operačního programu
1. S výhradou článku 29 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí operační program.
2. Pro účely přijetí prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku Komise přezkoumá, zda opatření uvedená v čl. 18 odst. 1 písm. b) bodu ii) mohou skutečně odstranit zjištěnou nadměrnou kapacitu.
Článek 20
Změna operačního programu
1. Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí změnu operačního programu.
2. V zájmu přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly může Komise přijmout každé dva roky prováděcí akty, jimž upřesní veškeré změny priorit Unie v oblasti politiky vynucování a kontroly uvedené v čl. 17 odst. 3 a odpovídajících způsobilých operací, které je třeba upřednostnit. Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
3. Členské státy mohou předložit změnu svých operačních programů s ohledem na nové priority stanovené v prováděcích aktech uvedených v odstavci 2 tohoto článku. V souladu se zásadou proporcionality se pro tyto změny operačních programů použije zjednodušený postup přijatý v souladu s čl. 22 odst. 2.
Článek 21
Pracovní plány pro shromažďování údajů
1. Pro účely použití čl. 18 odst. 1 písm. p) tohoto nařízení předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 199/2008, a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu, ledaže dosud platí stávající plán, v kterémžto případě o tom uvědomí Komisi. Obsah těchto plánů musí být v souladu s čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž schválí pracovní plány uvedené v odstavci 1, do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.
Článek 22
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
1. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro:
a)
schvalování operačních programů,
b)
předkládání a schvalování návrhů změn operačních programů včetně jejich vstupu v platnost a četnosti předkládání během programového období,
c)
předkládání a schvalování návrhů změn podle čl. 20 odst. 3,
d)
předkládání pracovních plánů pro shromažďování údajů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Postupy a časové plány budou zjednodušeny v případě:
a)
změny operačních programů týkající se převodu finančních prostředků mezi prioritami Unie za podmínky, že nepřekračují 10 % částky přidělené na příslušnou prioritu Unie;
b)
změny operačních programů týkající se zavedení nebo zrušení opatření nebo typů příslušných operací a souvisejících informací a ukazatelů;
c)
změny operačních programů týkající se změn v popisu opatření včetně změn podmínek způsobilosti;
d)
změn uvedených v čl. 20 odst. 3, jakož i v případě dalších změn části operačního programu uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. n).
3. Odstavec 2 se nepoužije na opatření uvedená v článcích 33, 34 a v čl. 41 odst. 2.
KAPITOLA II
Programování opatření financovaných v rámci přímého řízení
Článek 23
Roční pracovní program
1. Pro účely provádění hlavy VI přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy v souladu s cíli stanovenými v těchto kapitolách. V případě kapitol I a II hlavy VI se tyto prováděcí akty přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Roční pracovní programy zahrnují:
a)
popis financovaných činností a cíle, jež jednotlivé činnosti sledují, které musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 82 a 85. Obsahuje také určení částky přidělené na každou činnost, orientační harmonogram provádění, jakož i informace o provádění těchto činností;
b)
pro granty a související opatření základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných operačním programem, a maximální míru spolufinancování;
HLAVA V
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Udržitelný rozvoj rybolovu
Článek 24
Specifické cíle
Podpora v rámci této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 1.
Článek 25
Obecné podmínky
1. Majitel rybářského plavidla, který obdržel podporu podle této kapitoly, nepřevede toto plavidlo mimo Unii po dobu nejméně pěti let ode dne, kdy byla tato podpora příjemci skutečně vyplacena. Pokud by bylo plavidlo v průběhu tohoto období převedeno, vybere členský stát neoprávněně vyplacené částky určené na provoz zpět, a to v poměrné výši odpovídající období, během něhož nebyla podmínka stanovená v první větě tohoto odstavce splněna.
2. Provozní náklady nejsou způsobilé, pokud v této kapitole není výslovně stanoveno jinak.
3. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v článcích 33 a 34 a výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů podle článku 41 nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
6 000 000 EUR, nebo
b)
15 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
4. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v čl. 29 odst. 4 nepřekročí 5 % finanční podpory Unie přidělené jednotlivým členským státům.
5. Podpora majitelům plavidel udělená podle článku 33 se odečte od podpory udělené majitelům plavidel podle článku 34 na totéž plavidlo.
Článek 26
Inovace
1. Za účelem povzbuzení inovací v oblasti rybolovu může ENRF podporovat projekty zaměřené na vývoj nebo zavádění nových nebo podstatně zdokonalených produktů a vybavení, nových nebo zdokonalených postupů a technik, nových nebo zdokonalených řídicích a organizačních systémů, a to i na úrovni zpracování a uvádění na trh.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem nebo Unií. Tento vědecký nebo technický subjekt ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 27
Poradenské služby
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti provozovatelů a s cílem podpořit udržitelný rybolov může ENRF podporovat:
a)
studie proveditelnosti a poradenské služby posuzující životaschopnost projektů potenciálně způsobilých pro podporu podle této kapitoly;
b)
poskytování odborných doporučení v oblasti environmentální udržitelnosti, se zaměřením na omezení a pokud možno odstranění negativních dopadů rybolovných činností na mořské, suchozemské a sladkovodní ekosystémy;
c)
poskytování odborného poradenství v oblasti obchodních a marketingových strategií.
2. Studie proveditelnosti, poradenské služby a poradenství podle odstavce 1 jsou poskytovány vědeckými, akademickými, odbornými nebo technickými subjekty nebo subjekty poskytujícími ekonomické poradenství s požadovanými pravomocemi.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje provozovatelům, organizacím rybářů, včetně organizací producentů nebo veřejnoprávních subjektů.
4. Pokud podpora podle odstavce 1 nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
Článek 28
Partnerství mezi vědci a rybáři
1. S cílem podpořit předávání znalostí mezi vědci a rybáři může ENRF podporovat:
a)
vytváření sítí, dohod o partnerství či sdružení mezi jedním nebo více nezávislými vědeckými subjekty a rybáři nebo jednou nebo více organizacemi rybářů, a to s případnou účastí technických subjektů;
b)
činnosti prováděné v rámci sítí, dohod o partnerství či sdružení vytvořených v souladu s písmenem a).
2. Činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) mohou zahrnovat činnosti v oblasti shromažďování a správy údajů, studie, pilotní projekty, šíření znalostí a výsledků výzkumu, semináře a osvědčené postupy.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 může být poskytnuta veřejnoprávním subjektům, rybářům, organizacím rybářů, skupinám FLAG a nevládním organizacím.
Článek 29
Podpora lidského kapitálu, tvorby pracovních míst a sociálního dialogu
1. S cílem podpořit lidský kapitál, tvorbu pracovních míst a sociální dialog může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, společné projekty, šíření poznatků ekonomické, technické, regulační nebo vědecké povahy a inovačních postupů a osvojování nových odborných dovedností, zejména spojených s udržitelným řízením mořských ekosystémů, hygienou, zdravím, bezpečností, činnostmi v námořním odvětví, inovacemi a podnikáním;
b)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami, včetně organizací prosazujících rovné příležitosti mezi muži a ženami, podporu úlohy žen v rybářských komunitách a prosazování nedostatečně zastoupených skupin zapojených do drobného pobřežního rybolovu nebo rybolovu uskutečňovaného z břehu;
c)
sociální dialog na unijní, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni za účasti rybářů, sociálních partnerů a jiných příslušných zúčastněných stran.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 může být rovněž poskytnuta manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných rybářů nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/41/EU (25).
3. Podporu podle odst. 1 písm. a) lze poskytnout pro účely odborné přípravy osob mladších 30 let, které jsou v daném členském státě uznány jako nezaměstnané (dále jen „stážisté“), a to po dobu nepřesahující dva roky. Tato podpora je omezena na stáže na palubě rybářské lodi provozující drobný pobřežní rybolov, která je ve vlastnictví profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let, kdy je stáž formalizována smlouvou mezi stážistou a vlastníkem plavidla, která je uznána dotčeným členským státem, včetně kurzů o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů v souladu s definicí obsaženou v nařízení (EU) č. 1380/2013. Stážisté musí být na palubě v doprovodu profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let.
4. Podpora podle odstavce 3 se poskytuje profesionálním rybářům na pokrytí platu stážisty a související poplatky a vypočítá se na základě čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 s přihlédnutím k hospodářské situaci a životní úrovni daného členského státu. Tato podpora nepřekročí maximální výši 40 000 EUR pro každého příjemce během programového období.
Článek 30
Diverzifikace a nové formy příjmů
1. ENRF může poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje rybářům, kteří:
a)
předloží podnikatelský plán na rozvoj svých nových aktivit a
b)
mají odpovídající profesní dovednosti, které mohou být získány prostřednictvím operací financovaných podle čl. 29 odst. 1 písm. a).
3. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje, pouze pokud se k hlavním činnostem rybáře váží doplňkové činnosti.
4. Částka podpory poskytnuté podle odstavce 1 nepřesáhne 50 % rozpočtu předpokládaného v podnikatelském plánu pro každou operaci a v případě žádného příjemce nepřekročí maximální výši 75 000 EUR.
Článek 31
Podpora zahájení podnikání mladých rybářů
1. ENRF může poskytovat podporu mladým rybářům na zahájení podnikání.
2. Podpora podle tohoto článku může být poskytnuta pouze na první pořízení rybářského plavidla:
a)
jehož celková délka je menší než 24 metrů,
b)
které je vybaveno pro rybolov na moři,
c)
jehož stáří je mezi 5 a 30 lety, a
d)
jež patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
3. Pro účely tohoto článku se „mladými rybáři“ rozumí fyzické osoby, které si chtějí poprvé pořídit rybářské plavidlo a které jsou v okamžiku podání žádosti mladší než 40 let a odpracovaly nejméně pět let jako rybáři nebo získaly rovnocenný odborný výcvik. Členské státy mohou vymezit další objektivní kritéria pro mladé rybáře, aby byli způsobilí pro podporu podle tohoto článku.
4. Podpora podle tohoto článku nepřekročí 25 % nákladů na pořízení rybolovného plavidla a v žádném případě nesmí být vyšší než 75 000 EUR na jednoho mladého rybáře.
Článek 32
Zdraví a bezpečnost
1. S cílem zlepšit rybářům hygienické, zdravotní, bezpečnostní a pracovní podmínky může ENRF podporovat investice do rybářských plavidel nebo do jednotlivých zařízení za předpokladu, že tyto investice přesahují požadavky práva Unie nebo vnitrostátního práva.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje rybářům nebo majitelům rybářských plavidel.
3. Pokud operace spočívá v investici do plavidla, podpora pro totéž rybářské plavidlo není poskytnuta více než jednou pro stejný druh investice během programového období. Pokud operace spočívá v investici do vybavení jednotlivců, podpora pro téhož příjemce není poskytnuta více než jednou pro stejný druh vybavení během programového období.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o určení druhů operací způsobilých podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 33
Dočasné zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro dočasné zastavení rybolovných činností v případech:
a)
provádění opatření Komise či mimořádných opatření členských států, jak jsou uvedeny v článcích 12 a 13 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo opatření pro zachování zdrojů podle článku 7 uvedeného nařízení, včetně období biologického klidu;
b)
neobnovení dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo jejích protokolů;
c)
dočasného zastavení rybolovných činností podle plánu řízení přijatého v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 (26) nebo podle víceletého plánu přijatého podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, pokud je na základě vědeckého poradenství nutné omezení intenzitu rybolovu v zájmu dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2 a čl. 2 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2014-2020 poskytnout na dobu nejvýše šesti měsíců na plavidlo.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká dočasné zastavení, nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
4. Veškeré rybářské činnosti prováděné daným rybářským plavidlem nebo danými rybáři se reálně pozastavují. Příslušný orgán se ujistí, že dané rybářské plavidlo zastavilo veškeré rybolovné činnosti v daném období dočasného zastavení.
Článek 34
Trvalé zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností pouze prostřednictvím vrakování rybářských pravidel za předpokladu, že:
a)
toto vrakování je uvedeno v operačním programu uvedeném v článku 18; a
b)
trvalé zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, který uvádí, že kapacita příslušné skupiny loďstva není efektivně vyvážena s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká trvalé zastavení, nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
3. Daní rybáři reálně zastaví veškeré rybářské činnosti. Důkaz skutečného zastavení rybářských činností předloží příjemci příslušnému orgánu. Vyrovnávací platba se vrací poměrně podle uplynulé doby, začne-li rybář znovu vykonávat rybářskou činnost v době kratší než dva roky ode dne podání žádosti o podporu.
4. Podpora podle tohoto článku se poskytuje do 31. prosince 2017.
5. Podpora podle tohoto článku se vyplatí pouze po trvalém odstranění rovnocenné kapacity z rejstříku rybářského loďstva Unie a po trvalém odejmutí licencí a povolení k rybolovu. Příjemce nemůže zaregistrovat nové rybářské plavidlo po dobu pěti let po obdržení této podpory. Snížení kapacity v důsledku trvalého zastavení rybolovné činnosti s přispěním veřejné podpory vede k trvalému rovnocennému snížení mezních hodnot rybolovných kapacit uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013.
6. Odchylně od odstavce 1 lze udělit pro podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov.
Mimoto lze v zájmu zachování námořního dědictví udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, v případě tradičních dřevěných plavidel, a to za podmínky, že nadále plní funkci kulturního dědictví na souši.
Článek 35
Vzájemné fondy pro případy nepříznivých klimatických jevů a ekologických katastrof
1. ENRF může přispívat do vzájemných fondů pro účely platby finančních kompenzací rybářům za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou nehodou a za náklady na záchrannou akci v případě rybářů či rybářských plavidel v případech nehody na moři během rybolovné činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátními právními předpisy, v jehož rámci se přidružení rybáři mohou pojistit a jsou jim vypláceny kompenzace za hospodářské ztráty způsobené okolnostmi stanovenými v odstavci 1.
3. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace podpory podle tohoto článku s jinými unijními nebo vnitrostátními nástroji nebo se systémy soukromého pojištění.
4. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu podle tohoto článku, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem členského státu v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu a
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
5. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pokud jde o poskytování kompenzace a způsobilost rybářů pro tuto kompenzaci v případě nepříznivých klimatických jevů, ekologických nehod či nehod na moři podle odstavce 1, jakož i pro dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany rybáře.
6. Nepříznivé klimatické jevy, ekologické nehody nebo nehody na moři podle odstavce 1 musí být příslušným orgánem dotčeného členského státu formálně uznány.
7. Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se vztahují pouze na částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace rybářům. Správní náklady spojené se zřízením vzájemných fondů nejsou pro podporu způsobilé. Členské státy mohou náklady způsobilé pro podporu omezit uplatněním stropů pro každý jednotlivý vzájemný fond.
8. Příspěvky uvedené v odstavcie1 se poskytují pouze na pokrytí ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, ekologickými nehodami nebo nehodami na moři, které přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu podniku během předešlých tří kalendářních let.
9. Z ENRF nelze přispět do počátečního základního kapitálu.
10. Pokud se členské státy rozhodnou omezit náklady způsobilé pro podporu uplatněním stropů pro jednotlivé vzájemné fondy, poskytnou ve svých operačních programech podrobné údaje a odůvodnění ohledně těchto stropů.
Článek 36
Podpora systémů pro přidělování rybolovných práv
1. Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům může ENRF podpořit navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje orgánům veřejné moci, právnickým nebo fyzickým osobám nebo organizacím rybářů uznaným příslušným členským státem, včetně uznaných organizací producentů zapojených do kolektivního řízení systémů uvedených v odstavci 1.
Článek 37
Podpora přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionální spolupráce
1. V zájmu zajištění účinné přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů podle článků 7, 8 a 11 nařízení (EU) č. 1380/2013 a regionální spolupráce podle článku 18 uvedeného nařízení může ENRF podporovat:
a)
přípravu, vývoj a monitorování technických a administrativních prostředků nutných k vypracování a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci;
b)
zapojení zúčastněných stran a spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o přípravu a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci.
2. ENRF může podporovat přímé obnovení populací podle odstavce 1 pouze v případě, že je toto obnovení plánováno coby opatření pro zachování zdrojů podle právního aktu Unie.
Článek 38
Omezení dopadu rybolovu na mořské prostředí a přizpůsobení rybolovu ochraně druhů
1. Za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, podpory postupného odstranění výmětů a usnadnění přechodu na udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 může ENRF podporovat investice do:
a)
vybavení zvyšujícího velikostní nebo druhovou selektivitu lovných zařízení;
b)
plavidel nebo vybavení odstraňujících výměty tím, že předcházejí nežádoucím úlovkům komerčních populací a omezují je, nebo nakládajících s nežádoucími úlovky, které mají být vyloženy v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
vybavení omezujícího, a pokud možno eliminujícího fyzikální a biologické dopady rybolovu na ekosystém nebo mořské dno;
d)
vybavení chránícího lovná zařízení a úlovky proti savcům a ptákům chráněným směrnicí Rady 92/43/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (27), za předpokladu, že tím není narušena selektivita rybolovných zařízení a že jsou zavedena všechna odpovídající opatření s cílem zabránit způsobení fyzické újmy predátorům.
2. Odchylně od čl. 11 písm. a) může být podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta v nejvzdálenějších regionech na ukotvená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem pouze tehdy, pokud tato zařízení přispívají k udržitelnému a selektivnímu rybolovu.
3. Podpora se pro totéž rybářské plavidlo Unie a pro stejný typ zařízení neposkytne více než jednou během programového období.
4. Podpora je udělena pouze v případě, že zařízení nebo jiné vybavení uvedené v odstavci 1 má prokazatelně lepší výběr velikosti nebo prokazatelně nižší dopad na ekosystém a necílové druhy než standardní zařízení nebo jiné vybavení povolené podle práva Unie nebo příslušného vnitrostátního právního předpisu přijatého v rámci regionalizace podle nařízení (EU) č. 1380/2013.
5. Podpora se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, která jsou registrována jako aktivní plavidla a která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
b)
rybářům, kteří vlastní zařízení, které má být vyměněno, a kteří pracovali na palubě rybářského plavidla Unie po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
c)
organizacím rybářů uznaným členským státem.
Článek 39
Inovace související se zachováním mořských biologických zdrojů
1. S cílem přispět k postupnému odstranění výmětů a vedlejších úlovků a usnadnit přechod na využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, a za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, jakož i dopadu chráněných predátorů, může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je vyvíjet nebo zavádět nové technické či organizační znalosti snižující dopady rybolovných činností na životní prostředí, včetně dokonalejších rybolovných technik a lepší selektivity lovných zařízení, nebo dosáhnout udržitelnějšího využívání mořských biologických zdrojů a koexistence s chráněnými predátory.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem, který ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podíl rybářských plavidel zapojených do projektů financovaných v rámci tohoto článku nepřekročí 5 % počtu plavidel vnitrostátního loďstva nebo 5 % prostornosti vnitrostátního loďstva v hrubé prostornosti vypočtené v době podání žádosti. Na žádost členského státu za řádně zdůvodněných okolností a na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) zřízeného rozhodnutím Komise 2005/629/ES (28) může Komise schválit projekty, které limity stanovené v tomto odstavci, překračují.
5. Operace, které nelze kvalifikovat jako rybolov pro vědecké účely v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které spočívají v testování nových rybolovných zařízení nebo metod, se provádějí v mezích rybolovných práv přidělených dotčenému členskému státu.
6. Čisté příjmy vzniklé účastí rybářského plavidla na operaci se odečítají od způsobilých výdajů na operaci v souladu s čl. 68 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013.
7. Pro účely odstavce 6 se pojmem „čisté příjmy“ rozumí příjmy rybářů z prvního prodeje ryb nebo korýšů ulovených během zavádění a testování nových technických nebo organizačních poznatků po odečtení prodejních nákladů, jako jsou poplatky účtované aukčními síněmi.
Článek 40
Ochrana a obnova mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů a režimy vyrovnání v rámci udržitelného provozování rybolovných činností
1. V zájmu ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností a v příslušných případech za účasti rybářů může ENRF podporovat tyto operace:
a)
sběr odpadu z moře prováděný rybáři, jako například odstraňování ztracených rybolovných zařízení a znečišťujících předmětů;
b)
výstavba, instalace nebo modernizace statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji mořských živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
c)
přispívání k lepšímu řízení nebo zachování mořských biologických zdrojů;
d)
příprava včetně studií, vypracování, monitorování a aktualizace plánů pro ochranu a řízení pro činností souvisejících s rybolovem, týkajících se lokalit soustavy NATURA 2000 a územně chráněných oblastí uvedených ve směrnici 2008/56/ES a dalších zvláštních stanovišť;
e)
řízení, obnova a monitorování lokalit NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES, v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle směrnice 92/43/EHS;
f)
řízení, obnova a monitorování chráněných mořských oblastí s ohledem na provádění opatření územní ochrany uvedených v čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES;
g)
zvýšení environmentálního povědomí se zapojením rybářů v oblasti ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti;
h)
systémy pro náhradu škod na úlovcích způsobených savci a ptáky chráněnými směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
i)
účast na dalších opatřeních zaměřených na zachování a posílení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, například obnovení specifických mořských a pobřežních stanovišť na podporu udržitelných rybích populací, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) podléhá formálnímu uznání těchto systémů ze strany příslušných orgánů členských států. Členské státy dále zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci škod v důsledku kombinace unijních, vnitrostátních a soukromých systémů náhrady škod.
3. Operace uvedené v tomto článku mohou provádět vědecké či technické veřejnoprávní subjekty, poradní sbory, rybáři nebo organizace rybářů uznané členským státem nebo nevládní organizace v partnerství s organizacemi rybářů nebo se skupinami FLAG.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 41
Energetická účinnost a zmírňování změny klimatu
1. Za účelem zmírnění účinků změny klimatu a zlepšení energetické účinnosti rybářských plavidel může ENRF podporovat:
a)
investice do vybavení nebo plavidel zaměřené na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel. Investice do rybolovných zařízení jsou rovněž způsobilé za předpokladu, že nenarušují selektivitu daného rybolovného zařízení;
b)
audity a programy energetické účinnosti;
c)
studie, jejichž cílem je posoudit přispění alternativních pohonných systémů a konstrukcí trupu k energetické účinnosti rybářských plavidel.
2. Podpora na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze:
a)
pro plavidla o celkové délce nepřesahující 12 metrů, má-li nový nebo modernizovaný motor nejvýše stejný výkon v kW jako motor stávající;
b)
pro plavidla o celkové délce mezi 12 a 18 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 20 % nižší než motor stávající;
c)
pro plavidla o celkové délce mezi 18 a 24 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 30 % nižší než motor stávající.
3. Podpora podle odstavce 2 určená na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze pro plavidla patřící do skupiny loďstva, u které byla ve zprávě o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázána vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
4. Podpora podle odstavce 2 tohoto článku se poskytuje pouze na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů, které byly úředně ověřeny v souladu s čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009. Tato podpora se vyplatí až poté, co je požadované snížení kapacity vyjádřené v kW trvale odstraněno z rejstříku rybářského loďstva Unie.
5. Pro rybářská plavidla, na která se nevztahuje ověření výkonu motoru, se podpora podle odstavce 2 tohoto článku poskytuje pouze při výměně nebo modernizaci hlavního nebo pomocného motoru, pro které byla shoda výkonu motoru ověřena v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které byly fyzicky zkontrolovány s cílem zajistit, aby výkon motoru nepřekračoval výkon stanovený v licencích k rybolovu.
6. Snížení výkonu motoru podle odst. 2 písm. b) a c) může být dosaženo u skupiny plavidel v každé kategorii plavidel uvedených v těchto písmenech.
7. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, podpora z ENRF podle odstavce 2 tohoto článku nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
1 500 000 EUR, nebo
b)
3 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
8. Prioritně se řeší žádosti hospodářských subjektů činných v odvětví drobného pobřežního rybolovu, a to až do výše 60 % celkové podpory poskytnuté za účelem výměny nebo modernizace hlavních či pomocných motorů podle odstavce 2 za celé programové období.
9. Podpora podle odstavců 1 a 2 se poskytuje pouze majitelům rybářských plavidel a během programového období nesmí být pro totéž rybářské plavidlo poskytnuta víckrát než jednou pro stejný druh investice.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 42
Přidaná hodnota, kvalita produktů a využívání nežádoucích úlovků
1. V zájmu zlepšení přidané hodnoty nebo jakosti ulovených ryb může ENRF podporovat:
a)
investice poskytující produktům rybolovu přidanou hodnotu, a to zejména tím, že umožňují rybářům provádět zpracování, uvádění na trh a přímý prodej vlastních úlovků;
b)
inovativní investice do plavidel zlepšující jakost produktů rybolovu.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) je podmíněna používáním selektivních lovných zařízení, která mají minimalizovat nežádoucí úlovky, a poskytuje se pouze majitelům rybářských plavidel Unie, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
Článek 43
Rybářské přístavy, místa vykládky, aukční síně a přístřešky
1. Za účelem posilování kvality, kontroly a sledovatelnosti vyložených produktů, zvyšování energetické účinnosti, přispívání k ochraně životního prostředí nebo zlepšování bezpečnosti a pracovních podmínek může ENRF podporovat investice vylepšující infrastrukturu rybářských přístavů, aukčních síní nebo míst vykládky a přístřešků, včetně investicí do zařízení na vybírání odpadu a znečišťujících předmětů z moře.
2. Za účelem usnadnění plnění povinnosti vykládky všech úlovků v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013, jakož i dodání přidané hodnoty nedostatečně využívaným složkám úlovků může ENRF podporovat investice do rybářských přístavů, aukčních síní, míst vykládky a přístřešků.
3. Za účelem zlepšení bezpečnosti rybářů může ENRF podporovat investice do výstavby nebo modernizace přístřešků.
4. Podpora se nevztahuje na výstavbu nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní.
Článek 44
Vnitrozemský rybolov a vnitrozemští vodní živočichové a rostliny
1. Za účelem snížení dopadu vnitrozemského rybolovu na životní prostředí, zvýšení energetické účinnosti, zvýšení hodnoty nebo jakosti vyložených ryb nebo zlepšení zdravotních, bezpečnostních a pracovních podmínek, lidského kapitálu a odborné přípravy může ENRF podporovat investice:
a)
do podpory lidského kapitálu, vytváření pracovních míst a sociálního dialogu podle článku 29, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
b)
do plavidel nebo do jednotlivých zařízení podle článku 32, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
c)
do zařízení a typů operací podle článků 38 a 39, za podmínek stanovených v uvedených článcích;
d)
do zlepšování energetické účinnosti a zmírňování účinků změny klimatu podle článku 41, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
e)
do zvýšení hodnoty nebo jakosti ulovených ryb podle článku 42, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
f)
do rybářských přístavů, přístřešků a míst vykládky podle článku 43, za podmínek stanovených v uvedeném článku.
2. ENRF může poskytovat podporu na investice související se zahájením podnikání pro mladé rybáře podle článku 31 a za stejných podmínek stanovených v uvedeném článku, s výjimkou požadavku podle odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
3. ENRF může podporovat rozvoj a usnadňování inovací v souladu s článkem 26, poradenské služby v souladu s článkem 27 a partnerství mezi vědci a rybáři v souladu s článkem 28.
4. S cílem podpořit diverzifikaci uskutečňovanou vnitrozemskými rybáři může ENRF podporovat diverzifikaci vnitrozemských rybolovných činností na doplňkové činnosti za podmínek stanovených v článku 30.
5. Pro účely odstavce 1 se rozumí:
a)
odkazy na rybářská plavidla v článcích 30, 32, 38, 39, 41 a 42 odkazy na plavidla působící výhradně ve vnitrozemských vodách;
b)
odkazy na mořské prostředí v článku 38 odkazy na prostředí, ve kterém působí vnitrozemské rybářské plavidlo.
6. Za účelem ochrany a rozvoje vodních živočichů a rostlin může ENRF podporovat:
a)
řízení, obnovu a monitorování lokalit soustavy NATURA 2000, na něž mají vliv rybolovné činnosti, a obnovu vnitrozemských vod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (29), včetně míst pro tření ryb a migračních tras pro stěhovavé druhy ryb, aniž je dotčen čl. 40 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení a případně za účasti vnitrozemských rybářů;
b)
výstavbu, modernizaci nebo instalaci statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji vodních živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy, monitorování a hodnocení.
7. Členské státy zajistí, aby plavidla, která obdrží podporu podle tohoto článku, i nadále působila výhradně ve vnitrozemských vodách.
KAPITOLA II
Udržitelný rozvoj akvakultury
Článek 45
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 2.
Článek 46
Obecné podmínky
1. Podpora v rámci této kapitoly je omezena na podniky akvakultury, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak.
2. Pro účely tohoto článku předloží podnikatelé vstupující do tohoto odvětví podnikatelský plán, a pokud je výše investic vyšší než 50 000 EUR, studii proveditelnosti zahrnující hodnocení dopadů operací na životní prostředí. Podpora podle této kapitoly se poskytne pouze v případě, že se na základě nezávislé marketingové zprávy jasně prokáže, že daný produkt má slibné a udržitelné vyhlídky na trhu.
3. Pokud operace spočívají v investicích do zařízení nebo infrastruktury pro zajištění souladu s budoucími požadavky na životní prostředí, zdraví lidí a zvířat, hygienu nebo dobré životní podmínky zvířat podle právních předpisů Unie, může být podpora poskytována až do dne, kterým se tyto požadavky stanou pro podniky závaznými.
4. Nepodporují se činnosti v oblasti chovu geneticky upravených organismů.
5. Nepodporují se operace v oblasti akvakultury prováděné v chráněných mořských oblastech, dospěl-li na základě hodnocení dopadu na životní prostředí příslušný orgán členského státu k závěru, že by daná operace měla výrazné negativní dopady na životní prostředí, které nelze patřičně zmírnit.
Článek 47
Inovace
1. S cílem stimulovat inovace v oblasti akvakultury může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je:
a)
rozvíjet v akvakulturních hospodářstvích technické, vědecké nebo organizační znalosti, které zejména snižují dopad na životní prostředí, snižují závislost na rybím mase a oleji, podporují udržitelné využívání zdrojů v akvakultuře, zlepšují životní podmínky zvířat nebo usnadňují nové udržitelné metody produkce;
b)
vyvíjet nebo uvádět na trh nové akvakulturní druhy s dobrým tržním potenciálem, nové nebo podstatně zdokonalené produkty, nové nebo zdokonalené postupy a nové nebo zdokonalené řídicí a organizační systémy;
c)
zkoumat technickou nebo ekonomickou proveditelnost inovativních produktů nebo procesů.
2. Operace podle tohoto článku se provádějí prostřednictvím veřejných nebo soukromých vědeckých nebo technických subjektů, které jsou uznány každým členským státem a které ověřují výsledky těchto operací, nebo ve spolupráci s takovými subjekty.
3. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 48
Produktivní investice do akvakultury
1. ENRF může podporovat:
a)
produktivní investice do akvakultury;
b)
diverzifikaci produkce akvakultury a chovaných druhů;
c)
modernizaci akvakulturních jednotek včetně zlepšování pracovních a bezpečnostních podmínek pracovníků v odvětví akvakultury;
d)
zlepšování a modernizaci související se zdravím a dobrými životními podmínkami zvířat včetně nákupu zařízení zaměřeného na ochranu hospodářství před volně žijícími predátory;
e)
investice snižující negativní dopad nebo posilující pozitivní účinky na životní prostředí a zvyšující účinnost využívání zdrojů;
f)
investice do zvyšování jakosti produktů akvakultury nebo do dodávání přidané hodnoty těmto produktům;
g)
obnovu stávajících rybníků nebo lagun využívaných pro akvakulturu prostřednictvím odbahnění nebo investice s cílem zabránit usazování bahna;
h)
diverzifikaci příjmů pocházejících z podniků akvakultury prostřednictvím rozvoje doplňkových aktivit.
i)
investice umožňující podstatné omezení dopadu podniků akvakultury na využívání a kvalitu vody, zejména díky snížení množství použité vody nebo použitých chemikálií, antibiotik a dalších léčiv nebo zlepšení kvality vody na výstupu, a to včetně nasazení multi-trofických systémů akvakultury;
j)
prosazování uzavřených systémů akvakultury, v nichž jsou produkty akvakultury chovány v uzavřených systémech s recirkulací, a tím je minimalizováno použití vody;
k)
investice zvyšující energetickou účinnost a podporující přechod podniků akvakultury na obnovitelné zdroje energie.
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) se poskytuje pouze podnikům akvakultury, a to za předpokladu, že doplňkové činnosti souvisí s hlavní činností podniku akvakultury, včetně cestovního ruchu s nabídkou rybaření, environmentálních služeb v oblasti akvakultury nebo vzdělávacích činností týkajících se oblasti akvakultury.
3. Podpora podle odstavce 1 může být poskytována na zvýšení produkce nebo modernizaci existujících podniků akvakultury nebo výstavbu nových za předpokladu, že takový rozvoj je v souladu s víceletým vnitrostátním strategickým plánem rozvoje akvakultury uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 49
Řídicí, pomocné a poradenské služby pro akvakulturní hospodářství
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti akvakulturních hospodářství a snížení negativního dopadu jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
zavedení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro akvakulturní hospodářství;
b)
nákup poradenských služeb technické, vědecké, právní, ekologické a ekonomické povahy pro hospodářství.
2. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) se vztahují na:
a)
potřeby v oblasti řízení za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy Unie a členských států v oblasti životního prostředí, jakož i s požadavky územního plánování námořních prostor;
b)
posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (30) a směrnice 92/43/EHS;
c)
potřeby v oblasti řízení akvakultury za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy jednotlivých států a Unie a s právními předpisy v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek vodních živočichů nebo veřejného zdraví;
d)
zdravotní a bezpečnostní normy vycházející z právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;
e)
obchodní a marketingové strategie.
3. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) poskytují vědecké nebo technické subjekty i subjekty poskytující právnické nebo ekonomické poradenství a mající požadované pravomoci, které jsou uznávané členskými státy.
4. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje pouze veřejnoprávním nebo jiným subjektům vybraným příslušným členským státem za účelem zřízení poradenských služeb pro hospodářství. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze malým a středním podnikům činným v oblasti akvakultury nebo organizacím činným v oblasti akvakultury včetně organizací producentů v této oblasti a včetně sdružení takových organizací producentů.
5. Pokud podpora nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
6. Příjemci neobdrží podporu více než jednou za rok pro každou z kategorií poradenských služeb uvedených v odstavci 2.
Článek 50
Podpora lidského kapitálu a vytváření sítí
1. S cílem podpořit lidský kapitál a vytváření sítí v akvakultuře může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření poznatků vědecké a technické povahy a inovačních postupů, osvojování nových odborných dovedností v oblasti akvakultury a s ohledem na snižování dopadu operací v oblasti akvakultury na životní prostředí;
b)
zlepšování pracovních podmínek a prosazování bezpečnosti při práci;
c)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi podniky akvakultury nebo profesními organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, včetně vědeckých a technických subjektů a subjektů podporujících rovné příležitosti mezi muži a ženami.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se neuděluje velkým podnikům činným v oblasti akvakultury, ledaže se účastní sdílení znalostí s malými a středními podniky.
3. Odchylně od článku 46 se podpora podle tohoto článku poskytuje rovněž veřejným nebo poloveřejným organizacím a jiným organizacím uznaným příslušným členským státem.
4. Podpora podle tohoto článku se rovněž poskytuje manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice 2010/41/EU.
Článek 51
Zvyšování potenciálu zařízení pro akvakulturu
1. S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu a snížit negativní dopad jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
určení a mapování nejvhodnějších oblastí pro rozvoj akvakultury, s případným přihlédnutím k procesům územního plánování, a určení a mapování oblastí, kde by akvakultura měla být v zájmu zachování úlohy těchto oblastí ve fungování ekosystémů vyloučena;
b)
zlepšování a rozvoj podpůrných zařízení a infrastruktur nezbytných pro zvýšení potenciálu zařízení pro akvakulturu a snížení negativních dopadů akvakultury na životní prostředí, včetně investic do pozemkových úprav, dodávek energie či správy vodních zdrojů;
c)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2009/147/ES nebo čl. 16 odst. 1 směrnice 92/43/EHS s cílem předcházet závažným škodám na akvakultuře;
d)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v návaznosti na zjištění zvýšeného úhynu nebo nákaz podle článku 10 směrnice Rady 2006/88/ES (31). Tato opatření mohou zahrnovat přijetí akčních plánů týkajících se korýšů, jejichž účelem je ochrana, obnovení a řízení, včetně podpory producentů korýšů za účelem ochrany přírodních výskytišť a oblastí lovu korýšů.
2. Příjemci podpory podle tohoto článku jsou pouze veřejnoprávní subjekty nebo soukromé subjekty, kterým příslušný členský stát svěřil plnění úkolů uvedených v odstavci 1.
Článek 52
Podpora nových chovatelů uskutečňujících udržitelnou akvakulturu
1. S cílem podpořit podnikání v oblasti akvakultury může ENRF podporovat zřizování podniků udržitelné akvakultury nově začínajícími chovateli.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje chovatelům v oblasti akvakultury zahajujícím podnikání v odvětví za předpokladu, že:
a)
mají odpovídající odborné schopnosti a způsobilost;
b)
zřizují poprvé mikropodniky nebo malé podniky akvakultury jakožto vedoucí tohoto podniku; a
c)
předloží podnikatelský plán pro rozvoj svých aktivit v oblasti akvakultury.
3. Při získávání odpovídajících odborných schopností mohou chovatelé v oblasti akvakultury zahajující podnikání v odvětví využívat podporu podle čl. 50 odst. 1 písm. a).
Článek 53
Přechod na systémy řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí a na ekologickou akvakulturu
1. S cílem podpořit rozvoj ekologické nebo energeticky účinné akvakultury může ENRF podporovat:
a)
přechod produkce akvakultury z konvenčních metod na ekologickou akvakulturu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (32) a v souladu s nařízením Komise (ES) č. 710/2009 (33);
b)
účast v systémech Unie pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (34).
2. Podpora se poskytuje pouze příjemcům, kteří se zaváží k účasti v systému EMAS na dobu nejméně tří let nebo k dodržování požadavků ekologické produkce na dobu minimálně pěti let.
3. Podpora se poskytuje ve formě finančního vyrovnání nejvýše za dobu tří let během období přechodu podniku na ekologickou produkci nebo během přípravy na účast v systému EMAS. Členské státy vycházejí při výpočtu vyrovnání ze:
a)
ztráty příjmů nebo dodatečných nákladů vynaložených v období přechodu z konvenční na ekologickou produkci pro operace způsobilé podle odst. 1 písm. a); nebo
b)
dodatečných nákladů vyplývajících z přihlášení k účasti a přípravy na účast v systému EMAS v případě operací způsobilých podle odst. 1 písm. b).
Článek 54
Akvakultura poskytující environmentální služby
1. S cílem podpořit rozvoj akvakultury poskytující environmentální služby může ENRF podporovat:
a)
metody akvakultury slučitelné s určitými environmentálními potřebami a podmíněné určitými požadavky na řízení vyplývajícími z vymezení oblastí NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
náklady přímo spojené s účastí na zachovávání a rozmnožování vodních živočichů ex-situ v rámci programů pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti vypracovaných veřejnými orgány nebo pod jejich dohledem;
c)
operace v oblasti akvakultury zahrnující ochranu a zlepšování životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržování krajiny a tradičních charakteristik akvakulturních oblastí.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy v důsledku požadavků na řízení v dotčených oblastech souvisejících s prováděním směrnic 92/43/EHS nebo 2009/147/ES.
3. Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje pouze v případě, že se příjemci zaváží plnit po dobu nejméně pěti let požadavky na ochranu vodního prostředí, které přesahují pouhé uplatňování právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů. Environmentální přínosy operace se prokazují předchozím posouzením dopadu prováděným příslušnými subjekty určenými členským státem, nejsou-li environmentální přínosy dané operace již uznané.
4. Podpora podle odst. 1 písm. c) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy.
5. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 55
Opatření na ochranu veřejného zdraví
1. ENRF může podporovat finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení sběru chovaných měkkýšů, pokud k tomuto omezení dojde výhradně z důvodů ochrany veřejného zdraví.
2. Podpora může být přiznána pouze v případě, že přerušení sběru v důsledku kontaminace měkkýšů vyplývá z šíření planktonu produkujícího toxiny nebo přítomnosti planktonu obsahujícího biotoxiny a pokud:
a)
kontaminace trvá po dobu více než čtyř po sobě jdoucích měsíců; nebo
b)
ztráta vyplývající z přerušení sběru přesahuje hodnotu 25 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během tří kalendářních let, které předcházejí roku, kdy došlo k přerušení sběru.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) mohou členské státy pro společnosti s kratší dobou činnosti, než jsou tři roky, stanovit zvláštní pravidla výpočtu.
3. Maximální doba, za kterou může být vyrovnání poskytnuto, je 12 měsíců v celém programovém období. V řádně opodstatněných případech lze tuto dobu jednou prodloužit nejvýše o dalších 12 měsíců na maximální spojenou délku 24 měsíců.
Článek 56
Opatření pro zajištění zdraví a dobrých životních podmínek zvířat
1. Za účelem podpory zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v podnicích akvakultury, mimo jiné pokud jde o prevenci a biologickou bezpečnost, může ENRF podporovat:
a)
náklady na tlumení a eradikaci chorob v akvakultuře v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES (35) o některých výdajích ve veterinární oblasti, včetně provozních nákladů nezbytných k plnění povinností v rámci eradikačního plánu;
b)
rozvoj osvědčených postupů a kodexů chování, obecných i specifických pro určité druhy, v oblasti biologické bezpečnosti nebo zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v akvakultuře;
c)
iniciativy zaměřené na snižování závislosti akvakultury na veterinárních léčivých přípravcích;
d)
veterinární nebo farmaceutické studie a šíření a výměna informací a osvědčených postupů v oblasti veterinárních chorob v akvakultuře s cílem prosazovat správné používání veterinárních léčivých přípravků;
e)
zřizování a provozování sdružení na ochranu zdraví v odvětví akvakultury, uznaných členskými státy;
f)
finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení činnosti z důvodu výjimečné masové úmrtnosti, pokud úmrtnost přesáhne hodnotu 20 % nebo pokud ztráta vyplývající z přerušení činnosti přesahuje hodnotu 35 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu tohoto podniku během tří let, které předcházejí roku, kdy došlo k pozastavení aktivit.
2. Podpora podle odst. 1 písm. d) se nevztahuje na nákup veterinárních léčivých přípravků.
3. Výsledky studií financovaných podle odst. 1 písm. d) jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podpora může být poskytnuta také veřejnoprávním subjektům.
Článek 57
Pojištění populace akvakultury
1. V zájmu zajištění příjmů producentů akvakultury může ENRF přispívat na pojištění populací akvakultury, které kryje hospodářské ztráty způsobené alespoň jedním z těchto faktorů:
a)
přírodními katastrofami;
b)
nepříznivými klimatickými jevy;
c)
náhlými změnami kvality a kvantity vody, za něž není příslušný provozovatel odpovědný;
d)
chorobami postihujícími akvakulturu nebo závadami nebo zničením produkčních zařízení, za něž není příslušný provozovatel odpovědný.
2. Výskyt okolností uvedených v odstavci 1 formálně uznává příslušný orgán dotčeného členského státu.
3. Členské státy mohou případně předem stanovit kritéria, na jejichž základě je formální uznání uvedené v odstavci 2 považováno za udělené.
4. Podpora se poskytuje pouze na smlouvy o pojištění populací akvakultury, které kryjí hospodářské ztráty podle odstavce 1 přesahující 30 % průměrného ročního obratu chovatele v oblasti akvakultury, vypočtené na základě průměrného obratu chovatele v oblasti akvakultury během tří kalendářních let předcházejících roku, v němž k hospodářským ztrátám došlo.
KAPITOLA III
Trvale udržitelný rozvoj rybolovných a akvakulturních oblastí
Oddíl 1
Oblast působnosti a cíle
Článek 58
Oblast působnosti
ENRF podporuje udržitelný rozvoj rybolovných oblastí a akvakultury s využitím přístupu k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 59
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 4.
Oddíl 2
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje a místní akční skupiny v oblasti rybolovu
Článek 60
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje
1. Ve snaze přispět k dosažení cílů uvedených v článku 59 strategie komunitně vedeného místního rozvoje:
a)
maximalizuje účast odvětví rybolovu a akvakultury na udržitelném rozvoji pobřežních a vnitrozemských oblastí rybolovu a akvakultury;
b)
zajišťuje, aby místní komunity plně ke svému prospěchu využívaly příležitostí, které nabízí námořní a pobřežní rozvoj a rozvoj vnitrozemských vod, a zejména napomáhá malým a upadajícím rybářským přístavům využít co nejvíce svůj námořní potenciál rozvíjením rozmanitých druhů infrastruktury.
2. Strategie musí být v souladu s možnostmi a potřebami zjištěnými v této oblasti a prioritami Unie stanovenými v článku 6. Rozsah strategií může sahat od strategií, které se zaměřují na rybolov, až po širší strategie zaměřené na diverzifikaci rybolovných oblastí. Strategie musí jít nad rámec pouhé sbírky operací nebo srovnání odvětvových opatření.
Článek 61
Místní akční skupiny v oblasti rybolovu
1. Pro účely ENRF se místní akční skupiny uvedené v čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 označují jako místní akční skupiny v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“).
2. Skupiny FLAG navrhnou strategii komunitně vedeného místního rozvoje založenou alespoň na prvcích stanovených v článku 60 tohoto nařízení, a jsou zodpovědné za její realizaci.
3. Skupiny FLAG:
a)
do značné míry odrážejí hlavní zaměření své strategie a socioekonomické složení oblasti prostřednictvím vyváženého zastoupení hlavních zúčastněných stran včetně soukromého sektoru, veřejného sektoru a občanské společnosti;
b)
zajišťují významné zastoupení odvětví rybolovu nebo akvakultury.
4. Pokud je strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporována i z jiných fondů než ENRF, výběrová komise skupin FLAG pro projekty podporované ENRF musí rovněž splňovat požadavky uvedené v odstavci 3.
5. Skupiny FLAG mohou provádět i další úkoly, které jdou nad rámec minimálních úkolů uvedených v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou jim tyto úkoly svěřeny řídícím orgánem.
Oddíl 3
Způsobilé operace
Článek 62
Podpora z ENRF na komunitně vedený místní rozvoj
1. Níže uvedené operace jsou způsobilé pro podporu podle tohoto oddílu v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
předběžná podpora;
b)
provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
spolupráce;
d)
provozní náklady a náklady na oživení.
2. Skupiny FLAG mohou požádat o zaplacení zálohy řídící orgán, pokud je tato možnost ustanovena v operačním programu. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na provozní náklady a oživení.
Článek 63
Provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje
1. Podpora pro provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje může být poskytnuta na tyto cíle:
a)
přidávání hodnoty, vytváření pracovních míst, přilákání mladých lidí a podpora inovací ve všech článcích dodavatelského řetězce produktů rybolovu a akvakultury;
b)
podpora diverzifikace v rámci komerčního rybolovu i mimo něj, celoživotní učení a podpora diverzifikace a vytváření pracovních míst v rybolovných a akvakulturních oblastech;
c)
znásobení přírodního bohatství rybolovných oblastí a oblastí akvakultury a jeho zužitkování, včetně operací pro zmírnění změny klimatu;
d)
podpora sociálního blahobytu a kulturního dědictví v rybolovných oblastech a v oblastech akvakultury, včetně kulturního dědictví v oblasti rybolovu a akvakultury a námořního kulturního dědictví;
e)
posílení zapojení rybářských komunit do místního rozvoje a řízení místních rybolovných zdrojů a námořních činností.
2. Do podpory podle odstavce 1 mohou patřit opatření uvedená v kapitolách I, II a IV této hlavy, s výjimkou článků 66 a 67, pokud existují jednoznačné důvody pro jejich řízení na místní úrovni. Pokud je podpora poskytována na operace odpovídající těmto opatřením, použijí se příslušné podmínky a výše příspěvku na jednotlivé operace uvedené v kapitolách I, II a IV této hlavy.
Článek 64
Spolupráce
1. Podpora uvedená v čl. 35 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 může být poskytnuta:
a)
na projekty spolupráce mezi územími nebo nadnárodní spolupráce;
b)
na přípravnou technickou podporu pro projekty spolupráce mezi územími a nadnárodní spolupráce za podmínky, že skupiny FLAG mohou prokázat, že připravují provádění projektu.
Pro účely tohoto článku se „spoluprací mezi územími“ rozumí spolupráce v rámci členského státu a „nadnárodní spoluprací“ se rozumí spolupráce mezi územími v několika členských státech nebo spolupráce mezi alespoň jedním územím členského státu a jedním či více územími ve třetích zemích.
2. Pro účely tohoto článku mohou kromě jiných skupin FLAG mezi partnery skupiny FLAG v rámci ENRF patřit místní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která provádějí strategii komunitně vedeného místního rozvoje v rámci Unie nebo mimo ni.
3. V případech, kdy se skupiny FLAG pro projekty spolupráce nerozhodnou, členské státy zavedou vhodný systém pro účely podpory projektů spolupráce. Nejpozději do dvou let ode dne schválení svého operačního programu zveřejní členské státy vnitrostátní nebo regionální správní řízení o výběru projektů nadnárodní spolupráce a seznam způsobilých nákladů.
4. Správní rozhodnutí ohledně projektů založených na spolupráci se přijmou nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení projektu.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené projekty založené na nadnárodní spolupráci v souladu s článkem 110.
KAPITOLA IV
Opatření související s uváděním na trh a zpracováním
Článek 65
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priorit Unie stanovených v čl. 6 bodu 5.
Článek 66
Plány produkce a uvádění produktů na trh
1. ENRF podporuje přípravu a provádění plánů produkce a plánů uvádění produktů na trh podle článku 28 nařízení (EU) č. 1379/2013.
2. Výdaje spojené s plány produkce a plány uvádění produktů na trh jsou způsobilé pro podporu z ENRF až poté, co příslušné orgány v členském státě schválí výroční zprávu uvedenou v čl. 28 odst. 5 nařízení (EU) č. 1379/2013.
3. Podpora poskytovaná na jednu organizaci producentů jednou ročně v rámci tohoto článku nepřesáhne 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jednotlivými organizacemi producentů na trh příslušnou organizací producentů během předcházejících tří kalendářních let. Pro žádnou nově uznanou organizaci producentů nepřesáhne taková podpora 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jejími členy na trh během předcházejících tří kalendářních let.
4. Dotčený členský stát může v souladu s čl. 28 odst. 3 nařízení (EU) č. 1379/2013 poskytnout zálohu ve výši 50 % finanční podpory po schválení produkce a plánu uvádění produktů na trh.
5. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze organizacím producentů a sdružením organizací producentů.
Článek 67
Podpora skladování
1. ENRF může podporovat vyrovnání uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů, které skladují produkty rybolovu uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1379/2013 za předpokladu, že tyto produkty jsou skladovány v souladu s články 30 a 31 uvedeného nařízení, a s výhradou těchto podmínek:
a)
výše podpory skladování nepřesahuje výši technických a finančních nákladů na činnosti nutné pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
objemy způsobilé pro podporu skladování nepřesahují 15 % ročních objemů dotčených produktů daných do prodeje organizací producentů;
c)
finanční podpora za rok nepřesahuje 2 % průměrné roční hodnoty produkce, která byla členy organizace producentů uvedena na trh v období 2009-2011.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) se v případě, že členové organizace producentů neměli v období 2009 až 2011 žádnou produkci uvedenou na trh, vezme v úvahu průměrná roční hodnota produkce uvedené na trh v prvních třech letech produkce těchto členů.
2. Do 31. prosince 2018 se podpora uvedená v odstavci 1 ukončí.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytne pouze tehdy, jsou-li produkty uvolněny k lidské spotřebě.
4. Členské státy stanoví použitelnou výši technických a finančních nákladů na svém území takto:
a)
technické náklady se počítají každý rok na základě přímých nákladů souvisejících s činnostmi nezbytnými pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
finanční náklady se počítají každý rok s použitím úrokové sazby stanovené každoročně v každém členském státě;
Tyto technické a finanční náklady jsou zpřístupněny veřejnosti.
5. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily, že produkty využívající podpory skladování splňují podmínky stanovené v tomto článku. Pro účely těchto kontrol vedou příjemci podpory skladování skladní účetnictví pro každou kategorii produktů uskladněných a později znovu uvedených na trh k lidské spotřebě.
Článek 68
Opatření týkající se uvádění na trh
1. ENRF může podporovat opatření pro uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, jejichž cílem je:
a)
vytvářet organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo mezioborové organizace uznané podle kapitoly II oddílu II nařízení (EU) č. 1379/2013;
b)
nalézat nové trhy a zlepšovat podmínky pro uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, k nimž patří:
i)
druhy s tržním potenciálem;
ii)
nežádoucí úlovky komerčních populací vyložené v souladu s technickými opatřeními, článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013;
iii)
produkty rybolovu a akvakultury získané s využitím metod s malým dopadem na životní prostředí nebo produkty ekologické akvakultury ve smyslu nařízení (ES) č. 834/2007;
c)
podporovat jakost a přidanou hodnotu tím, že se usnadní:
i)
žádost o registraci daného produktu a přizpůsobení se daných provozovatelů příslušným požadavkům na shodu a certifikaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (36);
ii)
certifikace a podpora produktů udržitelného rybolovu a akvakultury, včetně produktů drobného pobřežního rybolovu, a metody zpracování šetrné k životnímu prostředí;
iii)
přímý prodej produktů rybolovu prováděného rybáři věnujícími se drobnému pobřežnímu rybolovu nebo rybolovu ze břehu;
iv)
prezentace a balení produktů;
d)
přispívat k transparentnosti produkce a trhů a provádění průzkumů trhu a studií o závislosti Unie na dovozech;
e)
přispívat k sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, včetně rozvoje celounijní ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1379/2013;
f)
vypracovávat standardní smlouvy pro malé a střední podniky slučitelné s právem Unie;
g)
vést regionální, celostátní nebo nadnárodní komunikační a propagační kampaně s cílem zvyšovat povědomí veřejnosti o produktech udržitelného rybolovu a akvakultury.
2. Operace uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh.
Operace uvedené v odst. 1 písm. g) nejsou zaměřeny na obchodní značky.
Článek 69
Zpracování produktů rybolovu a akvakultury
1. ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury:
a)
přispívající k úspoře energie nebo snížení dopadu na životní prostředí, včetně nakládání s odpady;
b)
zlepšující bezpečnost, hygienu, zdravotní a pracovní podmínky;
c)
podporující zpracování úlovků komerčních populací ryb, které nemohou být určeny pro lidskou spotřebu;
d)
týkající se zpracování vedlejších produktů, vzešlých z hlavních zpracovatelských činností;
e)
týkající se zpracování produktů ekologické akvakultury podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 834/2007;
f)
vedoucí k novým nebo zdokonaleným produktům, novým nebo zdokonaleným postupům či k novým nebo zdokonaleným řídícím a organizačním systémům.
2. Pokud jde o podniky jiné, než jsou malé a střední podniky, podpora uvedená v odstavci 1 je poskytována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v části druhé hlavě IV nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA V
Vyrovnání dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech pro produkty rybolovu a akvakultury
Článek 70
Režim vyrovnání
1. ENRF může podporovat vyrovnání dodatečných nákladů vynaložených provozovateli v odvětví rybolovu, chovu, zpracování a uvádění na trh v případě určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů, uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý dotčený členský stát určí pro oblasti uvedené v odstavci 1 seznam produktů rybolovu a akvakultury a objem těchto produktů způsobilých pro vyrovnání.
3. Při sestavování seznamu a objemů podle odstavce 2 členské státy vezmou v úvahu všechny příslušné faktory, zejména potřebu zajistit, aby vyrovnání bylo plně v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Vyrovnání nebude poskytnuto za produkty rybolovu a akvakultury:
a)
ulovené plavidly třetích zemí, s výjimkou rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely a operujících ve vodách Unie;
b)
ulovené rybářskými plavidly Unie, která nejsou registrovaná v přístavu jednoho z regionů uvedených v odstavci 1;
c)
dovezené ze třetích zemí.
5. Ustanovení odst. 4 písm. b) se nepoužije, pokud stávající kapacita zpracovatelského odvětví v dotčeném nejodlehlejším regionu překročí množství suroviny dodané podle plánu vyrovnání dotčeného regionu.
6. Pro vyrovnání nejsou způsobilí tito provozovatelé:
a)
fyzické nebo právnické osoby, které používají výrobní prostředky, aby získaly produkty rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvedení na trh;
b)
vlastníci nebo provozovatelé plavidel registrovaných v přístavech regionů uvedených v odstavci 1, kteří v těchto regionech vykonávají svou rybolovnou činnost, nebo sdružení vlastníků nebo provozovatelů;
c)
provozovatelé v odvětví zpracování nebo uvádění na trh nebo sdružení takových provozovatelů.
Článek 71
Výpočet vyrovnání
Vyrovnání je vypláceno provozovatelům, uvedeným v čl. 70 odst. 6, vykonávajícím činnosti v regionech uvedených v čl. 70 odst. 1 a:
a)
u každého produktu rybolovu nebo akvakultury nebo kategorie produktů zohledňuje dodatečné náklady vyplývající ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů a
b)
zohledňuje rovněž jakýkoli jiný typ veřejné intervence ovlivňující úroveň dodatečných nákladů.
Článek 72
Plán vyrovnání
1. Dotčené členské státy předloží Komisi pro každý region uvedený v čl. 70 odst. 1 plán vyrovnání. Tento plán obsahuje seznam a objemy produktů rybolovu a akvakultury a typ provozovatelů podle článku 70, úroveň vyrovnání podle článku 71 a řídící orgán uvedený v článku 97. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto plány vyrovnání schválí.
2. Členské státy mohou pozměnit obsah plánu vyrovnání uvedený v odstavci 1. Tyto změny předloží Komisi. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto změny plánu vyrovnání schválí.
3. Komisi je svěřena přijme prováděcí akty, jimiž vymezí strukturu plánu vyrovnání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů.
Článek 73
Státní podpora na provádění plánů vyrovnání
Členské státy mohou poskytnout dodatečné financování pro provádění plánů vyrovnání podle článku 72. V takových případech členské státy oznámí Komisi státní podporu, kterou Komise může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto plánů. Takto oznámená státní podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy o fungování EU.
KAPITOLA VI
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku v rámci sdíleného řízení
Článek 74
Územní působnost
Odchylně od článku 2 může být tato kapitola použita také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 75
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 3.
Článek 76
Kontrola a vynucování
1. ENRF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
nákup, instalace a vývoj technologií, včetně počítačového hardwaru a softwaru, systémů detekce plavidel (VDS), kamerových systémů a IT sítí, které umožňují shromažďování, správu, validaci, analýzu, řízení rizik, prezentaci (prostřednictvím internetových stránek souvisejících s kontrolou) a výměnu údajů týkajících se rybolovu a vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i propojení s meziodvětvovými systémy pro výměnu údajů;
b)
vývoj, nákup a instalace prvků, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné pro zajištění přenosu dat dotčenému členskému státu a orgánům Unie od aktérů působících v oblasti rybolovu a uvádění produktů rybolovu na trh, a to včetně nezbytných prvků pro systémy pro elektronické zaznamenávání a hlášení (ERS), systémy sledování plavidel (VMS) a systémy automatické identifikace (AIS) používané pro účely kontroly;
c)
vývoj, nákup a instalace komponentů, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné k zajištění sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, uvedených v článku 58 nařízení (ES) č. 1224/2009;
d)
provádění programů zaměřených na výměnu údajů mezi členskými státy a jejich analýzu;
e)
modernizace a nákup hlídkových lodí, letadel a vrtulníků, pokud jsou použity pro kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby svého provozu za rok;
f)
nákup jiných kontrolních prostředků, včetně zařízení umožňujících měření výkonu motoru a hmotnosti zařízení;
g)
vývoj inovativních kontrolních systémů a provádění pilotních projektů týkajících se kontroly rybolovu, včetně analýzy DNA ryb a vývoje internetových stránek souvisejících s kontrolou;
h)
školení a výměnné programy, včetně výměny mezi členskými státy, pro osoby odpovědné za monitorování, kontrolu a sledování rybolovných činností;
i)
analýza poměru nákladů a přínosů a posouzení auditů provedených a výdajů vynaložených příslušnými orgány při provádění monitorování, kontroly a sledování;
j)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, se zaměřením na posílení povědomí rybářů a jiných zúčastněných osob, jako jsou inspektoři, státní zástupci a soudci, jakož i povědomí široké veřejnosti o nutnosti bojovat proti nezákonnému, neohlášenému a neregulovanému rybolovu a o provádění pravidel společné rybářské politiky;
k)
provozní náklady vynaložené při provádění přísnější kontroly populací, na které se vztahují kontrolní a inspekční programy stanovené v souladu s článkem 95 nařízení (ES) č. 1224/2009 a koordinace kontroly v souladu s článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 768/2005 (37);
l)
programy související s prováděním akčního plánu vypracovaného v souladu s čl. 102 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009, včetně jakýchkoli vzniklých provozních nákladů.
3. Opatření uvedená v odst. 2 písm. h) až l) jsou způsobilá pro podporu pouze vztahují-li se ke kontrolním činnostem orgánu veřejné moci.
4. V případě opatření uvedených v odst. 2 písm. d) a h) určí dotčené členské státy řídící orgány odpovědné za daný projekt.
Článek 77
Shromažďování údajů
1. ENRF podporuje shromažďování, správu a využívání údajů, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněno v nařízení (ES) č. 199/2008.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
shromažďování, správa a využívání údajů pro účely vědecké analýzy a provádění společné rybářské politiky;
b)
celostátní a nadnárodní víceleté programy odběru vzorků, včetně programů na nižší než celostátní úrovni, za předpokladu, že všechny tyto programy se týkají populací, na které se vztahuje společná rybářská politika;
c)
monitorování komerčního a rekreačního rybolovu na moři, včetně monitorování vedlejších úlovků mořských organismů, jako např. mořských savců a ptáků;
d)
výzkumná šetření na moři;
e)
účast zástupců členských států a regionálních orgánů na regionálních koordinačních schůzkách, setkání regionálních organizací pro řízení rybolovu, jejichž je Unie smluvní stranou nebo pozorovatelem, nebo na zasedáních mezinárodních orgánů zodpovědných za poskytování vědeckého poradenství.
f)
zlepšení systémů shromažďování a správy údajů a realizace pilotních studií s cílem zlepšit stávající systémy shromažďování a správy údajů.
KAPITOLA VII
Technická pomoc z podnětu členských států
Článek 78
Technická pomoc z podnětu členských států
1. ENRF může podporovat z podnětu členského státu a až do výše stropu 6 % z celkové částky operačního programu:
a)
opatření technické pomoci uvedená v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
vytváření národních sítí zaměřených na šíření informací, budování kapacit, výměnu osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG na území členského státu.
2. V řádně odůvodněných případech může být hranice uvedená v odstavci 1 výjimečně překročena.
KAPITOLA VIII
Opatření týkající se integrované námořní politiky financovaná v rámci sdíleného řízení
Článek 79
Specifické cíle
1. Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 6, včetně:
a)
integrovaného námořního dohledu a zejména rozvoje společného prostředí pro sdílení informací pro dohled nad námořní oblastí Unie;
b)
podpory ochrany mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako například lokalit Natura 2000, aniž je dotčen článek 37 tohoto nařízení, jakož i udržitelného využívání mořských a pobřežních zdrojů, a bližšího vymezení hranic udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v rámci směrnice 2008/56/ES.
2. Změny operačního programu v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavci 1 nesmí mít za následek zvýšení celkového finančního přídělu podle čl. 13 odst. 7.
Článek 80
Způsobilé operace
1. ENRF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 79, jako například operace, které:
a)
umožňují dosažení cílů integrovaného námořního dohledu, a zejména cílů společného prostředí pro sdílení informací;
b)
chrání mořské prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako např. lokalit Natura 2000, v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/14/ES;
c)
zlepšují znalosti o stavu mořského prostředí s cílem zavést monitorovací programy a programy opatření uvedené ve směrnici 2008/56/ES, v souladu s povinnostmi stanovenými v uvedené směrnici.
2. Náklady na mzdy zaměstnanců vnitrostátních správních orgánů se nepovažují za způsobilé provozní náklady.
HLAVA VI
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Integrovaná námořní politika
Článek 81
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 82
Oblast působnosti a cíle
Podpora v rámci této hlavy přispívá k posílení rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie. Jejím cílem je:
a)
podporovat rozvoj a uplatňovat integrovanou správu námořních a pobřežních záležitostí, a to zejména:
i)
prosazováním opatření, která podpoří snahu členských států a jejich regionů o rozvoj, zavedení nebo provádění integrované námořní správy,
ii)
podporou dialogu a spolupráce s příslušnými orgány členských států a zúčastněnými subjekty i mezi nimi v oblasti mořských a námořních záležitostí, včetně rozvoje a provádění integrovaných strategií na úrovni jednotlivých moří, při zohlednění vyváženého přístupu ve všech mořských oblastech i s ohledem na zvláštní rysy mořských a podmořských oblastí, jakož i případných relevantních makroregionálních strategií;
iii)
prosazováním platforem a sítí meziodvětvové spolupráce, zahrnujících zástupce veřejných orgánů na celostátní, regionální a místní úrovni, jednotlivých odvětví včetně odvětví cestovního ruchu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
iv)
zlepšováním spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi jejich příslušnými orgány;
v)
podporou výměny osvědčených postupů a dialogu na mezinárodní úrovni, včetně dvoustranného dialogu se třetími zeměmi, se zohledněním Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS) a příslušných mezinárodních úmluv vycházejících z této úmluvy, aniž jsou dotčeny jiné dohody nebo ujednání, které mohou existovat mezi Unií a dotčenými třetími zeměmi. Takový dialog zahrnuje případně i efektivní jednání o ratifikaci a provádění UNCLOS;
vi)
posílením viditelnosti integrovaného přístupu k námořním záležitostem a zvyšováním povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a široké veřejnosti o tomto přístupu;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových iniciativ, které jsou vzájemně výhodné pro různá námořní odvětví nebo odvětvové politiky, přičemž bere v úvahu stávající nástroje a iniciativy a vychází z nich; těmito nástroji jsou například:
i)
integrovaný námořní dohled v zájmu posílení bezpečného, zajištěného a udržitelného využívání mořského prostoru, zejména zvýšením efektivity a účinnosti prostřednictvím meziodvětvové a přeshraniční výměny informací, s řádným zohledněním stávajících i budoucích mechanismů a systémů spolupráce;
ii)
postupy v rámci územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón;
iii)
postupný vývoj komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny námořních údajů a znalostí, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů, a tím zabraňuje zdvojování úsilí; za tímto účelem je třeba co nejlépe využívat stávající programy Unie a členských států;
c)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v rámci rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětví, jakož i v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech Unie, a to jako doplněk zavedených odvětvových a celostátních činností;
d)
prosazovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, například lokalit NATURA 2000, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a blíže vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to v souladu s cílem dosáhnout dobrého stavu životního prostředí a tento stav udržet, jak stanoví směrnice 2008/56/ES.
Článek 83
Způsobilé operace
1. ERNF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 82, jako například:
a)
studie;
b)
projekty, včetně zkušebních projektů a projektů spolupráce;
c)
informování veřejnosti a sdílení osvědčených postupů, osvětové kampaně a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí, tvorby a správy internetových stránek a platforem zúčastněných stran;
d)
konference, semináře, fóra a pracovní setkání;
e)
koordinační činnosti včetně sítí pro sdílení informací a podpora rozvoje strategií na úrovni jednotlivých moří;
f)
vývoj, provoz a údržbu IT systémů a sítí, které umožňují sběr, správu, ověřování, analýzu a výměnu údajů, vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i vzájemné propojení systémů výměny dat napříč odvětvími;
g)
projekty odborné přípravy zaměřené na rozvoj znalostí a profesní kvalifikace a opatření na podporu profesního rozvoje v námořním odvětví.
2. Za účelem dosažení specifického cíle rozvoje přeshraničních a meziodvětvových operací podle čl. 82 písm. b) může ERNF podporovat:
a)
vývoj a provádění technických nástrojů pro integrovaný námořní dohled, a to zejména na podporu zavádění, provozu a údržby decentralizovaného systému pro výměnu informací v námořní oblasti (CISE), s cílem podporovat meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací týkající se dohledu a propojující všechny uživatelské komunity, se zohledněním relevantního vývoje v odvětvových politikách, pokud jde o dohled a případné přispívání k jejich nezbytnému vývoji;
b)
činnosti v oblasti koordinace a spolupráce mezi členskými státy nebo regiony za účelem rozvoje územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón, včetně výdajů souvisejících se systémy a postupy pro sdílení údajů a monitorování, hodnotícími činnostmi, zřízením a provozováním sítě odborníků a vytvořením programu zaměřeného na budování kapacit členských států umožňujících provádění územního plánování námořních prostor;
c)
iniciativy, jejichž předmětem je spolufinancování, nákup a údržba systémů pro pozorování moře a technických nástrojů pro přípravu, zřízení a provoz operačního systému Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat, jejímž cílem je usnadnit shromažďování údajů a poznatků o mořích, jejich získávání, sestavování, zpracování, kontrolu kvality, opakované použití a distribuci prostřednictvím spolupráce mezi dotčenými členskými státy nebo mezinárodními institucemi.
KAPITOLA II
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku a integrovanou námořní politiku v rámci přímého řízení
Článek 84
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 85
Specifické cíle
Opatření podle této kapitoly usnadňují provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, správu a šíření vědeckého poradenství v rámci společné rybářské politiky;
b)
specifická opatření pro kontrolu a vynucování v rámci společné rybářské politiky;
c)
dobrovolné příspěvky mezinárodním organizacím;
d)
poradní sbory;
e)
informace o trhu;
f)
komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky.
Článek 86
Vědecké poradenství a znalosti
1. ERNF může podporovat zajišťování vědeckých výsledků, a to zejména u projektů aplikovaného výzkumu přímo spojených s poskytováním vědeckého poradenství, vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení pro účely řádného a účinného rozhodování při řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
studie a pilotní projekty potřebné pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně studií a projektů zabývajících se alternativními způsoby řízení udržitelného rybolovu a akvakultury, a to i v rámci poradních sborů;
b)
příprava a poskytování vědeckých stanovisek a doporučení vědeckými institucemi, včetně mezinárodních poradních orgánů odpovědných za posuzování populací, odborníky a výzkumnými institucemi;
c)
účast odborníků na zasedáních pracovních skupin o vědeckých a technických problémech týkajících se rybolovu, například ve VTHVR, jakož i v mezinárodních poradních orgánech a na zasedáních, kde jsou vyžadovány příspěvky odborníků na oblast rybolovu a akvakultury;
d)
výzkumná šetření na moři podle č. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 199/2008 v oblastech, kde plavidla Unie působí na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
výdaje vynaložené Komisí na služby spojené se shromažďováním, správou a využíváním údajů na uspořádání a řízení zasedání odborníků na oblast rybolovu a řízení ročních pracovních programů týkajících se vědeckých a technických odborných znalostí v oblasti rybolovu, na zpracování datových volání a datových souborů a na přípravné práce zaměřené na poskytování vědeckých stanovisek a doporučení;
f)
činnosti spolupráce mezi členskými státy v oblasti shromažďování údajů se zapojením různých regionálních aktérů a včetně zřízení a provozu jednotlivých regionalizovaných databází pro ukládání, správu a využívání údajů, které budou napomáhat regionální spolupráci a zlepšovat shromažďování údajů a řídicí činnosti i vědecké znalosti při podpoře řízení rybolovu.
Článek 87
Kontrola a vynucování
1. ERNF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
společný nákup nebo nájem hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků několika členskými státy patřícími do stejné zeměpisné oblasti, pokud jsou tyto prostředky použity na kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby využití během roku;
b)
výdaje související s posuzováním a rozvojem nových kontrolních technologií a s procesy výměny údajů;
c)
veškeré provozní výdaje týkající se kontrol a hodnocení provádění společné rybářské politiky, a to zejména ověřovacích, inspekčních a auditních misí, vybavení a odborné přípravy úředníků Komise, uspořádání zasedání nebo účasti na nich, včetně výměn informací a osvědčených postupů, studií, služeb a dodavatelů IT mezi členskými státy, jakož i nájmu nebo nákupu inspekčních prostředků Komisí, a to podle hlav IX a X nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Za účelem posílení a sjednocení kontrol může ERNF podporovat provádění nadnárodních projektů, jejichž cílem je vytvářet a testovat systémy pro mezistátní kontrolu, inspekci a vynucování uvedené v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou blíže stanoveny v nařízení (ES) č. 1224/2009.
Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
mezinárodní programy odborné přípravy pro osoby odpovědné za monitorování a kontrolu rybolovných činností a dohled nad nimi;
b)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, jejichž cílem je sjednotit výklad nařízení a souvisejících kontrol v Unii.
4. V případě operací uvedených v odst. 2 písm. a) se jako příjemce určí pouze jeden z dotčených členských států.
Článek 88
Dobrovolné finanční příspěvky mezinárodním organizacím
ERNF může podporovat tyto druhy operací v oblasti mezinárodních vztahů:
a)
finanční příspěvky poskytované organizacím Organizace spojených národů, jakož i dobrovolné financování jakékoli mezinárodní organizace, která je činná v oblasti mořského práva;
b)
finanční příspěvky na přípravu nových mezinárodních organizací nebo přípravu nových mezinárodních smluv, které jsou předmětem zájmu Unie;
c)
finanční příspěvky na práci nebo programy, které provádějí mezinárodní organizace a které jsou předmětem zvláštního zájmu Unie;
d)
finanční příspěvky na libovolnou činnost (včetně pracovních, neformálních nebo mimořádných setkání smluvních stran), která obhajuje zájmy Unie v mezinárodních organizacích a posiluje spolupráci s jejími partnery v těchto organizacích. V této souvislosti může ERNF nést náklady účasti zástupců třetích zemí na jednáních a zasedáních v rámci mezinárodních fór a organizací, je-li jejich přítomnost nezbytná pro zájmy Unie.
Článek 89
Poradní sbory
1. ERNF přispívá na provozní náklady poradních sborů zřízených podle článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Poradní sbor mající právní subjektivitu může požádat o podporu Unie jakožto subjekt sledující cíl obecného evropského zájmu.
Článek 90
Informace o trhu
ERNF může podporovat vypracování a šíření informací o trhu, pokud jde o produkty rybolovu a akvakultury, které provádí Komise v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 1379/2013.
Článek 91
Komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky
ERNF může podporovat:
a)
náklady na informační a komunikační činnosti související se společnou rybářskou politikou a integrovanou námořní politikou včetně:
i)
nákladů na vytvoření, překlad a šíření materiálů uzpůsobených specifickým potřebám jednotlivých cílových skupin v písemné, audiovizuální a elektronické podobě,
ii)
nákladů na přípravu a organizaci akcí a setkání, které mají informovat jednotlivé dotčené strany v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky a shromažďovat jejich názory;
b)
cestovní výdaje a výdaje na ubytování odborníků a zástupců zúčastněných stran pozvaných Komisí na zasedání;
c)
náklady na komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, souvisejí-li s obecnými cíli tohoto nařízení.
KAPITOLA III
Technická pomoc
Článek 92
Technická pomoc z podnětu Komise
ERNF může z podnětu Komise podpořit v mezích stropu ve výši 1,1 % ERNF:
a)
opatření technické pomoci uvedená v článku 58 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
příprava, monitorování a hodnocení dohod o udržitelném rybolovu a účasti Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu. Mezi tato opatření patří studie, zasedání, zapojení odborníků, náklady na dočasné zaměstnance, informační činnost a veškeré další administrativní náklady nebo náklady vzniklé v souvislosti s vědeckou nebo technickou pomocí ze strany Komise;
c)
vytvoření evropské sítě skupin FLAG zaměřené na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG. Tato síť spolupracuje se subjekty zajišťujícími vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly zřízeny EFRR, ESF a EZFRV, pokud jde o jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráci.
HLAVA VII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 93
Oblast působnosti
Tato hlava se vztahuje na opatření financovaná v rámci sdíleného řízení podle hlavy V.
KAPITOLA II
Prováděcí mechanismus
Oddíl 1
Podpora z ERNF
Článek 94
Určení míry spolufinancování
1. Při přijímání prováděcích aktů podle článku 19, kterými se schvaluje operační program, Komise stanoví maximální příspěvek ERNF tomuto programu.
2. Příspěvek ERNF se vypočte na základě výše způsobilých veřejných výdajů.
Operační program stanoví sazbu příspěvku ERNF použitelnou pro priority Unie stanovené v článku 6. Maximální sazba příspěvku ERNF činí 75 % způsobilých veřejných výdajů a minimální sazba příspěvku ERNF činí 20 % způsobilých veřejných výdajů.
3. Odchylně od odstavce 2 je příspěvek ERNF:
a)
100 % způsobilých veřejných výdajů u podpory v rámci podpory skladování podle článku 67;
b)
100 % způsobilých veřejných výdajů u režimu vyrovnání uvedeného v článku 70;
c)
50 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v článcích 33 a 34 a čl. 41 odst. 2;
d)
70 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. e);
e)
90 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l);
f)
80 % způsobilých výdajů u podpory uvedené v článku 77.
4. Odchylně od odstavce 2 se maximální sazba příspěvku ERNF použitelná pro specifické cíle v rámci priority Unie zvyšuje o deset procentních bodů, jestliže se celá priorita Unie uvedená v čl. 6 bodu 4 provádí prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje.
Článek 95
Míra veřejné podpory
1. Členské státy uplatňují maximální míru veřejné podpory ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
příjemcem je veřejnoprávní subjekt nebo podnik pověřený poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, je-li pomoc poskytnuta na poskytování takových služeb;
b)
operace souvisí s podporou skladování uvedenou v článku 67;
c)
operace souvisí s režimem vyrovnání uvedeným v článku 70;
d)
operace souvisí se shromažďováním údajů uvedeným v článku 77;
e)
operace souvisí s podporou podle článku 33 nebo 34 nebo s vyrovnáním podle článku 54, 55 nebo 56;
f)
operace souvisí s opatřeními integrované námořní politiky uvedenými v článku 80.
3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši od 50 % do 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
operace je prováděna podle hlavy V kapitol I, II nebo IV a splňuje všechna tato kritéria:
i)
jedná se o společný zájem;
ii)
jedná se o společného příjemce;
iii)
má případně inovativní funkce na místní úrovni;
b)
operace je prováděna podle hlavy V kapitoly III, splňuje jedno z kritérií uvedených v písm. a) bodech i), ii) nebo a iii) tohoto odstavce a poskytuje veřejnosti přístup k jejím výsledkům.
4. Odchylně od odstavce 1 se pro specifické typy operací uvedené v příloze I použijí dodatečné procentní body míry veřejné podpory podle přílohy I.
5. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví způsob, jakým se použijí různé procentní body míry veřejné podpory v případě, že je splněno několik podmínek z přílohy I. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 96
Výpočet dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů
Pokud je podpora udělena na základě dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty postačující, přesné a stanovené předem na základě přiměřeného, spravedlivého a ověřitelného výpočtu.
KAPITOLA III
Řídicí a kontrolní systémy
Článek 97
Řídící orgán
1. Kromě obecných pravidel stanovených v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 řídící orgán:
a)
každoročně do 31. března předkládá Komisi příslušné souhrnné údaje o operacích vybraných k financování do konce předcházejícího kalendářního roku, včetně hlavních charakteristik příjemce a samotné operace;
b)
zajišťuje propagaci operačního programu, a to informováním potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování na základě programu;
c)
zajišťuje propagaci operačního programu informováním příjemců příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou Unie v programu plní.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla předkládání údajů uvedených v odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 98
Předávání finančních údajů
1. Do 31. ledna a 31. července předloží členské státy Komisi v elektronické podobě prognózu týkající se částky, v jejíž výši předpokládají, že předloží žádosti o platby na stávající a následující rozpočtový rok.
2. Komise přijme prováděcí akt, jímž stanoví vzor, který má být při předkládání finančních údajů Komisi použit. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
KAPITOLA IV
Kontrola prováděná členskými státy
Článek 99
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Kromě finančních oprav podle článku 143 nařízení (EU) č. 1303/2013 provedou členské státy finanční opravy, pokud příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Pro případy finančních oprav podle odstavce 1 určí členské státy částku opravy, která je přiměřená s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení povinností nebo trestného činu ze strany příjemce a na význam příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost příjemce.
KAPITOLA V
Kontroly prováděné Komisí
Oddíl 1
Přerušení a pozastavení
Článek 100
Přerušení platební lhůty
1. Kromě kritérií umožňujících přerušení, jež jsou uvedena v čl. 83 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, může pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu v případě, že členský stát neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před přerušením lhůty pro průběžnou platbu podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akty, jimiž konstatuje, že existují důkazy poukazující na zjištěné závažné neplnění povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takových prováděcích aktů Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných důkazech nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné přerušení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 101
Pozastavení plateb
1. Kromě okolností uvedených v článku 142 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise přijmout prováděcí akty, jimiž zcela nebo zčásti pozastaví vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu v případě, že členský stát závažným způsobem neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před pozastavením průběžné platby podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akt, jímž konstatuje, že členský stát nesplnil své povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takového prováděcího aktu Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných zjištěních nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné pozastavení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 102
Pravomoci Komise
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení případů neplnění povinností podle článku 100 a případů závažného neplnění povinností podle čl. 101 odst. 1, a to na základě příslušných pravidel společné rybářské politiky, která jsou nezbytná pro zachování biologických mořských zdrojů.
Oddíl 2
Výměna informací a finanční opravy
Článek 103
Přístup k informacím
Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provádění aktů Unie týkajících se společné rybářské politiky, pokud tyto akty mají finanční důsledky pro ERNF.
Článek 104
Důvěrnost
1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol na místě nebo při schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.
2. Na informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vztahují zásady uvedené v článku 8 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (38).
Článek 105
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Kromě případů uvedených v čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijme prováděcí akty, jimiž provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části, pokud po provedení nezbytného přezkumu dojde k závěru, že:
a)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, ve kterých příjemce neplní povinnosti podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení, a tyto výdaje nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce;
b)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, v nichž členský stát závažným způsobem nedodržel pravidla společné rybářské politiky, což mělo za následek pozastavení platby podle článku 101 tohoto nařízení, a v nichž dotčený členský stát dosud neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro zajištění dodržování a vynucování použitelných pravidel v budoucnosti.
2. Komise rozhodne o výši opravy s přihlédnutím k povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky ze strany členského státu nebo příjemce a k významu příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost dotčeného příjemce.
3. Pokud není možné přesně kvantifikovat výši výdajů spojených s nedodržováním pravidel společné rybářské politiky členským státem, Komise použije finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace podle odstavce 4.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, a kritérií pro uplatnění paušálních sazeb nebo finančních oprav na základě extrapolace.
Článek 106
Postup
Navrhuje-li Komise finanční opravu podle článku 105 tohoto nařízení, použije se obdobně článek 145 nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA VI
Monitorování, hodnocení, informace a komunikace
Oddíl 1
Zavedení společného systému monitorování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 107
Systém monitorování a hodnocení
1. Zavádí se společný systém monitorování a hodnocení pro operace ERNF v rámci sdíleného řízení za účelem posuzování výkonnosti ERNF. K zajištění účinného posuzování výkonnosti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného systému.
2. Celkový dopad ERNF se posuzuje ve vztahu k prioritám Unie stanoveným v článku 6.
Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví soubor ukazatelů specifických pro tyto priority Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
3. Členské státy poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní monitorování a hodnocení dotčených opatření. Komise zohlední potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich případné použití pro statistické účely. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla pro informace zasílané členskými státy, jakož i pro potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 127 odst. 3.
4. Komise předloží každé čtyři roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku. První zpráva musí být předložena do 31. prosince 2017.
Článek 108
Cíle
Cíli společného systému monitorování a hodnocení je:
a)
prokázat pokrok a dosažené výsledky společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, posoudit celkový dopad a zhodnotit účinnost, účelnost a relevantnost operací ERNF;
b)
přispět k cílenější podpoře společné rybářské politiky a integrované námořní politiky;
c)
podpořit proces společného učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením;
d)
zajistit kvalitní, empiricky podložená hodnocení operací ERNF, která se promítnou do rozhodovacího procesu.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 109
Společné ukazatele
1. V systému monitorování a hodnocení podle článku 107 je za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí situace a rovněž finančního plnění, výstupů a výsledků operačního programu, které se použijí pro každý operační program.
2. Společné ukazatele jsou spojeny s milníky a cíli stanovenými v operačních programech v souladu s prioritami Unie stanovenými v článku 6. Tyto společné ukazatele se použijí pro přezkum výkonnosti uvedený v čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a umožní posouzení pokroku, účelnosti a účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie a jednotlivých programů.
Článek 110
Elektronický informační systém
1. Hlavní informace o provádění operačního programu, o každé operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení, včetně hlavních charakteristik příjemce a projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
2. Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení.
Článek 111
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci ERNF včetně skupin FLAG se zaváží, že řídícímu orgánu nebo určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jeho jménem poskytnou veškeré údaje a informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení operačního programu, zejména ve vztahu k plnění specifických cílů a priorit.
Oddíl 3
Monitorování
Článek 112
Postupy monitorování
1. Řídící orgán uvedený v článku 97 tohoto nařízení a monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorují kvalitu provádění programu.
2. Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují operační program prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů pro výstupy a výsledky.
Článek 113
Funkce monitorovacího výboru
Kromě funkcí uvedených v článku 49 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorovací výbor ověří plnění operačního programu a účinnost jeho provádění. Za tímto účelem monitorovací výbor:
a)
je konzultován a do šesti měsíců od rozhodnutí o schválení programu schvaluje kritéria pro výběr financovaných operací, přičemž výběrová kritéria se upravují podle potřeb programování;
b)
přezkoumává činnosti a výstupy spojené s plánem hodnocení programu;
c)
přezkoumává opatření v rámci programu spojená s plněním specifických předběžných podmínek;
d)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávy o provádění před jejich odesláním Komisi;
e)
posuzuje opatření na podporu rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a nediskriminace, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.
Monitorovací výbor není konzultován ohledně pracovních plánů pro shromažďování údajů uvedených v článku 21.
Článek 114
Výroční zpráva o provádění
1. Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
2. Kromě toho, co je uvedeno v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013, výroční zprávy o provádění obsahují:
a)
informace o finančních závazcích a výdajích podle jednotlivých opatření;
b)
přehled činností vykonávaných v souvislosti s plánem hodnocení;
c)
informace o opatřeních přijatých v případech závažných porušeních pravidel uvedených v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení, o nedodržení podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a o nápravných opatřeních;
d)
informace o opatřeních přijatých v zájmu dodržení ustanovení čl. 41 odst. 10 tohoto nařízení;
e)
informace o opatřeních přijatých s cílem zajistit zveřejnění příjemců v souladu s přílohou V tohoto nařízení, a to v případě fyzických osob v souladu s vnitrostátními právními předpisy včetně jakékoli použitelné prahové hodnoty.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pravidla týkající se formy a předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Oddíl 4
Hodnocení
Článek 115
Obecná ustanovení
1. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví prvky, které mají obsahovat zprávy o předběžném hodnocení podle článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013, a stanoví minimální požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 56 uvedeného nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Členské státy zajistí, aby hodnocení vyhovovala společnému systému monitorování a hodnocení dohodnutému v souladu s článkem 107, zajistí vypracování a shromažďování nezbytných údajů a předloží hodnotitelům jednotlivé informace poskytnuté systémem monitorování.
3. Členské státy zpřístupní hodnotící zprávy na internetu a Komise na internetových stránkách Unie.
Článek 116
Předběžné hodnocení (ex ante)
Členské státy zajistí, aby se hodnotitel zapojený do předběžného hodnocení podílel od počátku na procesu vypracování operačního programu ERNF, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů programu.
Článek 117
Následné hodnocení (ex-post)
V souladu s článkem 57 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise v úzké spolupráci se členskými státy vyhotoví zprávu o následném hodnocení.
Článek 118
Shrnutí hodnocení
Za vypracování shrnutí zpráv o předběžném hodnocení na úrovni Unie odpovídá Komise. Shrnutí hodnotících zpráv se provede nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných hodnocení.
Oddíl 5
Informace a komunikace
Článek 119
Poskytování informací a propagace
1. V souladu s čl. 97 odst. 1 písm. b) řídící orgán zodpovídá za:
a)
zajištění toho, že budou vytvořeny jediné internetové stránky nebo jediný internetový portál poskytující informace o operačním programu v členském státu, jakož i přístup k nim;
b)
informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci operačního programu;
c)
informování občanů Unie o úloze a dosažených výsledcích ERNF prostřednictvím informačních a komunikačních opatření seznamujících s výsledky a dopady dohod o partnerství, operačních programů a operací;
d)
zajištění toho, že je uveřejněn přehled opatření k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, včetně případů neplnění povinností ze strany členských států nebo příjemců, a přijatých nápravných opatření, například finančních oprav.
2. Za účelem zajištění transparentnosti podpory z ERNF vedou členské státy seznam operací ve formátu CSV nebo XML, který je dostupný prostřednictvím jediné internetové stránky nebo jediného internetového portálu poskytujících seznam operací a přehled operačního programu.
Seznam operací se aktualizuje nejméně jednou za šest měsíců.
Minimální informace, které mají být uvedeny v seznamu operací, včetně konkrétních informací o operacích podle článků 26, 39, 47, 54 a 56, jsou stanoveny v příloze V.
3. Podrobná pravidla týkající se informačních a propagačních opatření pro veřejnost a informačních opatření pro žadatele a příjemce jsou stanovena v příloze V.
4. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví technické vlastnosti informačních a propagačních opatření k určité operaci, pokyny pro vytvoření znaku a vymezení standardních barev. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
HLAVA VIII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 120
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na opatření financovaná v rámci přímého řízení uvedeného v hlavě VI.
KAPITOLA II
Kontrola
Článek 121
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby finanční zájmy Unie byly při provádění operací financovaných podle tohoto nařízení chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontroly na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování Unií přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (39) a v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení musí výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů, kontrol a inspekcí na místě uvedených ve zmíněných odstavcích, v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 122
Audity
1. Úředníci Komise nebo Účetního dvora nebo jejich zástupci mohou provádět audity na místě u operací financovaných podle tohoto nařízení kdykoli za podmínky oznámení nejméně deset pracovních dnů předem, s výjimkou naléhavých případů, po dobu nejvýše tří let po konečné platbě provedené Komisí.
2. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci řádně zmocnění k provádění auditů na místě mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, včetně dokumentů a metadat vytvořených nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě a souvisejících s výdaji financovanými podle tohoto nařízení.
3. Auditními pravomocemi uvedenými v odstavci 2 není dotčeno uplatňování vnitrostátních předpisů, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátního práva dotčeného členského státu. Mají však přístup k takto získaným informacím.
4. Pokud je jakákoli finanční podpora Unie poskytnutá na základě tohoto nařízení následně přidělena třetí osobě coby konečnému příjemci pomoci, poskytne původní příjemce, jakožto příjemce finanční podpory Unie, Komisi veškeré významné informace ohledně totožnosti tohoto konečného příjemce.
Článek 123
Pozastavení plateb, omezení a zrušení finančního příspěvku
1. Pokud Komise dojde k závěru, že finanční prostředky Unie nebyly použity v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení nebo v jakémkoli jiném použitelném právním předpisu Unie, oznámí tuto skutečnost příjemcům, a ti ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení předloží Komisi své připomínky.
2. Pokud příjemci neodpovědí ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku nebo pokud nejsou jejich připomínky považovány za uspokojivé, Komise sníží nebo zruší poskytnutou finanční podporu nebo pozastaví platby. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí do souhrnného rozpočtu Unie. Z částek, které nejsou vráceny včas, se účtuje úrok z prodlení za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
KAPITOLA III
Hodnocení a podávání zpráv
Článek 124
Hodnocení
1. Operace financované na základě tohoto nařízení jsou pravidelně monitorovány s cílem sledovat jejich provádění.
2. Komise zajistí pravidelné nezávislé a externí hodnocení financovaných operací.
Článek 125
Podávání zpráv
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
do 31. března 2017 zprávu o prozatímním hodnocení získaných výsledků a o kvalitativních a množstevních aspektech provádění operací financovaných podle tohoto nařízení;
b)
do 31. srpna 2018 sdělení o pokračování operací financovaných na základě tohoto nařízení.
HLAVA IX
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 126
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 je svěřena Komisi do dne 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 127
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský námořní a rybářský fond. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, který má být přijat podle čl. 95 odst. 5, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 128
Zrušení
1. Aniž je dotčen čl. 129 odst. 2, nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článek 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 129
Přechodná ustanovení
1. Aby se usnadnil přechod z režimů podpory zavedených nařízeními (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007 a (EU) č. 1255/2011 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle těchto nařízení začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a následných hodnocení.
2. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených projektů, včetně jejich úplného nebo částečného zrušení, až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článku 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc ke dni 31. prosince 2013 vztahuje, a na tyto projekty nebo pomoc se nadále použijí uvedené předpisy.
3. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1198/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 130
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 508/2014
(2014. gada 15. maijs)
par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. un 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu, 195. panta 2. punktu un 349. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumus (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” ir izklāstītas kopējās zivsaimniecības politikas (“KZP”) iespējamās problēmas, mērķi un virzieni pēc 2013. gada. Ņemot vērā diskusijas pēc minētā paziņojuma publicēšanas, KZP tika reformēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (4). KZP reforma aptver visus galvenos KZP elementus, tostarp tās finansiālos aspektus. Lai sasniegtu minētās reformas mērķus, ir lietderīgi atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 2328/2003 (5), Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 (6), Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 (7) un Padomes Regulu (EK) Nr. 791/2007 (8), un tās aizstāt ar šo regulu.
Apzinoties, ka visi jautājumi, kas attiecas uz Eiropas okeāniem un jūrām, ir savstarpēji saistīti, šai regulai būtu jāatbalsta arī integrētās jūrlietu politikas (IJP) turpmāka izstrāde, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1255/2011 (9).
(2)
Eiropas Jūrlietu un Zivsaimniecības fonda (EJZF) darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts KZP jūras bioloģisko resursu saglabāšanai, to zvejniecību un flotu pārvaldībai, kuras izmanto minētos resursus, saldūdens bioloģiskos resursus un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras produktu apstrādei un tirdzniecībai, ja šādas darbības dalībvalstu teritorijā veic Savienības zvejas kuģi vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību un ņemot vērā 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (10) (UNCLOS) 117. panta noteikumus.
(3)
KZP panākumi ir atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmas, kā arī no tādu ticamu un pilnīgu datu pieejamības, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta minētās politikas jomas.
(4)
EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, tostarp koordinētu darbību izstrādei un īstenošanai un lēmumu pieņemšanai, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas Savienības politikas jomas, proti, KZP un transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku. Būtu jānodrošina saskaņotība un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras baseinā.
(5)
EJZF atbalsta saņēmējiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (11) 2. panta 10. punkta nozīmē var būt operatori Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 30. punkta nozīmē, zvejnieki vai zvejnieku organizācijas, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.
(6)
Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta Savienības jaunā nodarbinātības un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģija, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (“stratēģija “Eiropa 2020” ”), Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības attīstību. Būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar nodarbinātību, klimata pārmaiņu novēršanu, enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu, nabadzības apkarošanu un sociālo iekļaušanu, un lai palielinātu efektivitāti, vairāk orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana EJZF palīdz īstenot arī svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti stratēģijā “Eiropa 2020” un atbilst vispārējiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienību (LES) un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD).
(7)
Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP, IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir jākoncentrējas uz nelielu skaitu pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu, kas ir vides ziņā ilgtspējīga, resursefektīva, inovatīva, konkurētspējīga un balstīta uz zināšanām, ar KZP īstenošanas sekmēšanu, nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšanu, tirdzniecības un apstrādes veicināšanu, kā arī IJP īstenošanas sekmēšanu.
(8)
Savienībai būtu jācenšas visos EJZF īstenošanas posmos novērst nevienlīdzību un sekmēt vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.
(9)
KZP vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības palīdzētu radīt ilgtermiņā noturīgus vides apstākļus, kas vajadzīgi ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem un stabilus tirgus, un tai būtu jānodrošina resursu pieejamība un tas, ka produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām cenām.
(10)
Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus KZP, kurai būtu jāsasniedz Savienības vides politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi un uzdevumi. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras bioloģiskos resursus tā, lai zivju krājumus atjaunotu tādā apjomā un uzturētu virs tāda līmeņa, lai līdz 2015. gadam, ja tas iespējams, un vēlākais līdz 2020. gadam panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Īstenojot KZP, zvejniecību pārvaldībā būtu jāievieš piesardzības pieeja un ekosistēmas pieeja. Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK (12).
(11)
KZP un IJP izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu un būtu jānostiprina abu politiku integrācija. Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz apstrādi un tirdzniecību, tostarp uz kompensāciju tālākajiem reģioniem, kontroles, datu vākšanas un pārvaldības pasākumiem, un uz IJP būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu administratīvais slogs, kā arī piešķirtā atbalsta lielākas saskaņotības un efektivitātes sasniegšana.
(12)
KZP un IJP izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un sabiedrības virzītas vietējās attīstības atbalstam, bet arī apstrādei un tirdzniecībai, tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem, kā arī IJP. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro zinātniskajiem ieteikumiem, konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, konsultatīvajām padomēm, tirgus izpētei, IJP īstenošanas darbībām un saziņas pasākumiem. Būtu jānosaka darbību veidi, kuras var finansēt no EJZF līdzekļiem.
(13)
Ir jānodala to kontroles un noteikumu izpildes pasākumu kategorijas, kurus līdzfinansē dalītā pārvaldībā, un tos, kurus līdzfinansē tiešā pārvaldībā. Ir būtiski norobežot resursus, kas jāpiešķir kontroles un datu vākšanas pasākumiem dalītā pārvaldībā, vienlaikus ļaujot elastīgumu starp minētajām divām pasākumu kategorijām.
(14)
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 Savienības finansiālais atbalsts no EJZF ir jāpiešķir ar nosacījumu, ka dalībvalstis un operatori ievēro KZP noteikumus. Šī prasība ir paredzēta, lai atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP atbilstīgi LESD 3. pantam.
(15)
KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja Savienības finansiālo atbalstu no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante neievēroja prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs. Tāpēc operatoru iesniegtiem pieteikumiem vajadzētu būt pieņemamiem finansējumam saskaņā ar EJZF tikai ar nosacījumu, ka noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas attiecīgie operatori nav izdarījuši smagu pārkāpumu, noziedzīgu nodarījumu vai krāpniecisku darbību un nav bijuši iesaistīti nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas Savienības kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, vai tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kuru karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts šajā regulā.
(16)
Turklāt minētās pieņemamības prasības atbalsta saņēmējiem būtu jāturpina ievērot pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas visā darbības īstenošanas laikposmā un piecus gadus pēc galīgā maksājuma attiecīgajam atbalsta saņēmējam.
(17)
Ja atbalsta saņēmējs neievēro nosacījumus attiecībā uz atbilstību un ilgumu, būtu jāpiemēro finansiālās sekas un korekcijas. Lai noteiktu šādas finansiālās korekcijas apmēru, būtu jāņem vērā atbalsta saņēmēja pārkāpuma, noziedzīga nodarījuma vai krāpnieciskas darbības veids, smaguma pakāpe, ilgums un atkārtotu gadījumu skaits un EJZF ieguldījuma ietekme uz atbalsta saņēmēja saimniecisko darbību.
(18)
KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja Savienības finansiālo atbalstu no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, piemēram, datu vākšana un kontroles pienākumu pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka dalībvalstis nekonstatēs pieteikumus, kuri nav pieņemami, vai neatbilstīgas darbības.
(19)
Lai nepieļautu neatbilstīgus maksājumus, kā arī lai mudinātu dalībvalstis ievērot KZP noteikumus, kā piesardzības pasākumu būtu jāparedz noteikums maksājuma termiņa pārtraukšanai un maksājumu apturēšanai, kuru termiņš un piemērošanas joma ir ierobežoti. Finansiālas korekcijas, kurām ir galīgas un neatsaucamas sekas, būtu jāpiemēro vienīgi izdevumiem, kurus skar noteikumu neievērošanas gadījumi.
(20)
Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu saskaņoti ar lauku attīstībai un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzētajiem fondiem, proti, attiecīgi Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un EJZF, Regulā (ES) Nr. 1303/2013 ir paredzēti kopīgi noteikumi visiem minētajiem fondiem (“ESI fondi”). KZP un IJP nozaru specifikas dēļ, papildus Regulai (ES) Nr. 1303/2013, šajā regulā ir iekļauti īpaši papildu noteikumi.
(21)
Proporcionalitātes princips būtu jāpiemēro darbības programmai un visā programmas ciklā, ņemot vērā dalībvalstu attiecīgo administrāciju apmēru un publisko izdevumu kopsummu, kas piešķirta darbības programmai.
(22)
Pieejamo saistību apropriāciju sadalījums katrai dalībvalstij Komisijai būtu jānosaka ik gadu, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus. Minēto kritēriju vidū vajadzētu būt rādītājiem par zivsaimniecības un akvakultūras nozares apmēru, kontroles un datu vākšanas pienākumu apjomu, vēsturiskajiem piešķīrumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006.
(23)
KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu konkrētu ex ante nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz zvejas kapacitātes ziņojuma un akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildītu datu vākšanas prasības zivsaimniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmas īstenošanu.
(24)
Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām tām darbībām saskaņā ar EJZF, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, tostarp kontroli un datu vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts valsts struktūru. Plānošanai būtu jāaptver laikposms no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Sagatavojot vienu darbības programmu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to darbības programmu saturs un apjoms atspoguļo vienkāršošanas mērķi. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā minētās Savienības prioritātes, to vienlaikus pielāgojot valsts kontekstam, un būtu jāpapildina citas Savienības politikas jomas, jo īpaši lauku attīstības politika un kohēzijas politika.
(25)
Lai veicinātu mazapjoma piekrastes zvejas attīstību, dalībvalstīm, kurām ir ievērojams mazapjoma piekrastes zvejas segments, būtu savām darbības programmām jāpievieno rīcības plāni mazapjoma piekrastes zvejas attīstībai, konkurētspējai un ilgtspējai.
(26)
Lai, īstenojot EJZF, palīdzētu sasniegt vienkāršošanas mērķi un samazinātu kontroles izmaksas un kļūdu īpatsvaru, dalībvalstīm būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto iespēja izmantot vienkāršotus dotāciju veidus, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1303/2013.
(27)
Lai izpildītu KZP paredzētos kontroles pienākumus, dalībvalstīm būtu jāsagatavo darbības programmas daļa par kontroli saskaņā ar Savienības prioritātēm, kuras Komisija noteikusi minētajā politikas jomā. Lai darbības programmu pielāgotu jaunām vajadzībām kontroles un noteikumu izpildes jomā, darbības programmu iedaļa par kontroli būtu regulāri jāpārskata, pamatojoties uz KZP kontroles un noteikumu izpildes jomā izvirzīto Savienības prioritāšu izmaiņām. Minētie grozījumi būtu jāapstiprina Komisijai. Lai saglabātu pasākumu plānošanas elastīgumu kontroles jomā, darbības programmas kontroles iedaļas pārskatīšanai būtu jāpiemēro vienkāršota procedūra.
(28)
Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kā minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 (13). Lai pielāgotos datu vākšanas pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm saskaņā ar minēto regulu būtu jāizstrādā darba plāns, kuram būtu jāsaņem Komisijas apstiprinājums.
(29)
Līdzekļi, kas ir tiešā pārvaldībā, izņemot Komisijas sniegta tehniska palīdzība, būtu iepriekš jādefinē ar 5 % elastību un jāpārvalda ar gada darba programmām.
(30)
Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt un nodrošināt atbalstu ieguldījumiem inovācijā. Lai sekmētu augstāku dalības līmeni, būtu jāvienkāršo pieteikumu procedūra par atbalstu inovācijai.
(31)
Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta konsultāciju pakalpojumi, pētnieku un zvejnieku sadarbība, profesionālā apmācība, mūžizglītība un būtu jāstimulē zināšanu izplatīšana, jāpalīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju un jāveicina sociālais dialogs. Atzīstot viņu nozīmi zvejnieku kopienās, pašnodarbināto zvejnieku laulātajiem un dzīves partneriem, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāpiešķir atbalsts profesionālajai apmācībai, mūžizglītībai un zināšanu izplatīšanai, un tīkla veidošanai, kas sekmē viņu profesionālo attīstību.
(32)
Lai palīdzētu jauniešiem, kas ilgstošās finanšu krīzes laikā saskaras ar grūtībām piekļūt darba tirgum zivsaimniecības nozarē, no EJZF būtu jāatbalsta stažēšanās programmas un kursi par ilgtspējīgas zvejas prakses veidiem un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu.
(33)
Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF būtu jāsniedz atbalsts ieguldījumiem, kas veicina zvejnieku ieņēmumu dažādošanu, attīstot papildinošās darbības, tostarp ieguldījumus uz klāja, makšķerēšanas tūrismu, restorānus, vides pakalpojumus saistībā ar zveju un izglītojošas darbības par zveju.
(34)
Sākt un attīstīt jaunus saimnieciskus pasākumus zivsaimniecības nozarē jauniem zvejniekiem ir finansiāli sarežģīti, un tādēļ tas ir elements, kas būtu jāņem vērā, piešķirot un mērķtiecīgi sadalot no EJZF piešķirtos līdzekļus. Šāda attīstība ir būtiska Savienības zivsaimniecības nozares konkurētspējai. Tādēļ būtu jāizveido atbalsts jauniem zvejniekiem zvejniecības darbību sākšanai, lai sekmētu darbības sākšanu. Lai nodrošinātu saskaņā ar EJZF atbalstīto jauno saimniecisko pasākumu dzīvotspēju, atbalsts būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek iegūtas vajadzīgās prasmes un kompetences. Darījumdarbības sākšanas atbalstam būtu jāietver vienīgi atbalsts pirmā zvejas kuģa iegādei.
(35)
Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas aptver drošību, darba apstākļus, veselību un higiēnu uz kuģa, ar noteikumu, ka atbalstītie ieguldījumi pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu prasības.
(36)
Būtu jāparedz noteikumi par pabalstu un finansiālu kompensāciju piešķiršanu zvejniekiem un zvejas kuģu īpašniekiem zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas gadījumos, ja šādu pārtraukšanu ir tieši izraisījuši konkrēti saglabāšanas pasākumi, neietverot zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu, ar noteikumu, ka tā ir paredzēta konkrētos Savienības vai valstu zivsaimniecības pārvaldības plānos vai ja to izraisa tas, ka netiek atjaunoti ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi vai to protokoli. Šādi noteikumi būtu jāparedz arī zvejas darbību galīgas pārtraukšanas gadījumos.
(37)
EJZF vajadzētu būt iespējai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem piedalīties savstarpējos fondos, kas sniedz finansiālu kompensāciju zvejniekiem par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, vides incidents vai glābšanas izmaksas.
(38)
Lai zvejas darbības pielāgotu zvejas iespējām, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas iespēju piešķiršanas sistēmu izstrādi, attīstību, uzraudzību, izvērtēšanu un pārvaldību.
(39)
Ir īpaši svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu pieeju saglabāšanas pasākumiem.
(40)
Līdzīgi EJZF vajadzētu būt iespējai palīdzēt mazināt zvejas ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši veicinot ekoinovācijas un izmantojot selektīvākus zvejas rīkus un aprīkojumu, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam.
(41)
Saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, kas saistīts ar klimata pārmaiņu mazināšanu un energoefektivitāti, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt ieguldījumus kuģos un energoauditā.
(42)
Lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un uzlabotu zvejas kuģu energoefektivitāti, vajadzētu būt iespējai piešķirt atbalstu galveno dzinēju vai palīgdzinēju modernizācijai vai nomaiņai, ar noteikumu, ka atlases procesā tiek dota priekšroka operatoriem, kas ir aktīvi mazapjoma piekrastes zvejā, lai uzlabotu viņu piekļuvi finansējumam, un ar noteikumu, ka lielāki kuģi piedalās dzinēja jaudas samazināšanā.
(43)
Lai neapdraudētu KZP reformas ilgtspējības mērķi, finansiālā atbalsta summas, ko var piešķirt tādiem flotes pasākumiem kā darbības pagaidu vai galīga pārtraukšana, kā arī dzinēja nomaiņa, nebūtu jāpārsniedz un būtu jāierobežo laikposms, kurā var piešķirt šādu finansiālu atbalstu par galīgu pārtraukšanu.
(44)
Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF būtu jāatbalsta tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamas nozvejas un izmantot nozvejoto zivju pietiekami neizmantotās daļas. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo vērtību.
(45)
Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis jo īpaši ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti un uzlabot drošību un darba apstākļus.
(46)
Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu. Tādēļ ar piemērotiem pasākumiem būtu jāparedz atbalsts zvejai iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus saglabājot minēto nozaru ekonomisko dzīvotspēju.
(47)
Saskaņā ar Komisijas 2002. gada 19. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģija” un Komisijas 2013. gada 29. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģiskās pamatnostādnes ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai”, KZP mērķiem un stratēģiju “Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība.
(48)
Tā kā no akvakultūras saimniecībām izbēguši audzēti dzīvnieki var ietekmēt savvaļas jūras populācijas, EJZF nevajadzētu stimulēt ģenētiski modificētu organismu audzēšanu.
(49)
Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams akvakultūras uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un ka tas palīdz iesaistīt darījumdarbībā jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt inovatīvas darbības, akvakultūras uzņēmumu darījumdarbības attīstību kopumā, tostarp akvakultūru nepārtikas vajadzībām un akvakultūru aiz piekrastes zonas, un tādas papildinošas darbības kā, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, ar akvakultūru saistīti vides pakalpojumi vai izglītojošas darbības.
(50)
Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mūžizglītību un tīklu veidošanu, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumus, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.
(51)
Lai veicinātu akvakultūras vietu un infrastruktūras attīstību, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt valsts un reģionālās iestādes izdarīt stratēģisku izvēli, jo īpaši attiecībā uz to zonu noteikšanu un kartēšanu, kuras varētu uzskatīt par vispiemērotākajām akvakultūras attīstībai.
(52)
Lai veicinātu vides, sociālajā un ekonomiskajā ziņā ilgtspējīgu akvakultūru, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi, akvakultūras uzņēmumu pāreju uz vides vadību, audita sistēmu izmantošanu, kā arī pāreju uz bioloģisko akvakultūru. Līdzīgi EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī akvakultūru, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus.
(53)
Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF vajadzētu būt iespējai sniegt piemērotu atbalstu akvakultūras audzētājiem, lai nepieļautu un mazinātu sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko var radīt akvakultūras sugu audzēšana.
(54)
Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, EJZF vajadzētu būt iespējai sekmēt darījumdarbības drošību, sedzot izdevumus par akvakultūras krājumu apdrošināšanu, tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā.
(55)
Ņemot vērā to, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu zivsaimniecības un akvakultūras, kā arī lauku apvidu attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības vietējā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un jāstiprina arī turpmāk.
(56)
Zivsaimniecības un akvakultūras nozarē sabiedrības virzītai vietējai attīstībai būtu jāveicina inovatīvas pieejas, kuru mērķis ir radīt izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zvejas produktu pievienoto vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties jaunām saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un jūrlietas plašākā nozīmē.
(57)
Zivsaimniecības un akvakultūras nozares ilgtspējīgai attīstībai būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus - veicināt sociālo iekļaušanu un samazināt nabadzību, izveidot darbvietas un sekmēt inovāciju vietējā līmenī. Tai būtu jāpalīdz sasniegt arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir viena no LESD galvenajām prioritātēm.
(58)
Sabiedrības virzīta vietējā attīstība būtu jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību. Minētajiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās iespējas izstrādāt un īstenot daudznozaru sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas to zivsaimniecības reģiona vajadzību apmierināšanai. Ir svarīgi nodrošināt, lai zivsaimniecības vietējo rīcības grupu (ZVRG) lēmumu pieņemšanas struktūrās nevienai atsevišķai interešu grupai nebūtu vairāk par 49 % balsstiesībām.
(59)
Vietējo partnerību tīklu veidošana ir būtisks minētās pieejas elements. Tāpēc vietējo partnerību sadarbība ir nozīmīgs attīstības instruments, kas būtu jāatbalsta ar EJZF.
(60)
Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un tam būtu jāattiecas uz visiem sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas aspektiem un ZVRG darbībām, kā arī jāsedz vietējā apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas.
(61)
Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par atbalsta piešķiršanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 (14) īstenošanai un tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai maksimāli palielinātu zvejniecības un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē vai kurās ir inovatīvi procesi vai metodes. Piešķirot atbalstu, prioritāte būtu jāpiešķir ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām. Ražošanas un tirdzniecības plānu gadījumā uz atbalstu vajadzētu būt tiesīgām tikai šādām organizācijām un apvienībām. Lai pielāgotos jaunajai izmetumu aizlieguma politikai, EJZF būtu jāatbalsta arī nevēlamu nozveju apstrāde.
(62)
Regulā (ES) Nr. 1379/2013 ir noteikts lietošanai pārtikā paredzētu zvejas produktu uzglabāšanas mehānisms, lai veicinātu tirgu stabilizāciju. Lai nodrošinātu pāreju no tirgus intervences mehānismiem uz jauno prioritāti par ražošanas un tirdzniecības pasākumu plānošanu un pārvaldību, jebkāds EJZF piešķirtais atbalsts būtu jāizbeidz līdz 2018. gada 31. decembrim.
(63)
Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras mazapjoma piekrastes zvejnieki, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mazapjoma piekrastes zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot šādu zivju apstrādi vai tiešu tirdzniecību.
(64)
Ņemot vērā, ka zvejas darbības Savienības tālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši lielā attāluma un īpašo klimatisko apstākļu dēļ, EJZF vajadzētu būt iespējai ņemt vērā šos LESD 349. pantā norādītās šādu reģionu īpašās grūtības.
(65)
Lai konkrēti zvejniecības un akvakultūras produkti no tālākajiem reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Savienības reģioniem, Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā. Laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam piemērojamie pasākumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 791/2007. Ir jāturpina sniegt atbalstu, lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu zvejniecības un akvakultūras produktu no tālākajiem Savienības reģioniem zvejniecību, audzēšanu, apstrādi un tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra, lai kompensācija palīdzētu saglabāt minēto reģionu operatoru ekonomisko dzīvotspēju.
(66)
Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus tālākajos reģionos, nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības produktus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu.
(67)
Dalībvalstīm būtu jāļauj diferencēt attiecīgo zivsaimniecības produktu sarakstu un daudzumus un kompensācijas summu, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. Turklāt tām būtu jāatļauj pielāgot savus kompensāciju plānus, ja to attaisno apstākļu pārmaiņas.
(68)
Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ. Lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju, minētajai summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām, kas tiek kompensētas ar atbalstu. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu.
(69)
Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstīm un operatoriem ir vajadzīgie līdzekļi, lai kontroli veiktu saskaņā ar augstiem standartiem, tādējādi nodrošinot atbilstību KZP noteikumiem, vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Tādēļ saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (15) EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt dalībvalstis un operatorus. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, minētajam atbalstam būtu jāveicina ilgtspējīga izaugsme.
(70)
Atbalsts, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts attiecībā uz izdevumiem, kuri radušies saistībā ar Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu jāpiešķir lielākā apmērā no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.
(71)
Saskaņā ar Savienības kontroles un noteikumu izpildes politikas mērķiem ir lietderīgi, ka zvejas kontrolei tiek atvēlēts noteikts laika minimums, kurā izmanto patruļas kuģus, gaisa kuģus un helikopterus un kas būtu jānosaka precīzi, lai nodrošinātu pamatu EJZF atbalsta piešķiršanai.
(72)
Ņemot vērā to, cik svarīga ir dalībvalstu sadarbība kontroles jomā, EJZF vajadzētu būt iespējai sniegt atbalstu minētajam nolūkam.
(73)
Būtu jāpieņem pasākumi, ar ko atbalsta zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, kā noteikts Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši lai atbalstītu valstu programmas un zinātnisko analīzi un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldību un izmantošanu. Atbalsts, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.
(74)
Pareizi un efektīvi zvejniecības pārvaldības lēmumi saskaņā ar KZP būtu jāatbalsta ar pētniecības un sadarbības darbībām, zinātnisko un sociālekonomisko atzinumu un ieteikumu sniegšanu, kas vajadzīgi KZP īstenošanai un izstrādei, tostarp bioloģiskā un ģeogrāfiskā ziņā jutīgās teritorijās.
(75)
Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām.
(76)
Kā norādīts Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika”, IJP mērķis ir atbalstīt jūru un okeānu ilgtspējīgu izmantošanu un veidot koordinētu, saskanīgu un pārredzamu lēmumu pieņemšanu saistībā ar politikas jomām, kas ietekmē okeānus, jūras, salas, piekrastes un tālākos reģionus un jūrlietu nozares.
(77)
Kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1255/2011Padomes secinājumos, Eiropas Parlamenta rezolūcijās un Reģionu komitejas paziņojumos, Savienības IJP īstenošanai un turpmākai izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums. Ir sagaidāms, ka jūrlietu nozares attīstība, izmantojot finansiālu atbalstu IJP pasākumiem, būtiski ietekmēs ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.
(78)
EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar paraugprakses piemēriem un jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu. Minēto stratēģiju mērķis ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras baseinos, stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus, un veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Minētajā kontekstā, darbības un mehānismi, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, var ietvert pārrobežu un starpnozaru sadarbību starp jūrlietu nozarēm, piemēram, darbībām saistībā ar Eiropas Krasta apsardzes funkciju forumu, lai veicinātu pieredzes apmaiņu un paraugpraksi ar mērķi panākt efektivitāti un saskaņotību, atbilstīgi attiecīgiem spēkā esošiem Savienības tiesību aktiem.
(79)
EJZF būtu jāatbalsta instrumentu turpmāku izstrādi, lai radītu sinerģiju starp dažādām iniciatīvām, kas uzsāktas dažādās nozarēs un ietekmē jūras, okeānus un piekrastes. Tas attiecas arī uz integrēto jūras uzraudzību (IJU), kuras mērķis ir uzlabot izpratni par stāvokli jūrā, nodrošinot pastiprinātu un drošu informācijas apmaiņu starp nozarēm. Tomēr darbības, kas saistītas ar jūras uzraudzību un uz kurām attiecas LESD Trešās daļas V sadaļa, nebūtu jāfinansē no EJZF.
(80)
Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama minēto sistēmu finansēšanas mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi LESD. Jūras telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai, un abas palīdz sasniegt uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes un jūras saiknes. Minētie instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu pārvaldībā, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Direktīvas 2008/56/EK īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu un jūru stāvokli saistītu datu vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu.
(81)
EJZF būtu jāatbalsta ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu darījumdarbības potenciālu.
(82)
EJZF vajadzētu būtu papildinošam un saskanīgam ar esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un teritoriālo attīstību, okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. EJZF vajadzētu būt saistītam ar citiem Savienības politikas virzieniem, kam var būt jūrlietu dimensija, jo īpaši ERAF, KF un ESF, kā arī programmu “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (16).
(83)
Lai sasniegtu KZP mērķus globālā līmenī, Savienība aktīvi piedalās starptautisko organizāciju darbā. Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība dotu ieguldījumu tādu organizāciju darbībās, kuras palīdz nodrošināt zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu atklātā jūrā un trešo valstu ūdeņos. Atbalsts, kas starptautiskām organizācijām piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.
(84)
Lai uzlabotu KZP pārvaldību un nodrošinātu konsultatīvo padomju efektīvu darbību, ir svarīgi, lai konsultatīvajām padomēm būtu nodrošināts pietiekams un pastāvīgs finansējums, kas ļautu tām efektīvi pildīt savu padomdevēja pienākumu KZP. Ievērojot viena fonda koncepciju, atbalsts, kas reģionālajām konsultatīvajām padomēm piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāaizstāj ar atbalstu, kas piešķirts no EJZF.
(85)
Tehniskās palīdzības veidā EJZF būtu jāatvieglo darbības programmas īstenošana, inter alia veicinot inovatīvas pieejas un prakses, ko var vienkārši un pārskatāmi īstenot. Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz ZVRG Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju, apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām.
(86)
Labu darba partnerattiecību un Savienības atbalsta pareizas popularizēšanas interesēs būtu jāparedz, ka par to tiek sniegta iespējami plašāka informācija un nodrošināta tās publicitāte. Iestādēm, kuras ir atbildīgas par palīdzības pārvaldību, vajadzētu būt atbildīgām arī par šādas informācijas un publicitātes aspektiem un par Komisijas informētību par minētajā sakarā veiktajiem pasākumiem.
(87)
Attiecībā uz visām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu gan dalītā, gan tiešā pārvaldībā, ir jānodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzība, pareizi piemērojot minēto interešu aizsardzībai paredzētos attiecīgos tiesību aktus, un jānodrošina tas, lai dalībvalstis un Komisija veiktu piemērotas kontroles.
(88)
Lai pievērstos KZP īpašajiem apstākļiem, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1380/2013, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz noteikumi papildus noteikumiem par maksājumu termiņa pārtraukšanu, kas izklāstīti (ES) Regulā Nr. 1380/2013. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas liek domāt par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būt tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumu termiņus.
(89)
Lai nepieļautu acīmredzamu risku, ka tiek segti neatbilstīgi izdevumi, papildus maksājumu termiņa pārtraukšanas iespējai Komisijai vajadzētu būt tiesībām apturēt maksājumus gadījumā, ja dalībvalsts nopietni pārkāpj KZP noteikumus.
(90)
Darbības programmas būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu to kvalitāti un pierādītu to panākumus. Komisijai būtu jāizveido kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas inter alia nodrošina to, ka attiecīgie dati ir darīti pieejami laikus. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem.
(91)
Atbildība par darbības programmas īstenošanas uzraudzību būtu jādala starp vadošo iestādi un uzraudzības komiteju, kas izveidota minētajam nolūkam. Tādēļ būtu jānorāda vadošās iestādes un uzraudzības komitejas attiecīgie pienākumi. Veicot darbības programmas uzraudzību, būtu jāsagatavo gada īstenošanas ziņojums, kas būtu jānosūta Komisijai.
(92)
Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā sniegta informācija par darbības programmu, tostarp saraksti ar darbībām, kas atbalstītas saskaņā ar darbības programmu. Visu dalībvalstu attiecīgajām tīmekļa vietnēm vajadzētu arī būt pieejamām no vienas Savienības oficiālās tīmekļa vietnes, lai dažādu dalībvalstu iedzīvotājiem atvieglotu piekļuvi visu dalībvalstu publicētajai informācijai. Ar minēto informāciju plašai sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs, skaidrs un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums EJZF satvarā. Papildus minētajam mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (17) piemērošanu, šādā publiskošanā var ietvert fizisku personu vārdus un uzvārdus saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
(93)
Lai papildinātu un grozītu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz laikposma noteikšanu un laikposma sākuma un beigu dienas noteikšanu saistībā ar pieteikumu pieņemamības kritērijiem, attiecībā uz procentuālās daļas pielāgošanu saistībā ar līdzekļu sadali starp tiešās pārvaldības mērķiem, attiecībā uz atbilstīgo darbību un izmaksu noteikšanu higiēnas, veselības un drošības ieguldījumiem un ieguldījumiem darba apstākļos, uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu darbībām ar mērķi aizsargāt un atjaunot jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu atbalstam ieguldījumiem aprīkojumā vai uz klāja ar mērķi samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti, attiecībā uz kritēriju noteikšanu papildu izmaksu aprēķināšanai, kuras rodas tālāko reģionu īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, attiecībā uz to, kā noteikt gadījumus, kad dalībvalstis nepilda noteikumus, kas var izraisīt maksājuma termiņa pārtraukšanu vai maksājumu apturēšanu, attiecībā uz kritēriju noteikšanu, lai fiksētu piemērojamās finansiālās korekcijas līmeni, attiecībā uz kritērijiem, kas piemērojami vienotai likmei vai ekstrapolētām finansiālajām korekcijām, un attiecībā uz kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas satura un koncepcijas noteikšanu.
(94)
Lai atvieglotu pāreju no shēmas, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pārejas noteikumu noteikšanu.
(95)
Ir īpaši būtiski, lai Komisija, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar šo regulu, sagatavošanas darbu kontekstā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(96)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai noteikt visu to līdzekļu ikgadējo sadalījumu pa dalībvalstīm, kuri pieejami saistībām dalītas pārvaldības sistēmā, apstiprināt darbības programmas un to grozījumus, apstiprināt datu vākšanas darba plānus, pieņemt gada darba programmas, apstiprināt, ka ir pierādījumi, kas liek domāt par saskaņā ar KZP pieņemto pienākumu neievērošanas gadījumiem, atzīt, ka kāda dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar KZP, pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumus saskaņā ar darbības programmu un veikt finansiālās korekcijas, apturot visu vai daļu no Savienības atbalsta darbības programmai. Komisijai minētie īstenošanas akti būtu jāpieņem, nepiemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18).
(97)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai arī attiecībā uz darbības programmas elementu iepazīstināšanu, attiecībā uz noteikumiem par darbības programmu apstiprināšanu, un darbības programmu grozījumu iesniegšanas un apstiprināšanu procedūrām, formu un termiņiem, attiecībā uz gada darba programmu saskaņā ar VI sadaļas I un II nodaļu, attiecībā uz tālāko reģionu kompensācijas plāna struktūru, attiecībā uz atšķirīgu procentpunktu piemērošanu publiskās palīdzības intensitātei, attiecībā uz modeli, kas dalībvalstīm jāizmanto, iesniedzot Komisijai finanšu datus, attiecībā uz Savienības prioritāšu konkrētu rādītāju noteikšanu, attiecībā uz noteikumiem par informāciju, kas dalībvalstīm jānosūta, kā arī par datu vajadzībām un sinerģiju starp potenciālajiem datu avotiem, attiecībā uz gada īstenošanas ziņojumu struktūru un izklāstu un ex-ante novērtējuma ziņojumos iekļaujamajiem elementiem. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 un būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.
(98)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai turklāt arī attiecībā uz pieņemšanu un jebkādu izmaiņu izklāstīšanu Savienības aktuālajās prioritātēs izpildes un kontroles jomā, attiecībā uz noteikumiem par vadošo iestāžu datu iesniegšanas kārtību, attiecībā uz ar darbību saistīto informācijas un publicitātes pasākumu tehniskajiem parametriem un norādījumiem par emblēmas izveidi un standarta krāsu noteikšanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Lai nodrošinātu vienkāršāku un ātrāku procedūru, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra.
(99)
Tā kā šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā strukturālās problēmas, ar kurām nākas saskarties zivsaimniecības, akvakultūras un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos dalībvalstu finanšu resursus, bet saskaņā ar darbības programmām finansējamo darbību mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu atbalstu, kas vērsts uz attiecīgajām prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(100)
Atbalsta shēma, kas izveidota ar šo regulu, aizstāj atbalsta shēmas, kas izveidotas ar Regulu (EK) Nr. 2328/2003, Regulu (EK) Nr. 861/2006, Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Regulu (EK) Nr. 791/2007, Regulu (ES) Nr. 1255/2011 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu. Tāpēc minētās regulas un minētais noteikums būtu jāatceļ no 2014. gada 1. janvāra. Tomēr šai regulai nebūtu jāietekmē tās palīdzības nepārtrauktība vai grozīšana, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1198/2006 vai jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajai palīdzībai piemēro 2013. gada 31. decembrī.
(101)
Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu pielāgot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 piemērošanas laikposmam. Tādēļ šo regulu būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka Savienības finanšu pasākumus, lai īstenotu:
a)
kopējo zivsaimniecību politiku (KZP);
b)
attiecīgos pasākumus jūras tiesību jomā;
c)
zivsaimniecības un akvakultūras reģionu un zvejas iekšējos ūdeņos ilgtspējīgu attīstību; un
d)
integrēto jūrlietu politiku (IJP).
2. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.
3. pants
Definīcijas
1. Neskarot šā panta 2. punktu, šajā regulā piemēro definīcijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (ES) Nr. 1379/2013 5. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. pantā.
2. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“vienota informācijas apmaiņas vide” (CISE) ir sistēmu tīkls ar decentralizētu struktūru, kas izstrādāts informācijas apmaiņai starp lietotājiem, lai uzlabotu viņu izpratni par stāvokli saistībā ar jūrā veiktām darbībām;
2)
“starpnozaru darbības” ir tādas iniciatīvas, no kurām savstarpēju labumu gūst dažādas nozares un/vai dažādi nozaru politikas virzieni, kā norādīts LESD, un kuras nevar īstenot pilnībā, izmantojot tikai tos pasākumus, kas iekļauti attiecīgajās politikas jomās;
3)
“elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma” (ERS) ir datu elektroniskas reģistrēšanas un ziņošanas sistēma, kas minēta Regulā (EK) Nr. 1224/2009;
4)
“Eiropas jūras novērojumu un datu tīkls” ir tīkls, kas apvieno attiecīgās valstu jūras novērojumu un datu programmas, izveidojot kopīgu un pieejamu Eiropas mēroga resursu;
5)
“zivsaimniecības un akvakultūras reģions” ir apgabals, kurā ir jūras, upes vai ezera krasts, tostarp dīķi vai upes baseins, kurā ir ievērojams zivsaimniecībā vai akvakultūrā nodarbināto personu īpatsvars, kurš ir funkcionāli vienots no ģeogrāfiskā, ekonomiskā un sociālā viedokļa un kuru par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts;
6)
“zvejnieks” ir ikviena persona, kas veic komerciālas zvejas darbības, kā to atzinusi attiecīgā dalībvalsts;
7)
“zveja iekšējos ūdeņos” ir zvejas darbības, ko komerciālos nolūkos veic iekšējos ūdeņos, izmantojot kuģus vai citas ierīces, tostarp ierīces, ko izmanto zemledus zvejai;
8)
“integrēta piekrastes zonas pārvaldība” ir stratēģijas un pasākumi, kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2002/413/EK (19);
9)
“integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to nozaru politikas koordinēta pārvaldība Savienības līmenī, kas skar okeānus, jūras un piekrastes reģionus;
10)
“integrētā jūrlietu politika” (IJP) ir Savienības politika, kuras mērķis ir sekmēt koordinētu un saskanīgu lēmumu pieņemšanu, lai panāktu pēc iespējas ilgtspējīgāku attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju dalībvalstīs un, konkrēti, Savienības piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī jūrlietu nozarēs, īstenojot saskanīgu politiku ar jūrlietām saistītās jomās un attiecīgu starptautisko sadarbību;
11)
“integrētā jūras uzraudzība” (IJU) ir Savienības iniciatīva, kuras mērķis ir uzlabot Eiropas jūru uzraudzības darbību efektivitāti un lietderīgumu, izmantojot starpnozaru un pārrobežu informācijas apmaiņu un sadarbību;
12)
“jūras telpiskā plānošana” ir process, kurā attiecīgās dalībvalsts iestādes analizē un organizē cilvēka darbības jūras teritorijās, lai sasniegtu ekoloģiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus;
13)
“pasākums” ir darbību kopums;
14)
“mazapjoma piekrastes zveja” ir zveja, ko veic zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, kas uzskaitīti I pielikuma 3. tabulā Komisijas Regulā (EK) Nr. 26/2004 (20);
15)
“kuģi, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos,” ir kuģi, kas nodarbojas ar komerciālo zveju iekšējos ūdeņos un nav iekļauti Savienības zvejas flotes reģistrā.
II SADAĻA
VISPĀRĒJĀ SISTĒMA
I NODAĻA
Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda izveide un mērķi
4. pants
Izveide
Ar šo izveido Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF).
5. pants
Mērķi
EJZF palīdz sasniegt šādus mērķus:
a)
veicināt konkurētspējīgu, vides ziņā ilgtspējīgu, ekonomiski dzīvotspējīgu un sociāli atbildīgu zivsaimniecību un akvakultūru;
b)
sekmēt KZP īstenošanu;
c)
veicināt zivsaimniecības un akvakultūras reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību;
d)
sekmēt Savienības IJP izstrādi un īstenošanu tādā veidā, kas papildina kohēzijas politiku un KZP.
Tiekšanās uz minētajiem mērķiem rezultātā nepalielinās zvejas kapacitāte.
6. pants
Savienības prioritātes
EJZF palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, kā arī īstenot KZP. Tas īsteno šādas Savienības prioritātes zivsaimniecības, akvakultūras un saistīto darbību ilgtspējīgas attīstības jomā, kas atspoguļo Regulā (ES) Nr. 1303/2013 minētos attiecīgos tematiskos mērķus.
1)
veicināt vides ziņā ilgtspējīgu, resursu ziņā efektīvu, inovatīvu, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu zvejniecību, īstenojot šādus konkrētus mērķus:
a)
zvejniecības ietekmes uz jūras vidi novēršana, tostarp nevēlamas nozvejas, cik iespējams, samazināšana un izskaušana;
b)
ūdenstilpņu bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšana un atjaunošana;
c)
zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvara nodrošināšana;
d)
zvejniecības uzņēmumu, tostarp mazapjoma piekrastes flotes, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un drošības un darba apstākļu uzlabošana;
e)
atbalsta sniegšana tehnoloģiju izstrādes, inovācijas, tostarp energoefektivitātes palielināšanas, un zināšanu pārneses stiprināšanai;
f)
profesionālās apmācības, jaunu profesionālo prasmju un mūžizglītības attīstība.
2)
veicināt vides ziņā ilgtspējīgu, resursu ziņā efektīvu, inovatīvu, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu akvakultūru, īstenojot šādus konkrētus mērķus:
a)
atbalsta sniegšana tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai;
b)
akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana, tostarp drošības un darba apstākļu uzlabošana;
c)
ūdenstilpņu bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana un atjaunošana un ar akvakultūru saistītu ekosistēmu stiprināšana un resursu ziņā efektīvas akvakultūras veicināšana;
d)
tādas akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināta augsta līmeņa vides aizsardzība, un dzīvnieku veselības un labturības un sabiedrības veselības un drošības veicināšana;
e)
profesionālās apmācības, jaunu profesionālo prasmju un mūžizglītības attīstība.
3)
sekmēt KZP īstenošanu, īstenojot šādus konkrētus mērķus:
a)
zinātniskas informācijas uzlabošana un sniegšana, kā arī datu vākšanas un pārvaldības uzlabošana;
b)
atbalsta sniegšana uzraudzībai, kontrolei un noteikumu izpildei, tādējādi palielinot iestāžu spēju un valsts pārvaldes efektivitāti, bet nepalielinot administratīvo slogu.
4)
palielināt nodarbinātību un teritoriālo kohēziju, īstenojot šādu konkrētu mērķi: ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas un darbvietu radīšanas veicināšana un sniedzot atbalstu nodarbināmībai un darbaspēka mobilitātei piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras, tostarp darbību dažādošana zivsaimniecības nozarē un citās jūras ekonomikas nozarēs.
5)
veicināt tirdzniecību un apstrādi, īstenojot šādus konkrētus mērķus:
a)
zvejas un akvakultūras produktu tirgus organizāciju uzlabošana;
b)
ieguldījumu apstrādes un tirdzniecības nozarē sekmēšana.
6)
veicināt IJP īstenošanu.
II NODAĻA
Dalīta un tieša pārvaldība
7. pants
Dalīta un tieša pārvaldība
1. Pasākumus, uz kuriem attiecas V sadaļa, finansē no EJZF saskaņā ar Savienības un dalībvalstu dalītas pārvaldības principu un kopīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1303/2013.
2. Pasākumus, uz kuriem attiecas VI sadaļa, finansē no EJZF saskaņā ar tiešas pārvaldības principu.
III NODAĻA
Dalītā pārvaldībā īstenotas palīdzības vispārējie principi
8. pants
Valsts atbalsts
1. Neskarot šā panta 2. punktu, atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras nozares uzņēmumiem, piemēro LESD 107., 108. un 109. pantu.
2. Tomēr LESD 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpts LESD 42. panta darbības jomā.
3. Valsts noteikumus, ar kuriem nosaka publisko finansējumu, pārsniedzot šīs regulas 2. punktā minētos noteikumus par maksājumiem, izvērtē kopumā, pamatojoties uz 1. punktu.
4. Attiecībā uz zvejniecības un akvakultūras produktiem, kuri uzskaitīti LESD I pielikumā un kuriem piemēro tā 107., 108. un 109. pantu, Komisija saskaņā ar LESD 108. pantu var atļaut darbības atbalstu LESD 349. pantā minētajos tālākajos reģionos nozarēm, kas ražo, apstrādā un laiž tirgū zvejniecības un akvakultūras produktus, lai mazinātu minēto reģionu īpašās grūtības, ko rada to izolētība un ārkārtīgi tālā un nomaļā atrašanās vieta.
9. pants
Īpašie ex ante nosacījumi
EJZF piemēro īpašos ex ante nosacījumus, kas minēti IV pielikumā.
IV NODAĻA
Pieteikumu pieņemamība un neatbilstīgas darbības
10. pants
Pieteikumu pieņemamība
1. Pieteikums, ko operators iesniedz atbalsta saņemšanai no EJZF, nav pieņemami konkrēti noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar šā panta 4. punktu, ja dalībvalsts kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka attiecīgais operators:
a)
ir izdarījis smagu pārkāpumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (21) 42. pantu vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. panta 1. punktu;
b)
ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1005/2008, vai bijis iesaistīts tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai īpašumtiesībās, kuru karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā;
c)
ir izdarījis KZP noteikumu smagu pārkāpumu, kas kā tāds ir noteikts citos Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajos tiesību aktos; vai
d)
ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK (22) 3. un 4. pantā, ja pieteikums ir iesniegts par atbalstu saskaņā ar šīs regulas V sadaļas II nodaļu.
2. Atbalsta saņēmējs turpina ievērot 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētos nosacījumus pēc pieteikuma iesniegšanas un visā darbības īstenošanas laikposmā un piecus gadus pēc galīgā maksājuma minētajam atbalsta saņēmējam.
3. Pieteikums, ko iesniedzis operators, nav pieņemams konkrēti noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar šā panta 4. punktu, ja dalībvalsts kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka minētais operators saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF) vai EJZF ir veicis krāpniecisku darbību, kā definēts 1. pantā Konvencijā par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (23).
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu:
a)
ar ko nosaka šā panta 1. un 3. punktā minēto laikposmu, kas ir samērīgs ar smagā pārkāpuma, noziedzīgā nodarījuma vai krāpnieciskas darbības veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos un kas ilgst vismaz vienu gadu;
b)
ar ko paredz attiecīgās šā panta 1. un 3. punktā minētā laikposma sākuma vai beigu dienas.
5. Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro šā panta 1. punktā norādītos kritērijus, un paziņo, ka viņi nav veikuši krāpniecisku darbību saistībā ar EZF vai EJZF, kā minēts šā panta 3. punktā. Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās par minētā apliecinājuma patiesumu, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama valsts pārkāpumu reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantā, vai jebkādiem citiem pieejamiem datiem.
Pirmās daļas piemērošanas nolūkā dalībvalsts nodrošina pēc citas dalībvalsts pieprasījuma informāciju, kas ir tās pārkāpumu valsts reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantā.
11. pants
Neatbilstīgās darbības
Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF atbalstu, ir:
a)
darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti, vai aprīkojums, kas palielina kuģa spēju atrast zivis;
b)
jaunu zvejas kuģu būve vai zvejas kuģu importēšana;
c)
zvejas darbību pagaidu vai galīga pārtraukšana, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi;
d)
izpētes zveja;
e)
uzņēmuma īpašumtiesību nodošana;
f)
tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri paredzēts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana.
III SADAĻA
FINANŠU SHĒMA
12. pants
Budžeta izpilde
1. Savienības budžetu, kas piešķirts EJZF šīs regulas V sadaļā minētiem pasākumiem, izpilda saskaņā ar dalītas pārvaldības principu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 4. pantam.
2. Savienības budžetu, kas piešķirts EJZF šīs regulas VI sadaļā minētiem pasākumiem, tieši izpilda Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (24) 58. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
3. Budžeta saistības, uz kurām attiecas tieša pārvaldība, Komisija pilnībā vai daļēji atceļ saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un attiecīgā gadījumā saskaņā ar šīs regulas 123. pantu.
4. Piemēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30. un 53. pantu.
13. pants
Budžeta līdzekļi dalītā pārvaldībā
1. Līdzekļi, kas laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir pieejami EJZF saistībām dalītā pārvaldībā, ir EUR 5 749 331 600 pašreizējās cenās saskaņā ar II pielikumā norādīto sadalījumu pa gadiem.
2. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 4 340 800 000 piešķir zvejniecības un akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai, ar tirdzniecību un apstrādi saistītiem pasākumiem un tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas saskaņā ar V sadaļas I, II, III, IV un VII nodaļu, izņemot 67. pantu.
3. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 580 000 000 piešķir 76. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem.
4. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 520 000 000 piešķir 77. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem.
5. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 192 500 000 saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķir tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām. Minētās kompensācijas gadā nepārsniedz:
a)
EUR 6 450 000 Azoru salām un Madeirai,
b)
EUR 8 700 000 Kanāriju salām,
c)
EUR 12 350 000 Francijas tālākajiem reģioniem, kas minēti LESD 349. pantā.
6. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 44 976 000 piešķir 67. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam.
7. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 71 055 600 piešķir V sadaļas VIII nodaļā minētajiem pasākumiem saistībā ar IJP.
8. Dalībvalstīm ir iespēja 3. un 4. punktā pieejamos resursus izmantot, tos savstarpēji pārdalot.
14. pants
Budžeta līdzekļi tiešā pārvaldībā
1. Līdzekļi, kas laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir pieejami EJZF saistībām pasākumiem tiešā pārvaldībā, kā norādīts VI sadaļas I līdz III nodaļā, ir EUR 647 275 400 pašreizējās cenās..
2. VI sadaļas I un II nodaļas piemērošanas nolūkā indikatīvais līdzekļu sadalījums mērķiem, kas noteikti 82. un 85. pantā, ir paredzēts III pielikumā.
3. Komisija var atkāpties no 2. punktā minētajām indikatīvajām procentuālajām daļām ne vairāk kā par 5 % no finansiālā piešķīruma vērtības katrā gadījumā.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, ar kuriem pielāgo III pielikumā noteiktās procentuālās daļas.
15. pants
Starpposma pārskatīšana
Komisija pārskata VI sadaļas I un II nodaļas īstenošanu, tostarp vajadzību pielāgot paredzēto līdzekļu sadalījumu, kā noteikts III pielikumā, un līdz 2017. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma novērtējuma ziņojumu par iegūtajiem rezultātiem un EJZF kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem.
16. pants
Finanšu sadalījums dalītai pārvaldībai
1. Dalībvalstu saistībām laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pieejamie līdzekļi, kas minēti 13. panta 2. līdz 7. punktā un norādīti II pielikuma tabulā, tiek noteikti, pamatojoties uz šādiem objektīviem kritērijiem:
a)
attiecībā uz V sadaļu, izņemot 76. un 77. pantu:
i)
zvejniecības un jūras un saldūdens akvakultūras nozarēs, tostarp ar to saistītajā apstrādē, nodarbināto īpatsvars;
ii)
zvejniecības un jūras un saldūdens akvakultūras nozaru, tostarp ar tām saistītās apstrādes, ražošanas apjoms; un
iii)
mazapjoma piekrastes zvejas flotes daļa visā zvejas flotē;
b)
attiecībā uz 76. un 77. pantu:
i)
attiecīgās dalībvalsts kontroles uzdevumu apjoms, kuru nosaka, ņemot vērā valsts zvejas flotes lielumu un tās kontrolējamās jūras teritorijas lielumu, izkrāvumu apjomu un no trešām valstīm importēto produktu vērtību;
ii)
pieejamie kontroles resursi salīdzinājumā ar dalībvalsts kontroles uzdevumu apjomu, kur pieejamos līdzekļus nosaka, ņemot vērā jūrā veiktu kontroļu skaitu vai izkrāvumu inspekciju skaitu;
iii)
attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjoms, kuru nosaka, ņemot vērā valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu un akvakultūras ražošanas apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un
iv)
pieejamie datu vākšanas resursi salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjomu, kur pieejamos līdzekļus nosaka, ņemot vērā to cilvēkresursu un tehnisko līdzekļu apjomu, kas vajadzīgs, lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas vajadzībām;
c)
attiecībā uz visiem pasākumiem - līdzekļu vēsturiskie piešķīrumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskais līdzekļu izmantojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus“ kuros nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm.
IV SADAĻA
PLĀNOŠANA
I NODAĻA
Dalītā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana
17. pants
Darbības programmu sagatavošana
1. Katra dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības prioritātes, kuras noteiktas 6. pantā un kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF.
2. Dalībvalsts izstrādā darbības programmu ciešā sadarbībā ar partneriem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pantā.
3. Attiecībā uz 18. panta 1. punkta o) apakšpunktā minēto darbības programmas iedaļu Komisija līdz 2014. gada 31. maijam pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka Savienības aktuālās prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 127. panta 2. punktā.
18. pants
Darbības programmas saturs
1. Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. pantā, darbības programma aptver:
a)
situācijas analīzi no stipro un vājo pušu, iespēju un draudu viedokļa un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, uz kuru attiecas programma.
Analīzi strukturē atbilstoši attiecīgajām Savienības prioritātēm, kas noteiktas šīs regulas 6. pantā, un attiecīgajā gadījumā tā ir saskanīga ar valsts stratēģisko daudzgadu plānu akvakultūras jomā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. pantā, un ar panākumiem laba vides stāvokļa sasniegšanā, izstrādājot un īstenojot Direktīvas 2008/56/EK 5. pantā minēto jūras stratēģiju. Īpašas vajadzības saistībā ar nodarbinātību, vidi, klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, un inovācijas veicināšanu novērtē saistībā ar Savienības prioritātēm, lai noteiktu vispiemērotāko rīcību katras prioritātes līmenī attiecībā uz attiecīgajām jomām;
b)
tādu stratēģijas aprakstu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta nozīmē, kurā norāda, ka:
i)
katrai programmā iekļautajai Savienības prioritātei ir noteikti pienācīgi mērķi, pamatojoties uz šīs regulas 109. pantā minētajiem kopīgiem rādītājiem;
ii)
attiecīgu pasākumu izvēle loģiski izriet no katras programmā izvēlētās Savienības prioritātes, ņemot vērā ex ante novērtējuma secinājumus un šā punkta a) apakšpunktā minēto analīzi. Zvejas darbību galīgas pārtraukšanas pasākumu gadījumā atbilstīgi šīs regulas 34. pantam stratēģijas aprakstā ir iekļauti mērķi un pasākumi, kas jāveic zvejas kapacitātes samazināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. pantu. Tiek iekļauts arī tās metodes apraksts, kuru izmanto, lai aprēķinātu kompensācijas, ko piešķir saskaņā ar šīs regulas 33. un 34. pantu;
iii)
finansiālo līdzekļu piešķīrums programmā iekļautajām Savienības prioritātēm ir pamatots un pietiekams, lai sasniegtu noteiktos mērķus;
c)
attiecīgā gadījumā “Natura 2000” teritoriju, kā noteikts Padomes Direktīvā 92/43/EEK (25), īpašās vajadzības un programmas sniegto ieguldījumu saskanīga zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveidē, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 8. pantā;
d)
speciālu ex ante nosacījumu izvērtējumu, kā minēts šīs regulas 9. pantā un IV pielikumā, un vajadzības gadījumā darbības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 19. panta 2. punktā;
e)
aprakstu par darbības rezultātu satvaru Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta un II pielikuma nozīmē;
f)
izraudzīto pasākumu sarakstu, kas sakārtots atbilstoši Savienības prioritātēm;
g)
to kritēriju sarakstu, pamatojoties uz kuriem pieņem kritērijus zivsaimniecības un akvakultūras reģionu atlasei atbilstīgi V sadaļas III nodaļai;
h)
V sadaļas III nodaļā minēto sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju atlases kritēriju sarakstu;
i)
rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejas attīstībai, konkurētspējai un ilgtspējai attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurās vairāk par 1 000 kuģiem var tikt uzskatīti par mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem;
j)
novērtēšanas prasības un novērtēšanas plānu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 56. pantā, un pasākumus, kas jāveic, lai apmierinātu apzinātās vajadzības;
k)
finanšu plānu, kurš jāizstrādā, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1303/2013 20. pantu un ievērojot šīs regulas 16. panta 2. punktā minēto Komisijas īstenošanas aktu, un kurā iekļauta:
i)
tabula, kurā norādīts katram gadam plānotais kopējais EJZF ieguldījums,
ii)
tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un līdzfinansējuma likme šīs regulas 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm, un tehniskajai palīdzībai; atkāpjoties no šīs regulas 94. panta 2. punktā izklāstītā vispārējā noteikuma, minētajā tabulā attiecīgā gadījumā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko piemēro atbalstam, kas minēts šīs regulas 33. un 34. pantā, 41. panta 2. punktā, 67. un 70. pantā, 76. panta 2. punkta a) līdz d) un f) līdz l) apakšpunktā, 76. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 77. pantā;
l)
informāciju par papildināmību un saskaņošanu ar ESI fondu līdzekļiem un citiem attiecīgajiem Savienības un valstu finansēšanas instrumentiem;
m)
darbības programmas īstenošanas kārtību, tostarp:
i)
to iestāžu identitāti, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 123. pantā, un pārvaldības un kontroles sistēmas apraksta kopsavilkumu, kas sniegts informācijas nolūkos;
ii)
aprakstu par ZVRG, vadošās iestādes vai ieceltās struktūras attiecīgajām funkcijām visos ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju saistītos īstenošanas uzdevumos;
iii)
uzraudzības un novērtēšanas procedūru aprakstu, kā arī uzraudzības komitejas vispārējo sastāvu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 48. pantā;
iv)
noteikumus, ar kuriem nodrošina programmas publicitāti saskaņā ar šīs regulas 119. pantu;
n)
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pantā minēto partneru sarakstu un ar partneriem rīkotās apspriešanās rezultātus;
o)
attiecībā uz mērķi uzlabot noteikumu ievērošanu, nodrošinot kontroli, kā minēts 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā un saskaņā ar aktuālajām prioritātēm, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 17. panta 3. punktu:
i)
to struktūru sarakstu, kas īsteno kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmu, un īsu aprakstu par cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zvejniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, un par svarīgāko aprīkojumu, kas pieejams zvejniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu,
ii)
kontroles pasākumu vispārējos mērķus, kas jāīsteno, izmantojot kopīgus rādītājus, kuri jānosaka saskaņā ar 109. pantu,
iii)
konkrētus mērķus, kas jāsasniedz saskaņā ar 6. pantā minētajām Savienības prioritātēm, un sīki izstrādātas norādes pa kategorijām visā plānošanas periodā;
p)
attiecībā uz ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 199/2008 3. pantā:
i)
aprakstu par datu vākšanas darbībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta 1. punktu;
ii)
aprakstu par datu glabāšanas metodēm, datu pārvaldību un datu izmantošanu;
iii)
aprakstu par spēju nodrošināt savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību.
Šā punkta p) apakšpunktā minētās darbības programmas iedaļu papildina saskaņā ar šīs regulas 21. pantu.
2. Darbības programmā iekļauj Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto vienkāršoto izmaksu un papildu izmaksu vai negūto ienākumu aprēķināšanas metodes saskaņā ar šīs regulas 96. pantu un metodi, ar kuru aprēķina kompensāciju saskaņā ar attiecīgiem kritērijiem, kas noteikti katrai atbilstīgi šīs regulas 40. panta 1. punktam, 53., 54. un 55. pantam, 56. panta 1. punkta f) apakšpunktam un 67. pantam veiktajai darbībai. Attiecīgā gadījumā iekļauj arī informācija par avansa maksājumiem ZVRG saskaņā ar šīs regulas 62. pantu.
3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par to, kā norādāmi šā panta 1. un 2. punktā minētie elementi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
19. pants
Darbības programmas apstiprināšana
1. Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 29. pantu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko apstiprina darbības programmu.
2. Nolūkā pieņemt šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus Komisija izskata, vai ir ticams, ka ar 18. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētajiem pasākumiem efektīvi tiks likvidēta konstatētā pārmērīgā kapacitāte.
20. pants
Darbības programmas grozīšana
1. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko apstiprina darbības programmas grozījumus.
2. Lai pielāgotos mainīgajām kontroles vajadzībām, Komisija var reizi divos gados pieņemt īstenošanas aktus, kuros sīki norāda jebkādas izmaiņas Savienības prioritātēs noteikumu izpildes un kontroles politikā, kā minēts 17. panta 3. punktā, un attiecīgās atbilstīgās darbības, kam jāpiešķir prioritāte. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
3. Dalībvalstis var iesniegt grozījumu savās darbības programmās, ņemot vērā jaunās prioritātes, kas minētas šā panta 2. punktā minētajos īstenošanas aktos. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šādiem darbības programmu grozījumiem piemēro vienkāršotu procedūru, kas jāpieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktu.
21. pants
Datu vākšanas darba plāni
1. Lai piemērotu šīs regulas 18. panta 1. punkta p) apakšpunktu, dalībvalstis līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms tā gada, no kura darba plāns jāpiemēro, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 199/2008 4. panta 4. punktu elektroniski iesniedz Komisijai datu vākšanas darba plānus, izņemot gadījumu, kad joprojām ir piemērojams spēkā esošais plāns, un tad tās par to informē Komisiju. Minēto plānu saturs ir saskanīgs ar minēto regulu.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms tā gada, no kura darba plāns jāpiemēro, apstiprina 1. punktā minētos darba plānus.
22. pants
Noteikumi par procedūrām un termiņiem
1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par procedūrām, formātu un termiņiem attiecībā uz:
a)
darbības programmu apstiprināšanu;
b)
darbības programmu grozījumu iesniegšanu un apstiprināšanu, tostarp to stāšanos spēkā un iesniegšanas biežumu plānošanas perioda laikā,
c)
grozījumu iesniegšanu un apstiprināšanu, kā minēts šīs regulas 22. panta 3. punktā;
d)
datu vākšanas darba plānu iesniegšanu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 127. panta 3. punktā.
2. Procedūras un termiņus vienkāršo:
a)
tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz līdzekļu pārvietošanu starp Savienības prioritātēm, ja pārvietotie līdzekļi nepārsniedz 10 % no Savienības prioritātei piešķirtās summas;
b)
tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz pasākumu vai attiecīgo darbības veidu iekļaušanu vai atcelšanu un ar to saistīto informāciju un rādītājiem;
c)
tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz pasākumu apraksta izmaiņām, tostarp izmaiņām atbilstības nosacījumos;
d)
šīs regulas 20. panta 3. punktā minēto grozījumu gadījumā, kā arī citu grozījumu 18. panta 1. punkta n) apakšpunktā minētajā programmas iedaļā gadījumā.
3. Šā panta 2. punkts neattiecas uz pasākumiem, kas minēti 33. un 34. pantā un 41. panta 2. punktā.
II NODAĻA
Tiešā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana
23. pants
Gada darba programma
1. Lai īstenotu VI sadaļu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko paredz gada darba programmas, kas ir saskaņā ar attiecīgajās nodaļās izvirzītajiem mērķiem. Attiecībā uz VI sadaļas I un II nodaļu minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 127. panta 3. punktā.
2. Gada darba programmās ietver:
a)
finansējamo darbību aprakstu un katrai tādai darbībai izvirzītos mērķus, kura atbilst 82. un 85. pantā izklāstītajiem mērķiem. Tajā iekļauj arī norādi par katrai darbībai piešķirto summu, orientējošu īstenošanas grafiku, kā arī informāciju par to īstenošanu;
b)
attiecībā uz dotācijām un ar tām saistītajiem pasākumiem - būtiskos vērtēšanas kritērijus, kuri nosakāmi tādā veidā, kas vislabāk sasniedz darbības programmas mērķus, un maksimālo līdzfinansējuma likmi.
V SADAĻA
DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ FINANSĒTI PASĀKUMI
I NODAĻA
Zvejniecības ilgtspējīga attīstība
24. pants
Konkrētie mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 1. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
25. pants
Vispārēji nosacījumi
1. Zvejas kuģa īpašnieks, kas saņēmis atbalstu saskaņā ar šo nodaļu, vismaz piecus gadus no dienas, kurā veikts faktiskais minētā atbalsta maksājums atbalsta saņēmējam, nenodod minēto kuģi ārpus Savienības. Ja kuģi minētajā laikposmā nodod, dalībvalsts atgūst attiecībā uz šo darbību nepamatoti izmaksātās summas tādā apmērā, kas ir proporcionāls laikposmam, kurā šā punkta pirmajā teikumā paredzētais nosacījums nav izpildīts.
2. Darbības izmaksas nav atbilstīgas, ja vien šajā nodaļā nav skaidri noteikts citādi.
3. EJZF sniegtais kopējais finansiālais ieguldījums 33. un 34. pantā minētajos pasākumos un 41. pantā minētajā galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņā vai modernizācijā nepārsniedz augstāko no šādām divām robežvērtībām:
a)
EUR 6 000 000; vai
b)
15 % no Savienības finansiālā atbalsta, ko dalībvalsts piešķīrusi 6. panta 1., 2. un 5. punktā izklāstītajām Savienības prioritātēm.
4. EJZF sniegtais kopējais finansiālais ieguldījums 29. panta 4. punktā minētajos pasākumos nepārsniedz 5 % no Savienības finansiālā atbalsta, kas piešķirts katrai dalībvalstij.
5. Atbalstu kuģu īpašniekiem, kuru piešķir saskaņā ar 33. pantu, atskaita no atbalsta, ko kuģa īpašniekiem par to pašu kuģi piešķir saskaņā ar 34. pantu.
26. pants
Inovācija
1. Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt vai ieviest jaunus vai ievērojami uzlabotus produktus un aprīkojumu, un jaunus vai uzlabotus procesus un metodes, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas, tostarp apstrādes un tirdzniecības jomā.
2. Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, veic dalībvalsts vai Savienības atzīta zinātniska vai tehniska struktūra vai darbības tiek veiktas sadarbībā ar šādu struktūru. Minētā zinātniskā vai tehniskā struktūra apstiprina šādu darbību rezultātus.
3. Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
27. pants
Konsultāciju pakalpojumi
1. Lai uzlabotu operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju un sekmētu ilgtspējīgu zvejniecību, EJZF var atbalstīt:
a)
priekšizpēti un konsultāciju pakalpojumus, kuros novērtē to projektu dzīvotspēju, kas ir potenciāli tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo nodaļu;
b)
profesionālu konsultāciju sniegšanu par vides ilgtspēju, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā ierobežot un, ja iespējams, izskaust zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmām;
c)
profesionālu konsultāciju sniegšanu par darījumdarbības un mārketinga stratēģijām.
2. Šā panta 1. punktā minēto priekšizpēti, konsultāciju pakalpojumus un konsultācijas sniedz zinātniskas, akadēmiskas, profesionālas vai tehniskas struktūras, vai tādas vienības, kas sniedz ekonomiskas konsultācijas, kurām ir vajadzīgā kompetence.
3. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir operatoriem, zvejnieku organizācijām, tostarp ražotāju organizācijām, vai publisko tiesību subjektiem.
4. Ja 1. punktā minētais atbalsts nepārsniedz EUR 4 000, atbalsta saņēmēju var izraudzīties paātrinātā procedūrā.
28. pants
Zinātnieku un zvejnieku partnerības
1. Lai veicinātu zināšanu pārnesi starp zinātniekiem un zvejniekiem, EJZF var atbalstīt:
a)
tāda tīkla, partnerattiecību nolīgumu vai organizāciju veidošanu, kurā darbojas viena vai vairākas neatkarīgas zinātniskas struktūras un zvejnieki vai viena vai vairākas zvejnieku organizācijas, tīkla darbībā var piedalīties tehniskas struktūras;
b)
darbības, ko veic saistībā ar tīkliem, partnerattiecību nolīgumiem vai apvienībām, kas minētas a) apakšpunktā.
2. Darbības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, var būt datu vākšanas un pārvaldības darbības, pētījumi, izmēģinājuma projekti, zināšanu un pētījumu rezultātu izplatīšana, semināri un paraugprakse.
3. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt publisko tiesību subjektiem, zvejniekiem, zvejnieku organizācijām, ZVRG un nevalstiskām organizācijām.
29. pants
Cilvēkkapitāla, jaunu darbvietu radīšanas un sociālā dialoga veicināšana
1. Lai veicinātu cilvēkkapitālu, jaunu darbvietu radīšanu un sociālo dialogu, EJZF var atbalstīt:
a)
profesionālo izglītību, mūžizglītību, kopīgus projektus, ekonomiskas, tehniskas, normatīvas vai zinātniskas informācijas un inovatīvas prakses izplatīšanu, un jaunu profesionālo prasmju apguvi, jo īpaši saistībā ar jūras ekosistēmu ilgtspējīgu pārvaldību, higiēnu, veselību, drošību, darbībām jūrlietu jomā, inovāciju un uzņēmējdarbību;
b)
tīklu veidošanu un pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām, tostarp organizācijām, kas veicina sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību, kas sekmē sieviešu nozīmi zvejas kopienās un veicina nepietiekami pārstāvētās grupas, kas ir iesaistītas mazapjoma piekrastes zvejā vai zvejā no krasta;
c)
sociālo dialogu Savienības, valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, iesaistot zvejniekus, sociālos partnerus un citas attiecīgas ieinteresētās personas.
2. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt arī pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem vai, ja un ciktāl tas atzīts attiecīgās valsts tiesību aktos, pašnodarbinātu zvejnieku dzīves partneriem, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/41/ES (26) 2. panta b) punktā.
3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu var piešķirt maksimāli uz divu gadu laikposmu un vienīgi par tādu personu apmācību, kuras ir jaunākas par 30 gadiem un kuras attiecīgā dalībvalsts ir atzinusi par bezdarbniekiem (“mācekļi”). Šādu atbalstu attiecina tikai uz apmācību uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģa, kas pieder vismaz 50 gadus vecam zvejniekam, ja apmācība notiek saskaņā ar oficiālu, attiecīgās dalībvalsts atzītu mācekļa un kuģa īpašnieka līgumu, tostarp uz mācību kursiem saistībā ar ilgtspējīgiem zvejas paņēmieniem un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013. Mācekli uz kuģa pavada profesionāls zvejnieks, kas sasniedzis vismaz 50 gadu vecumu.
4. Saskaņā ar šā panta 3. punktu minēto atbalstu piešķir profesionālam zvejniekam, lai ar to segtu mācekļa algu un ar to saistītās nodevas, un to aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 67. panta 5. punktu, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts ekonomisko stāvokli un dzīves standartus. Minētais atbalsts nepārsniedz maksimālo summu - EUR 40 000 katram atbalsta saņēmējam plānošanas periodā.
30. pants
Dažādošana un jauni ienākumu veidi
1. Ar EJZF var atbalstīt ieguldījumus, ar kuriem palīdz dažādot zvejnieku ienākumus, šim nolūkam izvēršot papildu darbības, tostarp ieguldījumus kuģos, makšķerēšanas tūrismā, restorānos, ar zveju saistītos vides pakalpojumos un izglītojošos pasākumos par zveju.
2. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir zvejniekiem:
a)
kuri iesniedz darījumdarbības plānu par savu jauno darbību attīstību; un
b)
kuriem ir atbilstošas profesionālās prasmes, kas var būt apgūtas saskaņā ar 29. panta 1. punkta a) apakšpunktu finansētās darbībās.
3. Atbalstu saskaņā ar 1. punktu piešķir tikai tad, ja papildu darbības ir saistītas ar zvejnieka galveno darījumdarbību - zveju.
4. Saskaņā ar 1. punktu piešķirtā atbalsta summa nepārsniedz 50 % no budžeta, kas darījumdarbības plānā paredzēts katrai darbībai, un nepārsniedz maksimālo summu EUR 75 000 katram atbalsta saņēmējam.
31. pants
Uzsākšanas atbalsts jauniem zvejniekiem
1. EJZF var sniegt darījumdarbības sākšanas atbalstu jauniem zvejniekiem.
2. Saskaņā ar šo pantu atbalstu var sniegt tikai saistībā ar tāda pirmā zvejas kuģa iegādi,
a)
kura lielākais garums ir mazāks par 24 metriem;
b)
kurš ir aprīkots zvejai jūrā;
c)
kurš ir 5 līdz 30 gadus vecs; un
d)
kurš ietilpst tādā flotes segmentā, attiecībā uz kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam.
3. Saskaņā ar šo pantu termins “jauns zvejnieks” ir fiziska persona, kura vēlas pirmo reizi iegādāties zvejas kuģi un kura pieteikuma iesniegšanas brīdī ir jaunāka par 40 gadiem un kura ir strādājusi par zvejnieku vismaz piecus gadus vai ir pabeigusi līdzvērtīgu arodapmācību. Dalībvalstis jauniem zvejniekiem var noteikt papildu objektīvus kritērijus, kas jāizpilda, lai viņi būtu tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar šo pantu.
4. Saskaņā ar šo pantu sniegtais atbalsts nepārsniedz 25 % no zvejas kuģa iegādes izmaksām un jebkurā gadījumā nav lielāks par EUR 75 000 katram jaunajam zvejniekam.
32. pants
Veselība un drošība
1. Lai uzlabotu zvejnieku higiēnas, veselības, drošības un darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā aprīkojumā ar noteikumu, ka šie ieguldījumi pārsniedz Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētās prasības.
2. Atbalstu saskaņā ar šo pantu piešķir zvejniekiem vai zvejas kuģu īpašniekiem.
3. Ja darbība ir ieguldījums uz klāja, atbalstu vienam un tam pašam ieguldījumu veidam un tam pašam zvejas kuģim nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā. Ja darbība ir ieguldījums individuālajā aprīkojumā, atbalstu vienam un tam pašam aprīkojuma veidam un tam pašam atbalsta saņēmējam nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka darbību veidus, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punktu.
33. pants
Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana
1. EJZF var atbalstīt pasākumus zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai šādos gadījumos:
a)
ja tiek īstenoti attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantā minētie Komisijas pasākumi vai dalībvalstu ārkārtas pasākumi, vai saglabāšanas pasākumi, kas minēti attiecīgās regulas 7. pantā, tostarp bioloģiskās atjaunošanās laikposmi;
b)
ja netiek atjaunoti partnerattiecību nolīgumi ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē vai tiem pievienotie protokoli;
c)
ja pagaidu pārtraukšana ir paredzēta apsaimniekošanas plānā, kas pieņemts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (27), vai daudzgadu plānā, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, ja - pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem - zvejas piepūles samazinājums ir vajadzīgs, lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā un 2. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos mērķus.
2. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ne ilgāk kā sešu mēnešu garumā par vienu kuģi.
3. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu piešķir tikai:
a)
tādu Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kas reģistrēti kā aktīvi, un kuri pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 120 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā; vai
b)
zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas pagaidu pārtraukšana, jūrā ir strādājuši vismaz 120 dienas pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.
4. Visas zvejas darbības, ko veic zvejas kuģis vai attiecīgie zvejnieki, tiek patiešām pārtrauktas. Kompetentā iestāde pārliecinās, ka attiecīgais zvejas kuģis ir pārtraucis visas zvejas darbības laikposmā, uz kuru attiecas pagaidu pārtraukšana.
34. pants
Galīga zvejas darbību pārtraukšana
1. EJZF var atbalstīt pasākumus galīgai zvejas darbību pārtraukšanai vienīgi tad, ja tas tiek sasniegts zvejas kuģi nododot lūžņos un ar noteikumu, ka:
a)
šāda nodošana lūžņos ir iekļauta darbības programmā, kas minēta 18. pantā; un
b)
galīga darbību pārtraukšana ir noteikta kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā minētā rīcības plāna rīks, norādot, ka flotes segmentā nav nodrošināts faktisks līdzsvars ar zvejas iespējām, kas pieejamas attiecīgajam segmentam.
2. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu piešķir:
a)
Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi ir reģistrēti kā aktīvi kuģi, un kuri pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 90 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā;
b)
zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas galīga darbību pārtraukšana, jūrā ir strādājuši vismaz 90 dienas gadā pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.
3. Attiecīgie zvejnieki patiešām pārtrauc visas zvejas darbības. Atbalsta saņēmējs sniedz kompetentajai iestādei pierādījumu par zvejas darbību pārtraukšanu. Kompensāciju atmaksā uz pro rata temporis pamata, ja zvejnieks atsāk zvejas darbības mazāk nekā gadu pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.
4. Atbalstu saskaņā ar šo pantu var piešķirt līdz 2017. gada 31. decembrim.
5. Saskaņā ar šo pantu atbalstu izmaksā tikai pēc tam, kad līdzvērtīga kapacitāte ir neatgriezeniski izņemta no Savienības zvejas flotes reģistra un arī zvejas licences un atļaujas ir neatgriezeniski anulētas. Atbalsta saņēmējam turpmākajos piecos gados pēc šāda atbalsta saņemšanas aizliegts reģistrēt jaunu zvejas kuģi. Kapacitātes samazinājums, kas radies galīgas zvejas darbību pārtraukšanas ar publisko atbalstu rezultātā, rada līdzvērtīgu neatgriezenisku samazinājumu maksimāli pieļaujamajā zvejas kapacitātē, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā.
6. Atkāpjoties no 1. punkta, atbalstu par galīgu zvejas darbību pārtraukšanu var piešķirt arī tad, ja kuģi netiek nodoti sadalīšanai, ar noteikumu, ka tie tiek pārbūvēti, lai veiktu citas darbības, nevis komerciālu zveju.
Turklāt un lai saglabātu jūrniecības mantojumu, atbalstu par galīgu zvejas darbību pārtraukšanu var piešķirt arī tad, ja tradicionāli koka kuģi netiek nodoti sadalīšanai, ar noteikumu, ka šādi kuģi savas mantojuma funkcijas turpina pildīt uz sauszemes.
35. pants
Kopfondi, kas paredzēti nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem un vides incidentiem
1. EJZF var dot ieguldījumu kopfondos, no kuriem zvejniekiem maksā finansiālu kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai kāds vides incidents, vai par zvejnieku vai zvejas kuģu glābšanas izmaksām gadījumā, ja zvejas darbību laikā notiek negadījumi jūrā.
2. Šā panta 1. punktā termins “kopfonds” ir shēma, ko dalībvalsts ir akreditējusi saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai iesaistītie zvejnieki varētu apdrošināties, kura paredz, ka iesaistītajiem zvejniekiem kompensācijas maksājumi tiek veikti par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši 1. punktā minētie notikumi.
3. Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šajā pantā paredzēto atbalstu ar citiem Savienības vai valsts instrumentiem vai ar privātām apdrošināšanas shēmām.
4. Attiecīgais kopfonds, lai tas būtu tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šo pantu, atbilst šādiem kritērijiem:
a)
to ir akreditējusi dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem;
b)
tam ir pārredzama politika attiecībā uz iemaksām tajā un izmaksām no tā; un
c)
tam ir skaidri noteikumi, kuri nosaka atbildību par jebkuru radušos parādu.
5. Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu un par zvejnieku tiesībām uz šādu kompensāciju 1. punktā minētajos nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā gadījumos, kā arī par minēto noteikumu ievērošanas pārvaldību un uzraudzību. Dalībvalstis nodrošina, lai fondu noteikumos būtu paredzēti sodi, ja ir bijusi nolaidība no zvejnieka puses.
6. Panta 1. punktā minētie nelabvēlīgie klimatiskie apstākļi, vides incidenti vai negadījumi jūrā ir tie, ko kā notikušus oficiāli atzīst attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.
7. Ieguldījumi, kas minēti 1. punktā, attiecas tikai uz summām, ko kopfonds izmaksājis zvejniekiem kā finanšu kompensāciju. Par kopfondu izveides administratīvajām izmaksām nav tiesību saņemt atbalstu. Dalībvalstis, piemērojot noteiktu maksimālo apjomu uz katru fondu, var ierobežot izmaksas, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu.
8. Ieguldījumus, kas minēti 1. punktā, piešķir tikai nolūkā segt nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā izraisītus zaudējumus, kuru apmērs pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, aprēķinu pamatojot ar minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trijos kalendārajos gados.
9. No EJZF neveic nekādus ieguldījums sākotnējā kapitālā.
10. Ja dalībvalstis nolemj ierobežot izmaksas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, piemērojot maksimālo apjomu katram kopfondam, tās savās darbības programmās sniedz sīki izstrādātu informāciju un pamatojumu par minēto maksimālo apjomu.
36. pants
Atbalsts zvejas iespēju piešķiršanas sistēmām
1. Lai zvejas darbības pielāgotu zvejas iespējām, EJZF var atbalstīt zvejas iespēju piešķiršanas sistēmu izstrādi, attīstību, uzraudzību, izvērtēšanu un pārvaldību.
2. Saskaņā ar šo pantu atbalstu piešķir valsts iestādēm, juridiskām vai fiziskām personām vai dalībvalsts atzītām zvejnieku organizācijām, tostarp ražotāju organizācijām, kas ir iesaistītas 1. punktā minēto sistēmu kopīgā pārvaldībā.
37. pants
Atbalsts saglabāšanas pasākumu un reģionālās sadarbības izstrādei un īstenošanai
1. Lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7., 8. un 11. pantā paredzēto saglabāšanas pasākumu un minētās regulas 18. pantā paredzētās reģionālās sadarbības izstrādi un efektīvu īstenošanu, EJZF var atbalstīt:
a)
saglabāšanas un reģionalizācijas pasākumu pilnveidošanai un īstenošanai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi, pilnveidošanu un pārraudzību;
b)
ieinteresēto personu līdzdalību un dalībvalstu sadarbību saglabāšanas un reģionalizācijas pasākumu izstrādē un īstenošanā.
2. EJZF var atbalstīt tiešu krājumu papildināšanu saskaņā ar 1. punktu tikai tad, ja papildināšana tiek paredzēta kā saglabāšanas pasākums Savienības tiesību aktā.
38. pants
Zvejas ietekmes uz jūras vidi ierobežošana un zvejas pielāgošana sugu aizsardzībai
1. Lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi, sekmētu izmetumu pakāpenisku izskaušanu un veicinātu pāreju uz ilgtspējīgu dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu, EJZF var atbalstīt ieguldījumus:
a)
aprīkojumā, ar ko uzlabo zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju izmēru vai sugu;
b)
uz klāja vai aprīkojumā, ar ko izskauž izmetumus, novēršot un mazinot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem vai ar ko nevēlamu nozveju apstrādā tā, lai to izkrautu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu;
c)
aprīkojumā, ar ko ierobežo un, ja iespējams, novērš zvejas fizisko un bioloģisko ietekmi uz ekosistēmu vai jūras gultni;
d)
aprīkojumā, ar ko rīkus un nozveju pasargā no zīdītājiem un putniem, kas aizsargāti ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (28), ar noteikumu, ka tie nesamazina zvejas rīku selektivitāti un ka ir veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no fiziska kaitējuma nodarīšanas plēsējiem.
2. Atkāpjoties no 11. panta a) punkta, tālākajos reģionos 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt noenkurotām zivju pievilināšanas iekārtām ar noteikumu, ka šādas iekārtas veicina ilgtspējīgu un selektīvu zveju.
3. Atbalstu vienam un tam pašam aprīkojuma veidam uz tā paša Savienības zvejas kuģa nepiešķir vairāk nekā vienu reizi plānošanas periodā.
4. Atbalstu piešķir tikai tad, ja zvejas rīkam vai citam aprīkojumam, kas minēts 1. punktā, ir pierādāmi labāka selektivitāte izmēra ziņā vai pierādāmi mazāka ietekme uz ekosistēmu un sugām, kas nav mērķsugas, nekā standarta zvejas rīkiem vai citam aprīkojumam, ko atļauts lietot ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgiem valstu tiesību aktiem, kas pieņemti reģionalizācijas kontekstā, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.
5. Atbalstu piešķir:
a)
to Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuri ir reģistrēti kā aktīvi kuģi, un kas divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā;
b)
zvejniekiem, kuriem pieder aizstājamie zvejas rīki un kuri divus kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 60 dienas ir strādājuši uz Savienības zvejas kuģa;
c)
attiecīgās dalībvalsts atzītām zvejnieku organizācijām.
39. pants
Ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu saistīta inovācija
1. Lai palīdzētu pamazām izskaust izmetumus un piezveju un atvieglotu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu un lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi un uz aizsargātajiem plēsējiem, EJZF var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir pilnveidot vai ieviest jaunas tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina zvejas darbību ietekmi uz vidi, tostarp uzlabo zvejas paņēmienus un rīku selektivitāti, vai kuru mērķis ir palīdzēt panākt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgāku izmantošanu un līdzāspastāvēšanu ar aizsargājamajiem plēsējiem.
2. Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, veic dalībvalsts atzīta zinātniska vai tehniska struktūra vai darbības tiek veiktas sadarbībā ar to, un tā apstiprina šādu darbību rezultātus.
3. Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
4. Saskaņā ar šo pasākumu finansētos projektos iesaistītu zvejas kuģu īpatsvars nepārsniedz 5 % no valsts flotes kuģu skaita vai 5 % no valsts flotes bruto tilpības, kas aprēķināta pieteikuma iesniegšanas dienā. Pienācīgi pamatotos gadījumos un balstoties uz ar Komisijas Lēmumu 2005/629/EK (29) izveidotās Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumu, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var apstiprināt projektus, kas pārsniedz šajā punktā noteiktos ierobežojumus.
5. Darbības, kas nav uzskatāmas par zinātniskos nolūkos veiktu zveju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. pantu un kas ir jaunu zvejas rīku vai paņēmienu izmēģināšana, veic, nepārsniedzot attiecīgajai dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas.
6. Neto ieņēmumus, kas radušies no zvejas kuģa piedalīšanās darbībā, atskaita no darbības atbilstīgajiem izdevumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 8. punktu.
7. Piemērojot 6. punktu termins “neto ieņēmumi” ir zvejnieku gūti ienākumi no to zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu pirmās pārdošanas, kas nozvejoti, ieviešot un testējot jaunās tehniskās vai organizatoriskās zināšanas, no ieņēmumiem atskaitot pārdošanas izmaksas, piemēram, izsoles nama prasīto samaksu.
40. pants
Jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana un kompensācijas režīmi, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības
1. Lai saistībā ar ilgtspējīgām zvejas darbībām un vajadzības gadījumā ar zvejnieku līdzdalību aizsargātu un atjaunotu jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, EJZF var atbalstīt šādas darbības:
a)
zvejnieku veikta atkritumu savākšana jūrā, piemēram, pazaudētu zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana;
b)
tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība, uzstādīšana vai modernizēšana, kas paredzēti jūras dzīvnieku un augu valsts aizsardzībai un spēcināšanai, tostarp to zinātniska sagatavošana un izvērtēšana;
c)
labākas jūras bioloģisko resursu pārvaldības vai saglabāšanas veicināšana;
d)
ar zvejniecību saistītu darbību jomā - aizsardzības un pārvaldības plānu sagatavošana (tostarp izpēte), izstrāde, uzraudzība un atjaunināšana attiecībā uz NATURA 2000 teritorijām un Direktīvā 2008/56/EK minētajām aizsargātajām teritorijām un attiecībā uz citiem īpašiem biotopiem;
e)
NATURA 2000 teritoriju pārvaldība, atjaunošana un uzraudzība saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK, saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Direktīvai 92/43/EEK;
f)
aizsargājamo jūras teritoriju pārvaldība, atjaunošana un uzraudzība, lai īstenotu Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktā minētos telpiskās aizsardzības pasākumus;
g)
intensificēti informatīvi pasākumi vides jomā, kuros iesaistīti zvejnieki, par jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un atjaunošanu;
h)
kompensācijas shēmas par nozvejas zaudējumiem, kurus radījuši zīdītāji un putni, kas ir aizsargāti saskaņā ar Direktīvām 92/43/EEK un 2009/147/EK;
i)
līdzdalība citās darbībās, kuru mērķis ir uzturēt un uzlabot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus, piemēram, īpašu jūras un piekrastes biotopu atjaunošana ilgtspējīgu zivju krājumu nodrošināšanai, tostarp to zinātniska sagatavošana un izvērtēšana.
2. Saskaņā ar 1. punkta h) apakšpunktu paredzētais atbalsts ir atkarīgs no šādu shēmu oficiālas atzīšanas dalībvalstu kompetentajās iestādēs. Dalībvalstis arī nodrošina, lai netiktu sniegta pārmērīga zaudējumu kompensācija, kas varētu rasties, kombinējot Savienības, valsts un privātās kompensāciju shēmas.
3. Šajā pantā minētās darbības var īstenot zinātniski vai tehniski publisko tiesību subjekti, konsultatīvās padomes, zvejnieki vai zvejnieku organizācijas, kuras atzinusi dalībvalsts, vai nevalstiskas organizācijas partnerībā ar zvejnieku organizācijām, vai partnerībā ar ZVRG.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros precizē atbalsta saņemšanai atbilstīgās izmaksas saskaņā ar šā panta 1. punktu.
41. pants
Energoefektivitāte un klimata pārmaiņu mazināšana
1. Lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un uzlabotu zvejas kuģu energoefektivitāti, EJZF var atbalstīt:
a)
ieguldījumus aprīkojumā vai uz klāja, kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti. Ieguldījumi zvejas rīkos arī ir atbilstīgi, ar noteikumu, ka rezultātā netiek mazināta minēto zvejas rīku selektivitāte;
b)
energoefektivitātes auditus un sistēmas;
c)
pētījumus, lai novērtētu alternatīvu dzinēju sistēmu un korpusu būves devumu zvejas kuģu energoefektivitātei.
2. Atbalstu galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņai vai modernizācijai var sniegt tikai kuģiem,
a)
kuru lielākais garums ir līdz 12 metriem, ar noteikumu, ka jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos nav lielāka kā pašreizējā dzinēja jauda;
b)
kuru lielākais garums ir starp 12 un 18 metriem, ar noteikumu, ka jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos ir vismaz par 20 % mazāka nekā pašreizējā dzinēja jauda;
c)
kuru kopējais garums ir starp 18 un 24 metriem, ar noteikumu, ka jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos ir vismaz par 30 % mazāka nekā pašreizējā dzinēja jauda.
3. Atbalstu saskaņā ar šā panta 2. punktu galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņai vai modernizācijai var piešķirt tikai attiecībā uz kuģiem, kuri ir daļa no flotes segmenta, attiecībā uz ko Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam.
4. Atbalstu saskaņā ar šā panta 2. punktu piešķir vienīgi, lai nomainītu vai modernizētu galvenos dzinējus vai palīgdzinējus, kas ir oficiāli sertificēti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 40. panta 2. punktam. To maksā tikai pēc tam, kad jebkurš vajadzīgais kapacitātes samazinājums kW ir pastāvīgi svītrots no Savienības zvejas flotes reģistra.
5. Zvejas kuģiem, uz kuriem neattiecas dzinēja jaudas sertifikācija, atbalstu saskaņā ar šā panta 2. punktu piešķir vienīgi, lai nomainītu vai modernizētu galvenos dzinējus vai palīgdzinējus, kuru dzinēju jaudas atbilstība ir verificēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 41. pantu un fiziski pārbaudīta ar mērķi nodrošināt, ka dzinēja jauda nepārsniedz to, kura noteikta zvejas licencē.
6. Dzinēja jaudas samazinājumu, kas minēts 2. punkta b) un c) apakšpunktā, var panākt kuģu grupai no katras kuģu kategorijas, kas norādītas minētajos apakšpunktos.
7. Neskarot 25. panta 3. punktu, EJZF atbalsts saskaņā ar šā panta 2. punktu nepārsniedz augstāko no šiem diviem sliekšņiem:
a)
EUR 1 500 000; vai
b)
3 % no Savienības finansiālais atbalsts, ko dalībvalsts piešķīrusi 6. panta 1., 2. un 5. punktā izklāstītajām Savienības prioritātēm.
8. Mazapjoma piekrastes zvejas nozares operatoru iesniegtos pieteikumus izskata prioritārā kārtā apjomā līdz 60 % no visā plānošanas periodā piešķirtā kopējā atbalsta nolūkā aizstāt vai modernizēt 2. punktā minētos galvenos dzinējus vai palīgdzinējus.
9. Atbalstu saskaņā ar 1. un 2. punktu piešķir tikai zvejas kuģu īpašniekiem un to nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā attiecībā uz to pašu ieguldījuma veidu un to pašu zvejas kuģi.
10. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros precizē izmaksas, kuras var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu.
42. pants
Pievienotā vērtība, produktu kvalitāte un nevēlamu nozveju izmantošana
1. Lai uzlabotu nozvejoto zivju pievienoto vērtību vai kvalitāti, EJZF var atbalstīt:
a)
ieguldījumus, ar ko palielina zvejas produktu pievienoto vērtību, jo īpaši dodot zvejniekiem iespēju veikt savas nozvejas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu;
b)
inovatīvus ieguldījumus uz klāja, ar ko uzlabo zvejas produktu kvalitāti.
2. Atbalstu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, piešķir ar nosacījumu, ka tiek izmantoti rīki, ar ko samazina nevēlamu nozveju, un to piešķir tikai tādiem Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi divos kalendārajos gados pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā.
43. pants
Zvejas ostas, izkraušanas vietas, izsoles nami un patvēruma vietas
1. Lai paaugstinātu izkrauto produktu kvalitāti, kontroli un izsekojamību, palielinātu energoefektivitāti, veicinātu vides aizsardzību un uzlabotu drošību un darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostu, izsoļu namu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu infrastruktūras uzlabošanā, tostarp ieguldījumus atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās.
2. EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostās, izsoļu namos, izkraušanas vietās un patvēruma vietās, lai veicinātu pienākuma - izkraut visu nozveju - izpildīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1379/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kā arī lai pievienotu vērtību nozvejas sastāvdaļām, kas netiek pietiekami izmantotas.
3. Lai uzlabotu zvejnieku drošību, EJZF var atbalstīt ieguldījumus patvēruma vietu būvniecībā vai modernizācijā.
4. Atbalsts neattiecas uz jaunu ostu, jaunu izkraušanas vietu vai jaunu izsoles namu būvniecību.
44. pants
Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora
1. Lai samazinātu iekšējos ūdeņos veiktas zvejas ietekmi uz vidi, palielinātu energoefektivitāti, paaugstinātu izkrauto zivju vērtību vai kvalitāti vai lai uzlabotu veselību, drošību, darba apstākļus, cilvēkkapitālu un apmācību, EJZF var atbalstīt ieguldījumus:
a)
cilvēkkapitāla, darbvietu radīšanas un sociālā dialoga veicināšanā, kā minēts 29. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
b)
uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, kā minēts 32. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
c)
aprīkojumā un darbību veidos, kas norādīti 38. un 39. pantā, ievērojot minētajos pantos izklāstītos nosacījumus;
d)
energoefektivitātes uzlabošanā un klimata pārmaiņu mazināšana, kā minēts 41. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
e)
nozvejoto zivju vērtības vai kvalitātes uzlabošanā, kā minēts 42. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
f)
zvejas ostās, patvēruma vietās un izkraušanas vietās, kā minēts 43. pantā un atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
2. EJZF var sniegt atbalstu ieguldījumiem saistībā ar jauniem zvejniekiem, kas sāk darījumdarbību, kā minēts 31. pantā un ievērojot minētajā pantā izklāstītos nosacījumus, izņemot prasību, kas noteikta minētā panta 2. punkta b) apakšpunktā.
3. EJZF var sniegt atbalstu inovācijas attīstībai un veicināšanai saskaņā ar 26. pantu, konsultāciju pakalpojumiem saskaņā ar 27. pantu un partnerībām starp zinātniekiem un zvejniekiem saskaņā ar 28. pantu.
4. Lai veicinātu dažādošanu, ko īsteno zvejnieki, kuri zvejo iekšējos ūdeņos, EJZF var atbalstīt iekšējo ūdeņu zvejas darbību dažādošanu, ar kurām papildina tās darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar 30. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
5. Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām:
a)
atsauces uz zvejas kuģiem 30., 32., 38., 39., 41. un 42. pantā uzskata par atsaucēm uz kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos;
b)
atsauces uz jūras vidi 38. pantā uzskata par atsaucēm uz vidi, kurā darbojas iekšējo ūdeņu zvejas kuģis.
6. Lai aizsargātu un spēcinātu ūdens faunu un floru, EJZF var atbalstīt:
a)
to NATURA 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu un uzraudzību, kuras ietekmē zvejas darbības, un iekšējo ūdeņu sanāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 60/2000/EK (30), tostarp migrējošo sugu nārsta vietu un migrācijas ceļu atjaunošanu, neskarot šīs regulas 40. panta 1. punkta e) apakšpunktu un vajadzības gadījumā izmantojot iekšējos ūdeņos nodarbinātu zvejnieku līdzdalību;
b)
tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecību, modernizēšanu vai uzstādīšanu, kas paredzēti ūdens faunas un floras aizsardzībai un spēcināšanai, cita starpā to zinātnisku izstrādāšanu, uzraudzīšanu un izvērtēšanu.
7. Dalībvalstis nodrošina, lai kuģi, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, turpinātu darboties tikai iekšējos ūdeņos.
II NODAĻA
Akvakultūras ilgtspējīga attīstība
45. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 2. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
46. pants
Vispārēji nosacījumi
1. Atbalstu saskaņā ar šo nodaļu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.
2. Šā panta piemērošanas vajadzībām uzņēmēji, kas sāk darbību nozarē, iesniedz darījumdarbības plānu un gadījumā, ja ieguldījumu apmērs pārsniedz EUR 50 000, - priekšizpētes rezultātus, tostarp darbību ietekmes uz vidi novērtējumu. Šajā pantā paredzēto atbalstu piešķir tikai gadījumos, kad ar neatkarīgu tirdzniecības ziņojumu ir skaidri apliecināts, ka produktam ir labas un ilgtspējīgas tirgus izredzes.
3. Ja darbības sastāv no tādiem ieguldījumiem aprīkojumā vai infrastruktūrā, ar kuriem nodrošina atbilstību vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības, higiēnas vai dzīvnieku labturības prasībām nākotnē, kas noteiktas Savienības tiesību aktos, atbalstu var piešķirt līdz dienai, kurā šādas prasības uzņēmumiem kļūst obligātas.
4. Atbalstu nepiešķir akvakultūras darbībām, kurās izmanto ģenētiski modificētus organismus.
5. Atbalstu nepiešķir akvakultūras darbībām, kuras tiek veiktas aizsargājamajās jūras teritorijās, ja dalībvalsts kompetentā iestāde, balstoties uz ietekmes uz vidi novērtējumu, ir noteikusi, ka darbība ievērojamā mērā negatīvi ietekmētu vidi un ka minēto ietekmi nevar pienācīgā mērā mazināt.
47. pants
Inovācija
1. Lai veicinātu inovāciju akvakultūrā, EJZF var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir:
a)
akvakultūras saimniecībās pilnveidot tehniskās, zinātniskās vai organizatoriskās zināšanas, kuras jo īpaši samazina saimniecību ietekmi uz vidi, samazina atkarību no zivju miltiem un zivju eļļas, veicina resursu ilgtspējīgu izmantošanu akvakultūrā, uzlabo dzīvnieku labturību vai veicina jaunas ilgtspējīgas ražošanas metodes;
b)
izstrādāt vai ieviest tirgū jaunas akvakultūras sugas ar labu tirgus potenciālu, jaunus vai ievērojami uzlabotus produktus, jaunus vai uzlabotus procesus, vai jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas;
c)
izpētīt inovatīvo produktu vai procesu tehniskās vai ekonomiskās īstenošanas iespējas.
2. Šajā pantā minētās darbības veic dalībvalsts atzītas publiskas vai privātas zinātniskas vai tehniskas struktūras, vai arī tās tiek veiktas sadarbībā ar tādām struktūrām, un minētā struktūras apstiprina šādu darbību rezultātus.
3. Atbalstu saņēmušo darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
48. pants
Produktīvi ieguldījumi akvakultūrā
1. EJZF var atbalstīt:
a)
produktīvus ieguldījumus akvakultūrā;
b)
akvakultūras ražošanas un audzēto sugu dažādošanu;
c)
akvakultūras vienību modernizāciju, tostarp akvakultūrā iesaistīto darba ņēmēju darba un drošības apstākļu uzlabošanu;
d)
uzlabojumus un modernizāciju saistībā ar dzīvnieku veselību un labturību, tostarp tāda aprīkojuma iegādi, kas paredzēts saimniecību aizsardzībai pret savvaļas plēsoņām;
e)
ieguldījumus negatīvas ietekmes uz vidi samazināšanā vai pozitīvas ietekmes uz vidi veicināšanā un resursu efektīvākā izmantošanā;
f)
ieguldījumus akvakultūras produktu kvalitātes uzlabošanā vai vērtības pievienošanu akvakultūras produktiem;
g)
esošo akvakultūras dīķu vai lagūnu atjaunošanu, izvācot sanesas, vai ieguldījumus, lai novērstu sanesu nogulsnēšanos;
h)
akvakultūras uzņēmumu ienākumu dažādošanu, pievēršoties papildinošām darbībām citās jomās ārpus akvakultūras;
i)
ieguldījumus, lai būtiski samazinātu akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz ūdens izmantojumu un kvalitāti, jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens vai ķīmisko vielu, antibiotiku un citu zāļu daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas;
j)
tādu slēgtu akvakultūras sistēmu veicināšanu, kurās akvakultūras produkti tiek audzēti slēgtās recirkulācijas sistēmās, tādējādi samazinot izmantojamā ūdens daudzumu;
k)
ieguldījumus akvakultūras uzņēmumu energoefektivitātes palielināšanā un akvakultūras uzņēmumu pārejā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu.
2. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta h) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja papildinošās darbības ir saistītas ar uzņēmuma pamatdarbību akvakultūrā, tostarp makšķerēšanas tūrismu, ar akvakultūru saistītus vides pakalpojumus vai izglītojošus pasākumus par akvakultūru.
3. Atbalstu saskaņā ar 1. punktu var piešķirt pastāvošu akvakultūras uzņēmumu ražošanas palielināšanai un/vai šo uzņēmumu modernizēšanai, vai arī jaunu uzņēmumu veidošanai - ar noteikumu, ka izstrāde ir saskaņā ar valsts daudzgadu stratēģisko plānu akvakultūras attīstībai, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. pantā.
49. pants
Akvakultūras saimniecībām paredzēti pārvaldības, aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumi
1. Lai uzlabotu akvakultūras saimniecību vispārējo veiktspēju un konkurētspēju un samazinātu to darbību negatīvo ietekmi uz vidi, EJZF var atbalstīt:
a)
akvakultūras saimniecībām paredzētu pārvaldības, aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumu izveidi;
b)
tehniska, zinātniska, juridiska, ekoloģiska vai ekonomiska rakstura konsultāciju pakalpojumu akvakultūras saimniecībām iegādi.
2. Konsultāciju pakalpojumi, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, attiecas uz:
a)
pārvaldības vajadzībām, lai akvakultūras saimniecības varētu panākt atbilstību Savienības un valsts tiesību aktiem vides jomā, kā arī jūras telpiskās plānošanas prasībām;
b)
ietekmes uz vidi novērtējumu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (31) un Direktīvā 92/43/EEK;
c)
pārvaldības vajadzībām, lai akvakultūras saimniecības varētu panākt atbilstību Savienības un valsts tiesību aktiem par ūdensdzīvnieku veselību un labturību vai sabiedrības veselību;
d)
veselības un nekaitīguma standartiem, kas pamatojas uz Savienības un valsts tiesību aktiem;
e)
tirdzniecības un darījumdarbības stratēģijām.
3. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos konsultāciju pakalpojumus sniedz zinātniskas vai tehniskas struktūras, kā arī vienības, kuras sniedz juridiskas vai ekonomiskas konsultācijas un kurām saskaņā ar dalībvalsts atzinumu ir vajadzīgā kompetence.
4. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai publisko tiesību subjektiem vai citām vienībām, ko dalībvalsts izvēlējusies saimniecību konsultāciju pakalpojumu izveidei. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras MVU vai akvakultūras organizācijām, tostarp akvakultūras ražotāju organizācijām un akvakultūras ražotāju organizāciju apvienībām.
5. Ja atbalsts nepārsniedz EUR 4 000, atbalsta saņēmēju var izraudzīties paātrinātā procedūrā.
6. Atbalstu tā saņēmēji nesaņem vairāk kā vienreiz gadā attiecībā uz katru konsultāciju pakalpojumu kategoriju, kas minēta 2. punktā.
50. pants
Cilvēkkapitāla un tīklu veidošanas veicināšana
1. Lai veicinātu cilvēkkapitālu un tīklu veidošanu akvakultūrā, EJZF var atbalstīt:
a)
profesionālas mācības, mūžizglītību, zinātniskās un tehniskās informācijas un inovatīvas prakses izplatīšanu, jaunu profesionālo prasmju apguvi akvakultūrā un akvakultūras darbību ietekmes uz vidi samazināšanu;
b)
darba apstākļu uzlabošanu un darba drošības veicināšanu;
c)
tīklu veidošanu un pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp akvakultūras uzņēmumiem vai profesionālajām organizācijām un citām ieinteresētajām personām, tostarp zinātniskām un tehniskām struktūrām vai struktūrām, kas veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību.
2. Atbalstu, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, nepiešķir lieliem akvakultūras uzņēmumiem, ja vien tie nav iesaistīti zināšanu apmaiņā ar MVU.
3. Atkāpjoties no 46. panta, šajā pantā paredzēto atbalstu piešķir arī publiskām vai daļēji publiskām organizācijām un citām dalībvalsts atzītām organizācijām.
4. Šajā pantā paredzēto atbalstu piešķir arī pašnodarbinātu akvakultūras audzētāju laulātajiem vai, ja un ciktāl viņi ir atzīti attiecīgās valsts tiesību aktos, pašnodarbinātu akvakultūras audzētāju dzīves partneriem saskaņā ar Direktīvas 2010/41/ES 2. panta b) punktā paredzētajiem nosacījumiem.
51. pants
Akvakultūras vietu potenciāla palielināšana
1. Lai veicinātu akvakultūras vietu un infrastruktūras attīstību un lai mazinātu darbību negatīvo ietekmi uz vidi, EJZF var atbalstīt:
a)
akvakultūras attīstībai vispiemērotāko teritoriju noteikšanu un kartēšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā telpiskās plānošanas procesus, un tādu teritoriju noteikšanu un kartēšanu, kurās akvakultūra nebūtu pieļaujama, lai saglabātu šādu teritoriju funkcijas ekosistēmas darbībā;
b)
tādu atbalsta iekārtu un infrastruktūru uzlabošanu un pilnveidošanu, kuras vajadzīgas, lai palielinātu akvakultūras vietu potenciālu un mazinātu akvakultūras negatīvo ietekmi uz vidi, tostarp ieguldījumus zemes konsolidācijā, energoapgādē vai ūdens apsaimniekošanā;
c)
darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk un īsteno saskaņā ar Direktīvas 2009/147/EK 9. panta 1. punktu vai Direktīvas 92/43/EEK 16. panta 1. punktu, lai nepieļautu būtisku kaitējumu akvakultūrai;
d)
darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk un īsteno pēc paaugstinātas mirstības vai saslimšanas gadījumu konstatēšanas, kā paredzēts Padomes Direktīvas 2006/88/EK (32) 10. pantā. Minētajās darbībās var būt ietverta tādu rīcības plānu pieņemšana attiecībā uz gliemjiem, vēžveidīgajiem un adatādaiņiem, kuru mērķis ir krājumu aizsardzība, atjaunošana un pārvaldība, tostarp gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu dabīgo atrašanās un savākšanas vietu saglabāšanai paredzēts atbalsts gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu ražotājiem.
2. Šajā pantā paredzētā atbalsta saņēmēji ir tikai publisko tiesību subjekti vai privātas struktūras, kurām dalībvalsts uzticējusi veikt 1. punktā minētos pienākumus.
52. pants
Jaunu akvakultūras audzētāju, kuri nodarbojas ar ilgtspējīgu akvakultūru, rosināšana
1. Lai veicinātu uzņēmējdarbību akvakultūrā, EJZF var atbalstīt jaunu akvakultūras audzētāju veidotu ilgtspējīgas akvakultūras uzņēmumu izveidi.
2. Atbalstu saskaņā ar 1. punktu piešķir akvakultūras audzētājiem, kas sāk darbību nozarē, ja:
a)
viņiem ir atbilstošas profesionālās prasmes un kompetence;
b)
viņi pirmo reizi dibina akvakultūras mikrouzņēmumu vai mazo uzņēmumu kā minētā uzņēmuma vadītāji; un
c)
viņi iesniedz darījumdarbības plānu par akvakultūras darbību attīstību.
3. Lai apgūtu atbilstošas profesionālās prasmes, akvakultūras audzētāji, kas sāk darbību nozarē, var saņemt atbalstu saskaņā ar 50. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
53. pants
Pāreja uz vides vadības un audita sistēmām un bioloģisko akvakultūru
1. Lai veicinātu bioloģiskās akvakultūras vai energoefektīvas akvakultūras attīstību, EJZF var atbalstīt:
a)
pāreju no tradicionālām akvakultūras audzēšanas metodēm uz bioloģisko akvakultūru tādā nozīmē, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (33), un saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 710/2009 (34);
b)
līdzdalību Savienības vides vadības un audita sistēmās (EMAS), kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/2001 (35).
2. Atbalstu var piešķirt tikai tiem atbalsta saņēmējiem, kuri apņemas vismaz trīs gadus piedalīties EMAS vai ievērot bioloģiskās audzēšanas prasības vismaz piecus gadus.
3. Atbalstu piešķir kompensācijas veidā ne ilgāk kā trīs gadu laikposmā, kurā notiek uzņēmuma pāreja uz bioloģisko audzēšanu vai gatavošanās līdzdalībai EMAS. Dalībvalstis aprēķina minēto kompensāciju, pamatojoties uz:
a)
zaudētajiem ieņēmumiem vai papildu izmaksām, kas radušās laikā, kurā notiek pāreja no tradicionālās audzēšanas uz bioloģisko audzēšanu, attiecībā uz darbībām, kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu; vai
b)
papildu izmaksām, kas izriet no pieteikuma iesniegšanas un gatavošanās līdzdalībai EMAS, attiecībā uz darbībām, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu.
54. pants
Akvakultūra, kas nodrošina vides pakalpojumus
1. Lai veicinātu tādas akvakultūras attīstību, kas nodrošina vides pakalpojumus, EJZF var atbalstīt:
a)
akvakultūras metodes, kas ir saderīgas ar īpašām vides vajadzībām un uz kurām attiecas konkrētas apsaimniekošanas prasības, kas izriet no NATURA 2000 teritoriju noteikšanas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK;
b)
līdzdalību (ar to tieši saistīto izmaksu ziņā) ūdensdzīvnieku saglabāšanā un pavairošanā ex situ, ko veic saskaņā ar saglabāšanas un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanas programmām, ko izstrādājušas publiskā sektora iestādes vai ko īsteno to pārraudzībā;
c)
akvakultūras darbības, ieskaitot vides un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu un ainavas un akvakultūras zonu tradicionālo elementu pārvaldību.
2. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir kā ikgadēju kompensāciju par papildu izmaksām un/vai negūtajiem ienākumiem, kas izriet no attiecīgo teritoriju pārvaldības prasībām saistībā ar Direktīvas 92/43/EEK vai Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu.
3. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai tiem atbalsta saņēmējiem, kuri apņemas vismaz piecus gadus ievērot ūdens vides prasības, kuras pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu parastu piemērošanu. Darbības radītos ieguvumus vides jomā pierāda ar iepriekšēju novērtējumu, ko veic dalībvalsts ieceltas kompetentas struktūras, ja vien minētās darbības radītie ieguvumi vides jomā jau nav atzīti.
4. Atbalstu, kas paredzēts 1. punkta c) apakšpunktā, piešķir kā ikgadēju kompensāciju par radītajām papildu izmaksām un/vai negūtajiem ienākumiem.
5. To darbību rezultātiem, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
55. pants
Pasākumi sabiedrības veselības jomā
1. EJZF var palīdzēt kompensēt gliemju audzētāju zaudējumus, kas rodas, uz laiku apturot audzēto gliemju ieguvi vienīgi sabiedrības veselības iemeslu dēļ.
2. Atbalstu var piešķirt tikai tad, ja ieguvi aptur sakarā ar gliemju kontamināciju, ko izraisījusi toksīnus izdaloša planktona savairošanās vai biotoksīnus saturoša planktona klātbūtne, un ar noteikumu, ka:
a)
kontaminācija ilgst ilgāk nekā četrus mēnešus pēc kārtas; vai
b)
zaudējumi, kas rodas ieguves apturēšanas dēļ, pārsniedz 25 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu trīs kalendārajos gados pirms tā gada, kurā tika apturēta ieguve.
Piemērojot pirmās daļās b) apakšpunktu, dalībvalstis var paredzēt īpašus noteikumus aprēķinu veikšanai attiecībā uz uzņēmumiem, kuri darbojas mazāk nekā trīs gadus.
3. Laiks, par kādu var piešķirt kompensāciju, ir ne vairāk kā 12 mēneši visā plānošanas periodā. Pienācīgi pamatotos nepieciešamības gadījumos to var vienreiz pagarināt vēl ne vairāk kā par papildu 12 mēnešiem, bet kopējais ilgums nepārsniedz 24 mēnešus.
56. pants
Dzīvnieku veselības un labturības pasākumi
1. Lai sekmētu dzīvnieku veselību un labturību akvakultūras uzņēmumos, inter alia profilakses un biodrošības ziņā, EJZF var atbalstīt:
a)
izmaksas saistībā ar slimību kontroli un izskaušanu akvakultūrā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK (36), tostarp darbības izmaksas, kas vajadzīgas, lai izpildītu izskaušanas plānā paredzētos pienākumus;
b)
vispārējas un konkrētām sugām piemērotas paraugprakses vai rīcības kodeksu izstrādi attiecībā uz biodrošību vai dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības vajadzībām akvakultūrā;
c)
iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt akvakultūras atkarību no akvakultūrā izmantojamajām veterinārajām zālēm;
d)
veterināros vai farmaceitiskos pētījumus un informācijas un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu attiecībā uz veterinārajām slimībām akvakultūrā, lai veicinātu veterināro zāļu pienācīgu izmantošanu;
e)
dalībvalstīs atzītu akvakultūras nozares veselības aizsardzības grupu izveidi un darbību;
f)
kompensāciju gliemju audzētājiem par darbību pagaidu pārtraukšanu ārkārtējas gliemju masveida mirstības dēļ, ja mirstības apjoms pārsniedz 20 % vai ja zaudējumi, kas radušies darbības pārtraukšanas dēļ, pārsniedz 35 % no attiecīgā uzņēmuma ikgadējā apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu to trīs kalendāro gadu laikā, kas ir pirms tā gada, kurā tika pārtrauktas darbības.
2. Atbalsts saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu neattiecas uz veterināro zāļu iegādi.
3. Saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu finansētu pētījumu rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu ziņošanu un publicitāti saskaņā ar 119. pantu.
4. Atbalstu var piešķirt arī publisko tiesību subjektiem.
57. pants
Akvakultūras krājuma apdrošināšana
1. Lai aizsargātu akvakultūras audzētāju ienākumus, EJZF var sniegt ieguldījumu akvakultūras krājuma apdrošināšanā, kura sedz ekonomiskos zaudējumus, ko izraisa vismaz viens no turpmāk minētajiem apstākļiem:
a)
dabas katastrofas;
b)
nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi;
c)
pēkšņas izmaiņas ūdens kvalitātē un kvantitātē, par kurām operators nav atbildīgs;
d)
akvakultūras slimības, ražošanas iekārtu darbības traucējumi vai iznīcināšana, par ko operators nav atbildīgs.
2. To, vai ir radušies šā panta 1. punktā minētie apstākļi, oficiāli atzīst attiecīgā dalībvalsts.
3. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var iepriekš noteikt kritērijus, uz kuru pamata uzskata, ka ir piešķirta oficiāla atzīšana, kā minēts 2. punktā.
4. Atbalstu piešķir tikai par tādiem akvakultūras krājuma apdrošināšanas līgumiem, kuri sedz 1. punktā minētos ekonomiskos zaudējumus, kas pārsniedz 30 % no akvakultūras audzētāja gada vidējā apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz akvakultūras audzētāja vidējo apgrozījumu to trīs kalendāro gadu laikā, kas ir pirms tā gada, kurā radās ekonomiskie zaudējumi.
III NODAĻA
Zivsaimniecības un akvakultūras reģionu ilgtspējīga attīstība
1. iedaļa
Darbības joma un mērķi
58. pants
Darbības joma
EJZF atbalsta zivsaimniecības un akvakultūras reģionu ilgtspējīgu attīstību, ievērojot sabiedrības virzītas vietējās attīstības pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 32. pantā.
59. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 4. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
2. iedaļa
Vietējās partnerības un sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas
60. pants
Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas un zivsaimniecības vietējās rīcības grupas
1. Lai palīdzētu sasniegt 59. pantā minētos mērķus, sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas:
a)
nodrošina zvejniecības un akvakultūras nozares maksimālu iesaistīšanos piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības un akvakultūras reģionu ilgtspējīgā attīstībā;
b)
nodrošina to, lai vietējā sabiedrība pilnībā izmantotu jūrlietu, piekrastes un iekšējo ūdeņu attīstības sniegtās iespējas un gūtu labumu no tām, un jo īpaši palīdz mazām un panīkušām zvejas ostām maksimāli palielināt ar jūru saistītās iespējas, attīstot dažādotu infrastruktūru.
2. Stratēģijas ir saskanīgas ar attiecīgajā reģionā apzinātajām iespējām un vajadzībām un 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm. Stratēģijas var sniegties no tādām, kas orientētas tieši uz zivsaimniecību, līdz plašākām stratēģijām, kas vērstas uz dažādošanu zivsaimniecības reģionos. Stratēģijas ir kas vairāk par darbību vienkāršu apkopojumu vai nozares pasākumu uzskaitījumu.
61. pants
Zivsaimniecības vietējās rīcības grupas
1. EJZF vajadzībām vietējās rīcības grupas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 32. panta 2. punkta b) apakšpunktā, tiek sauktas par zivsaimniecības vietējām rīcības grupām (“ZVRG”).
2. ZVRG ierosina sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju, kuras pamatā ir vismaz šīs regulas 60. pantā norādītie elementi, un tās ir atbildīgas par tās īstenošanu.
3. ZVRG:
a)
plaši atspoguļo savas stratēģijas galveno mērķi un reģiona sociāli ekonomisko sastāvu, nodrošinot galveno ieinteresēto personu, tostarp privātā sektora, publiskā sektora un pilsoniskās sabiedrības, līdzsvarotu pārstāvību;
b)
nodrošina zvejniecības un/vai akvakultūras nozares ievērojamu pārstāvību.
4. Ja sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi, ZVRG atlases struktūra, kas darbojas ar EJZF atbalstītiem projektiem, arī pilda 3. punktā noteiktās prasības.
5. ZVRG var veikt arī papildu uzdevumus, kas pārsniedz minimālos uzdevumus, kuri noteikti 34. panta 3. punktā Regulā (ES) Nr. 1303/2013, ja šādus uzdevumus tām deleģējusi vadošā iestāde.
3. iedaļa
Atbilstīgās darbības
62. pants
EJZF atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai
1. Šādas darbības ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo iedaļu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/201335. pantam:
a)
sagatavošanās atbalsts;
b)
sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju īstenošana;
c)
sadarbības pasākumi;
d)
kārtējās izmaksas un aktivizēšana.
2. ZVRG var lūgt avansa maksājumu no vadošās iestādes, ja šāda iespēja ir paredzēta darbības programmā. Avansa maksājumu summa nepārsniedz 50 % no publiskā atbalsta, kas saistīts ar kārtējām izmaksām un aktivizēšanas izmaksām.
63. pants
Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju īstenošana
1. Atbalstu sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju īstenošanai var piešķirt šādiem mērķiem:
a)
pievienotās vērtības veidošana, darbvietu radīšana, jauniešu piesaistīšana un inovācijas veicināšana visos zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdes posmos;
b)
dažādošanas atbalstīšana komerciālās zvejas jomā un ārpus tās, mūžizglītības un darbvietu radīšanas veicināšana zivsaimniecības un akvakultūras reģionos;
c)
zivsaimniecības un akvakultūras reģionu vides resursu vairošana un izmantošana, tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšanas darbības;
d)
sociālās labklājības un kultūras mantojuma, tostarp zvejas, akvakultūras un jūras kultūras mantojuma, veicināšana zivsaimniecības un akvakultūras reģionos;
e)
zivsaimniecības kopienu nozīmes stiprināšana vietējā attīstībā un vietējo zivsaimniecības resursu un jūrlietu darbību pārvaldība.
2. Šā panta 1. punktā minētais atbalsts var ietvert pasākumus, kas paredzēti šīs sadaļas I, II un IV nodaļā, izņemot 66. un 67. pantu, ar noteikumu, ka ir skaidrs loģisks pamats to pārvaldībai vietējā līmenī. Ja atbalstu piešķir darbībām, kas atbilst minētajiem pasākumiem, piemēro attiecīgos nosacījumus un katrai darbībai piemērojamo ieguldījumu apjomu, kas noteikts šīs sadaļas I, II un IV nodaļā.
64. pants
Sadarbības pasākumi
1. Atbalstu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. panta c) punktā, var piešķirt:
a)
starpteritoriju sadarbības vai transnacionālas sadarbības projektiem;
b)
kā tehnisku sagatavošanās atbalstu starpteritoriju sadarbības un transnacionālas sadarbības projektiem, ar nosacījumu, ka ZVRG var pierādīt, ka tās gatavojas projekta īstenošanai.
Šajā pantā termins “starpteritoriju sadarbība” ir sadarbība dalībvalsts iekšienē un termins “transnacionāla sadarbība” ir sadarbība starp teritorijām vairākās dalībvalstīs vai sadarbība starp vismaz vienu dalībvalsts teritoriju un vienu vai vairākām teritorijām trešās valstīs.
2. Šā panta īstenošanas nolūkos EJZF ietvaros par ZVRG partneriem var būt ne tikai citas ZVRG, bet arī vietēja mēroga publiskā un privātā sektora partnerība, kas īsteno sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju Savienībā vai ārpus tās.
3. Gadījumos, kad ZVRG neizvēlas sadarbības projektus, dalībvalstis izveido pienācīgu sistēmu sadarbības projektu veicināšanai. Vēlākais divus gadus pēc to darbības programmas apstiprināšanas dienas tās publisko valsts vai reģionālās administratīvās procedūras, kas attiecas uz transnacionālas sadarbības projektu atlasi, un atbilstīgo izmaksu sarakstu.
4. Administratīvus lēmumus par sadarbības projektiem pieņem ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc projekta iesniegšanas dienas.
5. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus apstiprinātos transnacionālās sadarbības projektus saskaņā ar 110. pantu.
IV NODAĻA
Ar tirdzniecību un apstrādi saistīti pasākumi
65. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 5. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
66. pants
Ražošanas un tirdzniecības plāni
1. EJZF atbalsta Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un īstenošanu.
2. Par izdevumiem, kas saistīti ar ražošanas un tirdzniecības plāniem, var pretendēt uz atbalstu no EJZF tikai pēc tam, kad dalībvalsts kompetentās iestādes ir apstiprinājušas Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. panta 5. punktā minēto gada ziņojumu.
3. Atbalsts, kas gadā piešķirts katrai ražotāju organizācijai saskaņā ar šo pantu, nepārsniedz 3 % no katras minētās ražotāju organizācijas iepriekšējos trīs kalendārajos gados tirgū laistās produkcijas gada vidējās vērtības. Jebkurai jaunatzītai ražotāju organizācijai minētais atbalsts nepārsniedz 3 % no tās biedru iepriekšējos trīs kalendārajos gados tirgū laistās produkcijas gada vidējās vērtības.
4. Pēc ražošanas un tirdzniecības plāna apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. panta 3. punktu attiecīgā dalībvalsts var piešķirt avansu 50 % apmērā no finansiālā atbalsta.
5. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir vienīgi ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām.
67. pants
Uzglabāšanas atbalsts
1. EJZF var atbalstīt kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas produktus, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1379/2013 II pielikumā, ar noteikumu, ka minētos produktus uzglabā saskaņā ar minētās Regulas 30. un 31. pantu, ievērojot šādus nosacījumus:
a)
uzglabāšanas atbalsta summa nepārsniedz attiecīgo produktu stabilizēšanai un uzglabāšanai vajadzīgo darbību tehnisko un finansiālo izmaksu summu;
b)
daudzumi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz uzglabāšanas atbalstu, nepārsniedz 15 % no attiecīgo produktu daudzuma gadā, ko ražotāju organizācija laidusi pārdošanā;
c)
finansiālais atbalsts gadā nepārsniedz 2 % no ražotāju organizācijas biedru tirgū laistās produkcijas gada vidējās vērtības 2009.-2011. gada laikposmā.
Piemērojot pirmās daļas c) apakšpunktu, ja ražotāju organizācijas biedri laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam nav laiduši tirgū produkciju, ņem vērā minēto biedru tirgū laistās produkcijas gada vidējo vērtību pirmajos trīs ražošanas gados.
2. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, izbeidz līdz 2018. gada 31. decembrim.
3. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir tikai tad, kad produkti ir nodoti lietošanai pārtikā.
4. Tehnisko un finansiālo izmaksu summu, kas piemērojama to teritorijās, dalībvalstis nosaka šādi:
a)
tehniskās izmaksas aprēķina katru gadu, pamatojoties uz tiešajām izmaksām, kas saistītas ar darbībām, kas vajadzīgas, lai stabilizētu un uzglabātu attiecīgos produktus;
b)
finansiālās izmaksas aprēķina katru gadu, izmantojot procentu likmi, ko katru gadu nosaka katrā dalībvalstī;
Šīs tehniskās un finansiālās izmaksas dara zināmas atklātībai.
5. Dalībvalstis veic kontroles, lai pārliecinātos par to, ka produkti, par kuriem saņem uzglabāšanas atbalstu, atbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Šādu kontroļu vajadzībām uzglabāšanas atbalsta saņēmēji kārto krājumu uzskaites reģistru par katru produktu kategoriju, kas nodota uzglabāšanā un pēc tam atkal laista tirgū lietošanai pārtikā.
68. pants
Tirdzniecības pasākumi
1. EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecības pasākumus, kuru mērķis ir:
a)
izveidot ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai starpnozaru organizācijas, kas jāatzīst saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 II nodaļu;
b)
meklēt jaunus tirgus un uzlabot apstākļus, lai laistu tirgū zvejas un akvakultūras produktus, tostarp:
i)
sugas ar tirgus potenciālu;
ii)
nevēlamas nozvejas no komerciālajiem krājumiem, kuras izkrautas saskaņā ar tehniskajiem pasākumiem, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā un Regulas (ES) Nr. 1379/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunktā;
iii)
zvejas un akvakultūras produktus, kas iegūti, izmantojot metodes ar mazu ietekmi uz vidi, vai bioloģiskās akvakultūras produktus Regulas (EK) Nr. 834/2007 nozīmē;
c)
uzlabot kvalitāti un pievienoto vērtību, veicinot:
i)
konkrēta produkta reģistrācijas pieteikuma iesniegšanu un iesaistīto operatoru pielāgošanos attiecīgajām atbilstības un sertifikācijas prasībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (37);
ii)
ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras produktu, tostarp mazapjoma piekrastes zvejas produktu, sertificēšanu un veicināšanu un videi nekaitīgu apstrādes metožu sertificēšanu un veicināšanu;
iii)
zvejas produktu tiešo tirdzniecību, ko veic mazapjoma un piekrastes zvejnieki vai zvejnieki, kuri zvejo no krasta;
iv)
produktu noformējumu un iepakojumu;
d)
veicināt ražošanas un tirgu pārredzamību un veikt tirgus izpēti, kā arī izpēti par Savienības atkarību no importa;
e)
veicināt zvejas vai akvakultūras produktu izsekojamību un attiecīgā gadījumā Savienības mēroga ekomarķējuma izveidi zvejas un akvakultūras produktiem, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1379/2013;
f)
izstrādāt MVU paredzētus standartlīgumus, kuri ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem;
g)
rīkot reģionālas, valsts vai transnacionālas informēšanas un reklāmas kampaņas, lai palielinātu sabiedrības izpratni par ilgtspējīgiem zvejas un akvakultūras produktiem.
2. Darbības, kas minētas 1. punktā, var ietvert ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības piegādes ķēdē.
Darbības, kas minētas 1. punkta g) apakšpunktā, nav orientētas uz komerciālām preču zīmēm.
69. pants
Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde
1. EJZF var atbalstīt tādus ieguldījumus zvejas un akvakultūras produktu apstrādē:
a)
kas veicina enerģijas taupīšanu vai mazina ietekmi uz vidi, arī ieguldījumus atkritumu apstrādē;
b)
kas uzlabo drošības, higiēnas, veselības un darba apstākļus;
c)
kas atbalsta tādu komerciālu zivju nozvejas apstrādi, kuras nevar būt paredzētas lietošanai pārtikā;
d)
kas attiecas uz galvenajās apstrādes darbībās radušos blakusproduktu apstrādi;
e)
kas attiecas uz bioloģiskās akvakultūras produktu apstrādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. un 7. pantu;
f)
kuru rezultātā rodas jauni vai uzlaboti produkti, jauni vai uzlaboti procesi vai jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas.
2. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas nav MVU, 1. punktā minēto atbalstu piešķir tikai ar finanšu instrumentiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 otrās daļas IV sadaļā.
V NODAĻA
Kompensācija par papildu izmaksām, kas tālākajos reģionos rodas saistībā ar zvejas un akvakultūras produktiem
70. pants
Kompensācijas režīms
1. EJZF var atbalstīt tādu papildu izmaksu kompensāciju, kuras radušās operatoriem tālāko reģionu, kas minēti LESD 349. pantā, dažu zvejas un akvakultūras produktu zvejniecībā, audzēšanā, apstrādē un tirdzniecībā.
2. Katra attiecīgā dalībvalsts sagatavo sarakstu, kurā 1. punktā minētajiem reģioniem norāda zvejas un akvakultūras produktus un šo produktu daudzumus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju.
3. Sagatavojot 2. punktā minēto sarakstu un daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši vajadzību nodrošināt to, lai kompensācija būtu pilnībā saderīga ar KZP noteikumiem.
4. Kompensāciju nepiešķir par zvejas un akvakultūras produktiem:
a)
kurus nozvejojuši trešās valsts kuģi, izņemot Venecuēlas karoga zvejas kuģus, kas darbojas Savienības ūdeņos;
b)
kurus nozvejojuši Savienības zvejas kuģi, kas nav reģistrēti kāda no 1. punktā minēto reģionu ostām;
c)
kuri importēti no trešām valstīm.
5. Šā panta 4. punkta b) apakšpunktu nepiemēro, ja attiecīgajā tālākajā reģionā esošā apstrādes nozares jauda pārsniedz saskaņā ar attiecīgā reģiona kompensācijas plānu piegādāto izejvielu daudzumu.
6. Šādi operatori ir tiesīgi saņemt kompensāciju:
a)
fiziska vai juridiska persona, kas izmanto ražošanas līdzekļus, lai iegūtu zvejas vai akvakultūras produktus ar mērķi tos laist tirgū;
b)
tādu kuģu īpašnieki vai operatori, kas reģistrēti 1. punktā minēto reģionu ostās un kas darbojas minētajos reģionos, vai šādu īpašnieku vai operatoru apvienības;
c)
operatori apstrādes un tirdzniecības sektorā vai šādu operatoru apvienības.
71. pants
Kompensācijas aprēķināšana
Kompensāciju maksā 70. panta 6. punktā minētajiem operatoriem, kuri veic darbības 70. panta 1. punktā minētajos reģionos, un ņem vērā:
a)
attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu vai produktu kategoriju - papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ; un
b)
visus citus publiskās intervences veidus, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu.
72. pants
Kompensācijas plāns
1. Attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai katram 70. panta 1. punktā minētajam reģionam izstrādātu kompensācijas plānu. Minētajā plānā ietver 70. pantā minēto zvejas un akvakultūras produktu sarakstu, daudzumus un operatoru veidu, 71. pantā minēto kompensācijas apjomu un 97. pantā minēto vadošo iestādi. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros izklāsta savu lēmumu par to, vai tā apstiprina šādus kompensācijas plānus.
2. Dalībvalstis var grozīt 1. punktā minētā kompensācijas plāna saturu. Šādus grozījumus dalībvalstis iesniedz Komisijai. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros izklāsta savu lēmumu par to, vai tā apstiprina minētos grozījumus..
3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka kompensācijas plāna struktūru. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka kritērijus to papildu izmaksu aprēķināšanai, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ.
73. pants
Valsts atbalsts kompensācijas plānu īstenošanai
Dalībvalstis var piešķirt papildu finansējumu 72. pantā minēto kompensācijas plānu īstenošanai. Šādos gadījumos dalībvalstis Komisijai paziņo par piešķirto valsts atbalstu, kuru Komisija var apstiprināt saskaņā ar šo regulu kā daļu no minētajiem plāniem. Attiecībā uz valsts atbalstu, par kuru tiek paziņots, uzskata, ka par to ir paziņots LESD 108. panta 3. punkta pirmā teikuma nozīmē.
VI NODAĻA
KZP papildu pasākumi dalītā pārvaldībā
74. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no 2. panta, šo nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Savienības teritorijas.
75. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 3. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.
76. pants
Kontrole un izpilde
1. EJZF var palīdzēt īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk noteikts Regulā (EK) Nr. 1224/2009.
2. Konkrēti, uz atbalstu var pretendēt šāda veida darbības:
a)
tehnoloģijas, tostarp datoraparatūru un programmatūru, kuģu noteikšanas sistēmu (VDS), videonovērošanas sistēmu (CCTV) un IT tīklu iegāde, uzstādīšana un izstrāde ar zivsaimniecību saistīto datu apkopošanai, administrēšanai, validēšanai, analizēšanai, riska pārvaldībai, norādīšanai (izmantojot ar kontroli saistītas tīmekļa vietnes) un apmaiņai un paraugu vākšanas metožu izstrādei, kā arī to savienošana ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām;
b)
to komponentu, tostarp datoru aparatūras un programmatūras, izstrāde, iegāde un uzstādīšana, kas ir vajadzīgi, lai zvejā un zvejas produktu tirdzniecībā iesaistītie dalībnieki varētu nosūtīt datus attiecīgajām dalībvalsts un Savienības iestādēm; tas ietver arī komponentus, kas vajadzīgi elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS), kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS) un automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS), ko izmanto kontroles vajadzībām;
c)
to komponentu, tostarp datoru aparatūras un programmatūras, izstrāde, iegāde un uzstādīšana, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 58. pantā;
d)
programmu par datu apmaiņu un to analīzi dalībvalstu starpā īstenošana;
e)
patruļas kuģu, gaisa kuģu un helikopteru modernizācija un iegāde, ar noteikumu, ka tos izmanto zvejniecības kontrolei vismaz 60 % no to kopējā ekspluatācijas laikposma gadā;
f)
citu kontroles līdzekļu, tostarp dzinēja jaudas mērīšanas ierīču un svēršanas iekārtu, iegāde;
g)
ar zvejas kontroli saistītu inovatīvu kontroles un uzraudzības sistēmu izstrāde un izmēģinājuma projektu īstenošana, tostarp zivju DNS analīze vai ar kontroli saistītu tīmekļa vietņu izveide;
h)
par zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību atbildīgā personāla mācību un apmaiņas programmas, arī starp dalībvalstīm;
i)
izmaksu un ieguvumu analīze, kā arī novērtējumi par kompetento iestāžu veiktajām revīzijām un izdevumiem, kas saistīti ar uzraudzību, kontroli un pārraudzību;
j)
iniciatīvas, tostarp semināru rīkošanu un plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, kuru mērķis ir uzlabot gan zvejnieku un citu ieinteresēto personu, piemēram, inspektoru, prokuroru un tiesnešu, gan plašas sabiedrības izpratni par nepieciešamību apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un par KZP noteikumu izpildi;
k)
darbības izmaksas, kas radušās, veicot stingrāku kontroli krājumiem, kuriem piemēro īpašas kontroles un inspekcijas programmas, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu, un kontroles koordināciju atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 768/2005 (38) 15. pantam;
l)
programmas, kas saistītas ar tāda rīcības plāna īstenošanu, kurš paredzēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 102. panta 4. punktu, tostarp jebkādas darbības izmaksas.
3. Šā panta 2. punkta h) līdz l) apakšpunktā minētie pasākumi var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tie ir saistīti ar publiskās iestādes veiktām kontroles darbībām.
4. Šā panta 2. punkta d) un h) apakšpunktā minēto pasākumu gadījumā attiecīgās dalībvalstis izraugās vadošās iestādes, kas ir atbildīgas par projektu.
77. pants
Datu vākšana
1. EJZF atbalsta datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta 1. un 2. punktā un kā sīkāk noteikts Regulā (EK) Nr. 199/2008.
2. Konkrēti, uz atbalstu var pretendēt šāda veida darbības:
a)
datu vākšana, pārvaldība un izmantošana zinātniskās analīzes un KZP īstenošanas vajadzībām;
b)
valsts, starptautiskas un vietējā līmeņa daudzgadu paraugu ņemšanas programmas, ar noteikumu, ka tās attiecas uz krājumiem, kuri ietilpst KZP;
c)
komerciālas zvejas un atpūtas zvejas uzraudzība jūrā, tostarp uzraudzība attiecībā uz jūras organismu, piemēram, jūras zīdītāju un putnu, piezveju;
d)
pētnieciskas uzskaites jūrā;
e)
dalībvalstu un reģionālo iestāžu pārstāvju dalība reģionālās koordinācijas sanāksmēs, sanāksmēs, ko rīko reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas, kurās Savienība ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja, un sanāksmēs, ko rīko starptautiskas organizācijas, kuras sniedz zinātniskus ieteikumus;
f)
datu vākšanas un datu pārvaldības sistēmu uzlabošana un eksperimentālo pētījumu īstenošana nolūkā uzlabot pašreizējās datu vākšanas un datu pārvaldības sistēmas.
VII NODAĻA
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciatīvas
78. pants
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciatīvas
1. Nepārsniedzot robežlielumu 6 % apmērā no darbības programmas kopējās summas, EJZF pēc dalībvalsts iniciatīvas var atbalstīt:
a)
tehniskās palīdzības pasākumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 59. panta 1. punktā;
b)
valsts mēroga tīklu izveidi, kuru mērķis ir informācijas izplatīšana, spēju veidošana, paraugprakses apmaiņa un dalībvalsts teritorijā izveidotu ZVRG sadarbības atbalstīšana.
2. Pienācīgi pamatotos apstākļos 1. punktā minēto robežlielumu izņēmuma kārtā drīkst pārsniegt.
VIII NODAĻA
Dalītā pārvaldībā finansēti IJP pasākumi
79. pants
Konkrēti mērķi
1. Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz sasniegt 6. panta 6. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus, tostarp:
a)
integrētu jūras uzraudzību (IJU), un jo īpaši vienotu informācijas apmaiņas vidi (CISE) ar mērķi pārraudzīt Savienības jūrlietu jomu;
b)
veicinātu jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju, aizsardzību neskarot šīs regulas 37. pantu, un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu un dotu iespēju precīzāk noteikt to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi, jo īpaši saistībā ar Direktīvu 2008/56/EK.
2. Grozījumi darbības programmā attiecībā uz 1. punktā minētajiem pasākumiem neizraisa 13. panta 7. punktā minēto kopējā finansiālā piešķīruma pieaugumu.
80. pants
Atbilstīgās darbības
1. EJZF var atbalstīt darbības atbilstīgi 79. pantā izklāstītajiem mērķiem, piemēram, darbības, kas:
a)
palīdz sasniegt IJU mērķus un jo īpaši CISE mērķus;
b)
aizsargā jūras vidi, jo īpaši tās bioloģisko daudzveidību un aizsargājamās jūras teritorijas, piemēram, Natura 2000 teritorijas, saskaņā ar pienākumiem, kas noteikti Direktīvā 92/43/EEK un Direktīvā 2009/14/EK;
c)
uzlabo zināšanas par jūras vides stāvokli, lai izveidotu uzraudzības programmas un to pasākumu programmas, kas paredzēti Direktīvā 2008/56/EK, atbilstīgi pienākumiem, kas noteikti minētajā direktīvā.
2. Valsts administrācijas personāla algu izmaksas netiek uzskatītas par atbilstīgām darbības izmaksām.
VI SADAĻA
TIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ FINANSĒTI PASĀKUMI
I NODAĻA
Integrētā jūrlietu politika
81. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no 2. panta, šo nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Savienības teritorijas.
82. pants
Darbības joma un mērķi
Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz izvērst Savienības IJP izstrādi un īstenošanu. Tas:
a)
sekmē jūrlietu un piekrastes jautājumu integrētas pārvaldības izveidi un īstenošanu, jo īpaši:
i)
veicinot darbības, kas rosina dalībvalstis un to reģionus izstrādāt, ieviest vai īstenot integrētu jūrlietu pārvaldību;
ii)
veicinot dialogu un sadarbību ar un starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ieinteresētajām personām par jūras vides un jūrlietu jautājumiem, tostarp izstrādājot un īstenojot integrētas jūras baseina stratēģijas, ņemot vērā līdzsvarotu pieeju visos jūras baseinos, kā arī jūras baseinu un zemjūras baseinu specifiskās īpatnības un, attiecīgā gadījumā, attiecīgas makroreģionālas stratēģijas;
iii)
veicinot starpnozaru sadarbības platformas un tīklus, kuros darbojas pārstāvji no publiskā sektora iestādēm valsts, reģionālā un vietējā līmenī, nozares, tostarp tūrisma nozares, pētniecības aprindas, iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri;
iv)
uzlabojot dalībvalstu sadarbību, starp to kompetentajām iestādēm apmainoties ar informāciju un paraugpraksi;
v)
veicinot paraugprakses apmaiņu un dialogu starptautiskā līmenī, arī divpusēju dialogu ar trešām valstīm, ņemot vērā UNCLOS un attiecīgās spēkā esošās starptautiskās konvencijas, kas balstās uz UNCLOS, neskarot citus nolīgumus vai vienošanās, kas varētu būt noslēgtas starp Savienības un attiecīgajām trešām valstīm. Vajadzības gadījumā šāds dialogs ietver efektīvas pārrunas par UNCLOS ratifikāciju un īstenošanu;
vi)
palielinot publiskā sektora iestāžu, privātā sektora un plašas sabiedrības informētību par integrētu pieeju jūrlietām un palielinot tās pamanāmību;
b)
palīdz izstrādāt starpnozaru iniciatīvas, kas savstarpēji nāk par labu dažādām jūrlietu nozarēm un/vai nozaru politikas virzieniem, ņemot vērā jau esošus instrumentus un iniciatīvas un balstoties uz tām, tādas kā:
i)
IJU ar mērķi pastiprināt drošu, nekaitīgu un ilgtspējīgu jūras telpas izmantošanu, it īpaši uzlabojot efektivitāti un lietderīgumu, veicot informācijas apmaiņu starp nozarēm un pāri robežām, vienlaikus ņemot vērā pašreizējos un turpmākos sadarbības mehānismus un sistēmas;
ii)
jūras telpiskā plānošana un integrēti piekrastes zonas pārvaldības procesi;
iii)
plašu un publiski pieejamu augstas kvalitātes datu par jūru un tādas zināšanu bāzes, kas veicina minēto datu un zināšanu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu dažādās lietotāju grupās, pakāpeniska izstrāde, tādējādi novēršot darba dublēšanos; minētajā nolūkā vislabākajā iespējamā veidā izmanto jau esošās Savienības un dalībvalstu programmas;
c)
atbalsta ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un jaunas tehnoloģijas jaunās un perspektīvās jūras nozarēs, kā arī piekrastes, salu un tālākajos reģionos Savienībā, tādējādi papildinot iedibinātas nozaru un valsts mēroga darbības;
d)
veicina jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju, aizsardzību un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu un dod iespēju precīzāk noteikt to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi, atbilstīgi mērķim sasniegt un uzturēt labu vides stāvokli, kā tas paredzēts Direktīvā 2008/56/EK.
83. pants
Atbilstīgās darbības
1. EJZF var atbalstīt darbības, kas ir saskaņā ar 82. pantā izklāstītajiem mērķiem, tādas kā:
a)
pētījumi;
b)
projekti, tostarp izmēģinājuma projekti un sadarbības projekti;
c)
sabiedrības informēšana un apmaiņa ar paraugpraksi, izpratnes veicināšanas kampaņas un saistītie saziņas un izplatīšanas pasākumi, piemēram, publicitātes kampaņas, pasākumi, tīmekļa vietņu izveidošana un uzturēšana, un ieinteresēto personu platformas;
d)
konferences, semināri, forumi un darbsemināri;
e)
koordinācijas darbības, tostarp informācijas kopīgas izmantošanas tīkli un atbalsts jūras baseina stratēģiju izstrādei;
f)
tādu IT sistēmu un tīklu izveide, ekspluatācija un uzturēšana, kas nodrošina datu apkopošanu, administrēšanu, validēšanu, analīzi un apmaiņu un paraugu vākšanas metožu izstrādi, kā arī savienojumu ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām;
g)
mācību projekti tādu zināšanu, profesionālo kvalifikāciju un pasākumu attīstīšanai, kuru mērķis ir veicināt profesionālo attīstību jūrlietu nozarē.
2. Lai sasniegtu konkrēto mērķi izstrādāt 82. panta b) punktā minētās pārrobežu un starpnozaru darbības, EJZF var atbalstīt:
a)
IJU tehnisko līdzekļu izstrādi un ieviešanu, jo īpaši tādēļ, lai atbalstītu CISE izvēršanu, ekspluatāciju un uzturēšanu ar mērķi veicināt starpnozaru un pārrobežu uzraudzības informācijas apmaiņu, kas savstarpēji saistītu visas lietotāju grupas, ņemot vērā attiecīgās nozaru politikas tendences attiecībā uz uzraudzību un, vajadzības gadījumā, palīdzot tās attiecīgi attīstīt;
b)
dalībvalstu vai reģionu darba daudzpusējas un divpusējas koordinācijas un sadarbības pasākumus, kuru mērķis ir jūras telpiskās plānošanas un integrētas piekrastes zonas pārvaldības izstrāde, ieskaitot izdevumus, kas saistīti ar datu kopīgas izmantošanas un uzraudzības sistēmām un praksi, novērtēšanas darbībām, ekspertu tīklu izveidi un darbību, un tādas programmas izstrādi, kuras mērķis ir veidot dalībvalstu spējas jūras telpiskās plānošanas īstenošanā;
c)
iniciatīvas ar mērķi līdzfinansēt, iegādāties un uzturēt jūras novērojumu sistēmu un tehniskos līdzekļus, lai izstrādātu, izveidotu un ekspluatētu funkcionējošu Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla sistēmu, kuras mērķis ir atvieglot jūras datu un zināšanu vākšanu, iegūšanu, apkopošanu, apstrādi, kvalitātes kontroli, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu ar dalībvalstu un/vai attiecīgu starptautisku iestāžu sadarbības palīdzību.
II NODAĻA
KZP un IJP papildu pasākumi tiešā pārvaldībā
84. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no 2. panta, šo nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Savienības teritorijas.
85. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētie pasākumi palīdz īstenot KZP un IJP, jo īpaši attiecībā uz:
a)
zinātnisko ieteikumu vākšanu, pārvaldību un izplatīšanu saskaņā ar KZP;
b)
konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem saskaņā ar KZP;
c)
brīvprātīgām iemaksām starptautiskās organizācijās;
d)
konsultatīvajām padomēm;
e)
tirgus izpēti;
f)
KZP un IJP saziņas pasākumiem.
86. pants
Zinātniskie ieteikumi un zināšanas
1. EJZF var atbalstīt zinātnisko rezultātu sasniegšanu, jo īpaši lietišķās pētniecības projektus, kas tieši saistīti ar zinātnisko un sociālekonomisko atzinumu un ieteikumu sniegšanu, ar mērķi pieņemt pareizus un efektīvus zivsaimniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP.
2. Konkrēti, uz atbalstu var pretendēt šāda veida darbības:
a)
pētījumi un izmēģinājuma projekti, kas nepieciešami KZP īstenošanai un izstrādei, ieskaitot ilgtspējīgas zvejniecības un akvakultūras pārvaldības alternatīvas metodes, tostarp konsultatīvajās padomēs;
b)
zinātnisko atzinumu un ieteikumu sagatavošana un sniegšana, ko veic zinātniskas struktūras, tostarp starptautiskas konsultatīvas struktūras, kas atbild par krājumu novērtēšanu, neatkarīgi eksperti un pētniecības iestādes;
c)
ekspertu piedalīšanās darba grupu sanāksmēs par zinātniskiem un tehniskiem zivsaimniecības jautājumiem, piemēram, ZZTEK, kā arī starptautiskās konsultatīvās struktūrās un sanāksmēs, kurās var būt nepieciešams zivsaimniecības un akvakultūru speciālistu ieguldījums;
d)
pētnieciskas uzskaites jūrā, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 199/2008 12. panta 2. punktā, zonās, kurās Savienības kuģi darbojas saskaņā ar ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 31. pantā;
e)
Komisijas izdevumi, kas radušies par pakalpojumiem, kuri saistīti ar datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, ar zivsaimniecības ekspertu sanāksmju organizēšanu un pārvaldību un ar gada darba programmu pārvaldību, kas saistītas ar zinātnisko un tehnisko lietpratību zivsaimniecības jautājumos, ar datu pieprasījumu un datu kopu apstrādi un ar sagatavošanas darbu, kura mērķis ir zinātnisko atzinumu un ieteikumu sniegšana;
f)
dalībvalstu sadarbības pasākumi datu vākšanas jomā, ieskaitot dažādās reģionālās ieinteresētās personas un reģionalizētu datubāzu izveidi un uzturēšanu tādu datu glabāšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kas noder reģionālai sadarbībai un uzlabo datu vākšanas un pārvaldības darbības, kā arī uzlabo zinātnisko lietpratību zivsaimniecības pārvaldības atbalstam.
87. pants
Kontrole un izpilde
1. EJZF var palīdzēt īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmu, kā paredzēts Regulas ES) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk noteikts Regulā (EK) Nr. 1224/2009.
2. Konkrēti, uz atbalstu var pretendēt šāda veida darbības:
a)
patruļas kuģu, gaisa kuģu un helikopteru iegāde un/vai fraktēšana, ko kopīgi veic vairākas dalībvalstis, kuras pieder pie viena ģeogrāfiskā apgabala, ar noteikumu, ka tos izmanto zvejniecības kontrolei vismaz 60 % no visa izmantošanas laikposma gadā;
b)
izdevumi, kas saistīti ar jaunu kontroles tehnoloģiju novērtēšanu un izstrādi, kā arī datu apmaiņas nodrošināšanas procesi;
c)
visi darbības izdevumi, kas saistīti ar kontroli un izvērtēšanu, ko veic Komisija attiecībā uz KZP īstenošanu, jo īpaši ar pārbaudēm, inspekcijām un revīzijas misijām, aprīkojumu un mācībām Komisijas amatpersonām, sanāksmju organizēšanu un piedalīšanos tajās, tostarp ar informācijas un paraugprakses apmaiņu dalībvalstu vidū, pētījumiem, IT pakalpojumiem un piegādātājiem un Komisijas veiktu inspekcijas līdzekļu fraktēšanu vai iegādi, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 IX un X sadaļā.
3. Lai pastiprinātu un standartizētu kontroli, EJZF var palīdzēt īstenot transnacionālus projektus, kuru mērķis ir izstrādāt un pārbaudīt starpvalstu kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmas, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk izklāstītas Regulā (EK) Nr. 1224/2009.
4. Uz atbalstu var pretendēt jo īpaši šāda veida darbības:
a)
starptautiskas mācību programmas personālam, kas ir atbildīgs par zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību;
b)
iniciatīvas, tostarp semināri un plašsaziņas līdzekļi, kuru mērķis ir Savienībā standartizēt regulu interpretēšanu un ar tām saistīto kontroli.
5. Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto darbību gadījumā par atbalsta saņēmēju izraugās tikai vienu no attiecīgajām dalībvalstīm.
88. pants
Brīvprātīgas finansiālās iemaksas starptautiskās organizācijās
EJZF var atbalstīt šāda veida darbības starptautisko attiecību jomā:
a)
finansiālas iemaksas, kas sniegtas Apvienoto Nāciju Organizācijai, kā arī brīvprātīgs finansējums, kas sniegts jebkurai starptautiskai organizācijai, kas darbojas jūras tiesību jomā;
b)
finansiālas iemaksas sagatavošanas darbos, kas saistīti ar jaunām starptautiskām organizācijām vai jauniem starptautiskiem līgumiem, kas ir Savienības interesēs;
c)
finansiālas iemaksas starptautisku organizāciju īstenotā darbā vai programmās, kas Savienībai ir īpaši svarīgas;
d)
finansiālas iemaksas ikvienā darbībā (arī līgumslēdzēju pušu darba sanāksmēs, neoficiālās vai ārkārtas sanāksmēs), kas atbalsta Savienības intereses starptautiskās organizācijās un stiprina sadarbību ar tās partneriem minētajās organizācijās. Šajā sakarībā, ja Savienības interesēs kļūst nepieciešama trešo valstu pārstāvju klātbūtne starptautisku forumu un organizāciju sarunās un sanāksmēs, EJZF var segt viņu dalības izmaksas.
89. pants
Konsultatīvās padomes
1. EJZF atbalsta ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pantu izveidotu konsultatīvo padomju darbības izmaksas.
2. Konsultatīvā padome, kas ir juridiska persona, var iesniegt pieteikumu Savienības atbalsta saņemšanai kā struktūra, kas tiecas sasniegt mērķi Eiropas vispārējās interesēs.
90. pants
Tirgus izpēte
EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirgus izpētes pilnveidošanu un rezultātu izplatīšanu, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 42. pantu.
91. pants
KZP un IJP saziņas pasākumi
EJZF var atbalstīt:
a)
ar KZP un IJP saistītu informēšanas un saziņas pasākumu izmaksas, tostarp:
i)
izmaksas par dažādu mērķa grupu specifiskajām vajadzībām pielāgotu materiālu sagatavošanu, tulkošanu un izplatīšanu rakstiskā, audiovizuālā un elektroniskā formā;
ii)
tādu pasākumu un sanāksmju sagatavošanas un organizēšanas izmaksas, kuru mērķis ir informēt dažādas aprindas, kuras ietekmē KZP un IJP, vai apkopot to viedokļus;
b)
to ekspertu un ieinteresēto personu pārstāvju ceļa un uzturēšanās izmaksas, kurus Komisija ir uzaicinājusi uz sanāksmēm;
c)
izmaksas par korporatīvo komunikāciju attiecībā uz Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem.
III NODAĻA
Tehniskā palīdzība
92. pants
Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas
Nepārsniedzot robežlielumu 1,1 % apjomā no fonda līdzekļiem, EJZF pēc Komisijas iniciatīvas var atbalstīt:
a)
tehniskās palīdzības pasākumus, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 58. pantā;
b)
ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu sagatavošanu, uzraudzību un novērtējumu un Savienības dalību reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijās. Attiecīgie pasākumi ir pētījumi, sanāksmes, ekspertu piedalīšanās, pagaidu personāla izmaksas, informācijas darbības un jebkādas citas administratīvas izmaksas vai izmaksas, kas izriet no Komisijas zinātniskas vai tehniskas palīdzības;
c)
tāda ZVRG Eiropas tīkla izveidi, kura mērķis ir spēju veidošana, informācijas izplatīšana, pieredzes un paraugprakses apmaiņa un ZVRG sadarbības atbalstīšana. Minētais tīkls sadarbojas ar vietējās attīstības tīklu veidošanas un tehniskā atbalsta struktūrām, kas izveidotas ar ERAF, ESF un ELFLA, saistībā ar vietējās attīstības pasākumiem un transnacionālu sadarbību.
VII SADAĻA
ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
93. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro pasākumiem, kurus finansē dalītā pārvaldībā, kā izklāstīts V sadaļā.
II NODAĻA
Izpildes mehānisms
1. iedaļa
Atbalsts no EJZF
94. pants
Līdzfinansējuma likmju noteikšana
1. Pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 19. pantu, ar kuriem apstiprina darbības programmu, Komisija nosaka EJZF maksimālo ieguldījumu minētajā programmā.
2. EJZF ieguldījumu aprēķina, pamatojoties uz atbilstīgo publisko izdevumu summu.
Darbības programmā nosaka EJZF ieguldījuma likmi, kas piemērojama 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm. EJZF ieguldījuma maksimālā likme ir 75 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem, un EJZF ieguldījuma minimālā likme ir 20 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem.
3. Atkāpjoties no 2. punkta, EJZF ieguldījums ir:
a)
100 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem 67. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam;
b)
100 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem 70. pantā minētajam kompensācijas režīmam;
c)
50 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem atbalstam, kas minēts 33. un 34. pantā un 41. panta 2. punktā;
d)
70 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem 76. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajam atbalstam;
e)
90 % no atbilstīgajiem publiskajiem izdevumiem atbalstam, kas minēts 76. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā un f) līdz l) apakšpunktā;
f)
80 % no atbilstīgajiem izdevumiem atbalstam, kas minēts 77. pantā.
4. Atkāpjoties no 2. punkta, maksimālo EJZF ieguldījuma likmi, ko piemēro Savienības prioritātes konkrētajiem mērķiem, palielina par desmit procentpunktiem, ja visu 6. panta 4. punktā noteikto Savienības prioritāti īsteno, pamatojoties uz sabiedrības virzītu vietējo attīstību.
95. pants
Publiskā atbalsta intensitāte
1. Dalībvalstis piemēro publiskā atbalsta maksimālo intensitāti 50 % apmērā no darbības kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti 100 % apmērā no darbības atbilstīgajiem izdevumiem, ja:
a)
atbalsta saņēmējs ir publisko tiesību subjekts vai uzņēmums, kam ir uzticēts veikt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, kā minēts LESD 106. panta 2. punktā, ja atbalsts ir sniegts šādu pakalpojumu veikšanai;
b)
darbība ir saistīta ar 67. pantā minēto uzglabāšanas atbalstu;
c)
darbība ir saistīta ar 70. pantā minēto kompensācijas režīmu;
d)
darbība ir saistīta ar 77. pantā minēto datu vākšanu;
e)
darbība ir saistīta ar 33. vai 34. pantā minēto atbalstu vai 54., 55. vai 56. pantā minēto kompensāciju;
f)
darbība ir saistīta ar 80. pantā minētajiem IJP pasākumiem.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti 50-100 % apmērā no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem, ja:
a)
darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas I, II vai IV nodaļu, un tā atbilst visiem šādiem kritērijiem:
i)
kopīgas intereses;
ii)
kolektīvs atbalsta saņēmējs;
iii)
vajadzības gadījumā tai ir inovatīvi elementi vietējā līmenī;
b)
darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas III nodaļu, tā atbilst vienam no kritērijiem, kas izklāstīti šā punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā, un tiek sniegta publiska piekļuve tās rezultātiem.
4. Atkāpjoties no 1. punkta, publiskā atbalsta intensitātei piemēro papildu procentpunktus konkrētiem darbību veidiem, kā noteikts I pielikumā.
5. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka, kā dažādos publiskā atbalsta intensitātes procentpunktus piemēro gadījumā, kad ir izpildīti vairāki I pielikuma nosacījumi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
96. pants
Papildu izmaksu vai negūto ienākumu aprēķināšana
Ja atbalsts ir piešķirts, pamatojoties uz papildu izmaksām vai negūtajiem ienākumiem, dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgie aprēķini ir atbilstoši, pareizi un iepriekš noteikti, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķinu.
III nodaļa
Pārvaldības un kontroles sistēmas
97. pants
Vadošā iestāde
1. Papildus vispārējiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 125. pantā, vadošā iestāde:
a)
katru gadu līdz 31. martam Komisijai sniedz attiecīgos summāros datus par laikposmā līdz iepriekšējā kalendārā gada beigām finansēšanai izvēlētajām darbībām, tostarp galveno informāciju par atbalsta saņēmēju un pašu darbību;
b)
nodrošina darbības programmas publicitāti, potenciālos atbalsta saņēmējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos un sociālos partnerus, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā iesaistītās struktūras un attiecīgās nevalstiskās organizācijas, tostarp vides aizsardzības organizācijas, informējot par programmas piedāvātajām iespējām un par noteikumiem piekļuves iegūšanai programmas finansējumam;
c)
nodrošina darbības programmas publicitāti, informējot atbalsta saņēmējus par Savienības ieguldījumu un plašu sabiedrību par Savienības lomu programmā.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par 1. punkta a) apakšpunktā minēto datu iesniegšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
98. pants
Finanšu datu nosūtīšana
1. Līdz 31. janvārim un līdz 31. jūlijam dalībvalstis Komisijai elektroniski nosūta aplēses par summu, saistībā ar kuru tās paredzējušas iesniegt maksājumu pieteikumus attiecībā uz pašreizējo un nākamo finanšu gadu.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka paraugu, ko izmanto, iesniedzot Komisijai finanšu datus. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
IV NODAĻA
Dalībvalstu veikta kontrole
99. pants
Dalībvalstu veiktas finanšu korekcijas
1. Papildus finanšu korekcijām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 143. pantā, dalībvalstis veic finanšu korekcijas, ja atbalsta saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. punktā.
2. Saistībā ar 1. punktā minētajām finanšu korekcijām dalībvalstis nosaka korekcijas summu, kas ir samērīga, ņemot vērā atbalsta saņēmēja izdarītā pārkāpuma vai nodarījuma veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos un EJZF ieguldījuma ietekmi uz atbalsta saņēmēja saimniecisko darbību.
V NODAĻA
Komisijas veikta kontrole
1. iedaļa
Pārtraukšana un apturēšana
100. pants
Maksājuma termiņa pārtraukšana
1. Papildus kritērijiem, kas ļauj pārtraukt maksājuma termiņu un uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 83. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, deleģētais kredītrīkotājs Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 nozīmē var pārtraukt pieprasīta starpposma maksājuma termiņu, ja dalībvalstis neievēro savus pienākumus saskaņā ar KZP un tas ietekmē izdevumus, kas iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar kuru pieprasīts starpposma maksājums.
2. Pirms 1. punktā minētās starpposma maksājuma termiņa pārtraukšanas Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko atzīst, ka pastāv pierādījumi par to, ka nav ievēroti KZP noteiktie pienākumi. Pirms Komisija pieņem šādus īstenošanas aktus, tā nekavējoties informē attiecīgo dalībvalsti par šādiem pierādījumiem vai uzticamu informāciju, un dalībvalstij ir iespēja saprātīgā laikposmā sniegt savus apsvērumus.
3. Ar šā panta 1. punktā minētajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas maksājuma pieprasījums, saistīto starpposma maksājumu pārtraukšana pilnā apmērā vai daļēji ir samērīga, ņemot vērā noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.
101. pants
Maksājumu apturēšana
1. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 142. pantam Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, pilnībā vai daļēji apturot visus darbības programmai paredzētos starpposma maksājumus gadījumā, kad dalībvalsts ievērojamā apmērā nav pildījusi KZP noteiktos pienākumus, kas ietekmē izdevumus, kuri iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar ko pieprasīts starpposma maksājums.
2. Pirms 1. punktā minētās starpposma maksājuma apturēšanas Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko atzīst, ka dalībvalsts nav pildījusi KZP noteiktos pienākumus. Pirms Komisija pieņem šādu īstenošanas aktu, tā nekavējoties informē attiecīgo dalībvalsti par šādiem datiem vai uzticamu informāciju, un dalībvalstij ir iespēja sniegt savus apsvērumus par šo lietu.
3. Ar šā panta 1. punktā minētajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas maksājuma pieprasījums, saistīto starpposma maksājumu apturēšana pilnā apmērā vai daļēji ir samērīga, ņemot vērā nopietnas noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.
102. pants
Komisijas pilnvaras
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka 100. pantā minētos noteikumu neievērošanas gadījumus un 101. panta 1. punktā minētos nopietnus noteikumu neievērošanas gadījumus, kuri izriet no attiecīgajiem KZP noteikumiem, kas ir būtiski jūras bioloģisko resursu saglabāšanai.
2. iedaļa
Informācijas apmaiņa un finanšu korekcijas
103. pants
Piekļuve informācijai
Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta Komisijai normatīvos un administratīvos aktus, ko tās pieņēmušas, lai īstenotu Savienības tiesību aktus, kas saistīti ar KZP, ja šie akti rada finansiālu ietekmi uz EJZF.
104. pants
Konfidencialitāte
1. Dalībvalstis un Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tās informācijas konfidencialitāti, kura paziņota vai iegūta, veicot kontroles uz vietas vai grāmatojumu noskaidrošanu saskaņā ar šo regulu.
2. Šā panta 1. punktā minētajai informācijai piemēro principus, kas minēti Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (39) 8. pantā.
105. pants
Komisijas veikta finanšu korekcija
1. Papildus gadījumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punktā, 85. pantā un 144. panta 1. punktā, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko veic finanšu korekcijas, pilnībā vai daļēji atceļot Savienības ieguldījumu darbības programmā, ja pēc vajadzīgās pārbaudes tā secina, ka:
a)
apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos izdevumus ietekmē gadījumi, kad atbalsta saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. punktā, un dalībvalsts nav tos izlabojusi līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras uzsākšanai;
b)
apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts nopietni nav ievērojusi KZP noteikumus, un tādēļ ir apturēts maksājums saskaņā ar šīs regulas 101. pantu, un kad attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu ievērošanu un izpildi.
2. Komisija lemj par korekcijas summu, ņemot vērā dalībvalsts vai atbalsta saņēmēja pieļautās nopietnās KZP noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos, un EJZF ieguldījuma nozīmi attiecīgā atbalsta saņēmēja saimnieciskajā darbībā.
3. Ja nav iespējams precīzi noteikt dalībvalsts ar KZP noteikumu neievērošanu saistīto izdevumu summu, Komisija piemēro vienotu likmi vai ekstrapolētu finanšu korekciju saskaņā ar 4. punktu.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 126. pantu, kurā nosaka kārtību piemērojamās finanšu korekcijas apmēra noteikšanai un kritērijus vienotas likmes vai ekstrapolētu finanšu korekciju piemērošanai.
106. pants
Procedūra
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 145. pantu piemēro mutatis mutandis, ja Komisija ierosina finanšu korekciju, kas minēta šīs regulas 105. pantā.
VI NODAĻA
Uzraudzība, novērtēšana, informācija un komunikācija
1. iedaļa
Kopējas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveide un mērķi
107. pants
Uzraudzības un novērtēšanas sistēma
1. Lai vērtētu EJZF darbības rezultātus, izveido kopīgu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, ko piemēro EJZF darbībām tiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu efektīvu darbības rezultātu novērtējumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka minētās sistēmas saturu un uzbūvi.
2. EJZF vispārējo ietekmi aplūko attiecībā pret 6. pantā norādītajām Savienības prioritātēm.
Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka minētajām Savienības prioritātēm specifisku rādītāju kopumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Dalībvalstis iesniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai ļautu veikt attiecīgo pasākumu uzraudzību un novērtēšanu. Komisija ņem vērā datu vajadzības un potenciālo datu avotu sinerģiju, jo īpaši vajadzības gadījumā to izmantošanu statistikas nolūkā. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par dalībvalstu nosūtāmo informāciju, kā arī par datu vajadzībām un potenciālo datu avotu sinerģiju. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
4. Reizi četros gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā panta īstenošanu. Pirmo ziņojumu iesniedz līdz 2017. gada 31. decembrim.
108. pants
Mērķi
Kopējas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas mērķi ir:
a)
pierādīt KZP un IJP progresu un sasniegumus, aplūkot EJZF darbību vispārējo ietekmi un novērtēt EJZF darbību efektivitāti, lietderīgumu un nozīmību;
b)
veicināt KZP un IJP mērķtiecīgāku atbalstu;
c)
atbalstīt kopīgas mācīšanās procesu saistībā ar uzraudzību un novērtēšanu;
d)
sniegt pamatīgus, uz pierādījumiem balstītus EJZF darbību novērtējumus, kurus ņem vērā lēmumu pieņemšanas procesā.
2. iedaļa
Tehniskie noteikumi
109. pants
Kopīgi rādītāji
1. Lai varētu apkopot datus Savienības līmenī, 107. pantā paredzētajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā ietver sarakstu ar kopīgiem rādītājiem, kas ir saistīti ar sākotnējo situāciju, kā arī ar darbības programmas finansiālo izpildi, iznākumiem un rezultātiem, un tie ir piemērojami katrai darbības programmai.
2. Kopīgie rādītāji ir saistīti ar starpposma mērķiem un gala mērķiem, kas darbības programmās noteikti saskaņā ar 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm. Minētos kopīgos rādītājus izmanto Regulas (ES) Nr. 1303/2013 21. panta 1. punktā minētajā darbības rezultātu izvērtēšanā, un tie ļauj novērtēt politikas īstenošanas virzību, efektivitāti un lietderību attiecībā pret mērķiem un uzdevumiem Savienības un programmas līmenī.
110. pants
Elektroniskā informācijas sistēma
1. Uzraudzībai un novērtēšanai vajadzīgo galveno informāciju par darbības programmas īstenošanu, par katru finansēšanai izraudzīto darbību, kā arī par pabeigtajām darbībām, tostarp galveno informāciju par atbalsta saņēmēju un projektu, reģistrē un glabā elektroniski.
2. Komisija nodrošina piemērotas drošas elektroniskās sistēmas izveidi, lai reģistrētu, uzturētu un pārvaldītu galveno informāciju un ziņotu par uzraudzību un novērtēšanu.
111. pants
Informācijas sniegšana
EJZF atbalsta saņēmēji, tostarp ZVRG, apņemas sniegt vadošajai iestādei un/vai norīkotajiem vērtētājiem vai citām struktūrām, kam deleģēts veikt funkcijas tās vārdā, visus datus un informāciju, kas vajadzīga, lai būtu iespējams uzraudzīt un novērtēt darbības programmu, jo īpaši saistībā ar konkrēto mērķu un prioritāšu sasniegšanu.
3. iedaļa
Uzraudzība
112. pants
Uzraudzības procedūras
1. Programmas īstenošanas kvalitāti uzrauga šīs regulas 97. pantā minētā vadošā iestāde un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 47. pantā minētā uzraudzības komiteja.
2. Vadošā iestāde un uzraudzības komiteja veic darbības programmas uzraudzību, ņemot vērā finansiālos, iznākumu un rezultātu rādītājus.
113. pants
Uzraudzības komitejas uzdevumi
Papildus uzdevumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 49. pantā, uzraudzības komiteja pārliecinās par darbības programmas izpildes rezultātiem un tās īstenošanas efektivitāti. Šajā nolūkā uzraudzības komiteja:
a)
sešos mēnešos pēc programmas apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas sniedz konsultācijas par finansējamo darbību atlases kritērijiem un tos apstiprina; atlases kritērijus pārskata saskaņā ar plānošanas vajadzībām;
b)
pārbauda pasākumus un iznākumus, kas saistīti ar programmas novērtēšanas plānu;
c)
pārbauda programmā paredzētās darbības, kas saistītas ar konkrētu ex ante nosacījumu izpildi;
d)
pārbauda un apstiprina gada īstenošanas ziņojumus pirms to nosūtīšanas Komisijai;
e)
izskata iespējas veikt pasākumus ar mērķi veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju, tostarp pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti.
Uzraudzības komitejai nelūdz sniegt konsultācijas par 21. pantā minētajiem datu vākšanas darba plāniem.
114. pants
Gada īstenošanas ziņojums
1. Līdz 2016. gada 31. maijam un katru nākamo gadu, ieskaitot 2023. gadu, līdz 31. maijam dalībvalsts iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par darbības programmas īstenošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. 2016. gadā iesniegtais ziņojums aptver 2014. un 2015. kalendāro gadu.
2. Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta noteikumiem, gada īstenošanas ziņojumos ietvert:
a)
informāciju par finansiālajām saistībām un izdevumiem sadalījumā pa pasākumiem;
b)
kopsavilkumu par darbībām, kas veiktas saistībā ar novērtēšanas plānu;
c)
informāciju par gadījumiem un veiktā rīcība, kad notikuši smagi pārkāpumi, kā minēts šīs regulas 10. panta 1. punktā, un nav ievēroti nosacījumi, kas izklāstīti šīs regulas 10. panta 2. punktā, kā arī koriģējošas darbības;
d)
informāciju par darbībām, kas veiktas, lai nodrošinātu atbilstību 41. panta 10. punktam;
e)
informāciju par darbībām, kas veiktas, lai nodrošinātu atbalsta saņēmēju publiskošanu saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu attiecībā uz fiziskām personām saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp jebkādu piemērojamo maksimālo apjomu.
3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par gada īstenošanas ziņojumu formātu un sagatavošanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
4. iedaļa
Novērtēšana
115. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz elementus, kuriem jābūt iekļautiem ex ante novērtējuma ziņojumos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 55. pantā, un nosaka minimālās prasības attiecībā uz novērtēšanas plānu, kas minēts attiecīgās regulas 56. pantā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2. Dalībvalstis nodrošina to, ka novērtējumi atbilst kopējai uzraudzības un novērtēšanas sistēmai, par ko panākta vienošanās saskaņā ar 107. pantu, organizē vajadzīgo datu ieguvi un apkopošanu un sniedz vērtētājiem daudzveidīgo informāciju, ko nodrošina uzraudzības sistēma.
3. Dalībvalstis novērtējuma ziņojumus dara pieejamus internetā, un Komisija - Savienības tīmekļa vietnē.
116. pants
Ex ante novērtējums
Dalībvalstis nodrošina to, ka ex ante vērtētājs jau agrīnā posmā iesaistās darbības programmas izstrādes procesā, tostarp 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētās analīzes izstrādē, programmas intervences loģikas izveidošanā un programmas mērķu noteikšanā.
117. pants
Ex post novērtējums
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 57. pantu Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavo ex post novērtējuma ziņojumu.
118. pants
Novērtējumu kopsavilkumi
Komisija ir atbildīga par ex ante novērtējuma ziņojumu kopsavilkuma izstrādi Savienības līmenī. Novērtējuma ziņojumu kopsavilkumu pabeidz vēlākais līdz 31. decembrim nākamajā gadā pēc attiecīgo novērtējumu iesniegšanas.
5. iedaļa
Informācija un saziņa
119. pants
Informācija un publicitāte
1. Vadošā iestāde saskaņā ar 97. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir atbildīga par:
a)
tādas vienotas tīmekļa vietnes vai vienota tīmekļa portāla izveides nodrošināšanu, kurā sniedz informāciju par dalībvalstī īstenoto darbības programmu un nodrošina tai piekļuvi;
b)
to, lai potenciālie atbalsta saņēmēji tiktu informēti par darbības programmas finansējuma iespējām;
c)
Savienības pilsoņu informēšanu par EJZF nozīmi un sasniegumiem, organizējot informēšanas un saziņas pasākumus par partnerības nolīgumu, darbības programmu un darbību rezultātiem un ietekmi;
d)
to, lai tiktu publiskots pārskats par pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību KZP noteikumiem, tostarp par gadījumiem, kad dalībvalstis vai atbalsta saņēmēji nav nodrošinājuši atbilstību, kā arī par koriģējošiem pasākumiem, piemēram, veiktajām finanšu korekcijām.
2. Lai nodrošinātu EJZF atbalsta pārredzamību, dalībvalstis uztur darbību sarakstu CSV vai XML formātā, kuram var piekļūt vienotajā tīmekļa vietnē vai vienotajā tīmekļa portālā, kurā atrodams darbību saraksts un darbības programmas kopsavilkums.
Darbību sarakstu atjaunina vismaz reizi sešos mēnešos.
Minimālā informācija, kas iekļaujama darbību sarakstā, ieskaitot specifisku informāciju par darbībām saskaņā ar 26., 39., 47., 54. un 56. pantu, ir noteikta V pielikumā.
3. Sīki izstrādāti noteikumi par sabiedrībai adresētiem informācijas un publicitātes pasākumiem un pretendentiem un atbalsta saņēmējiem adresētiem informācijas pasākumiem ir izklāstīti V pielikumā.
4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz ar attiecīgo darbību saistīto informācijas un publicitātes pasākumu tehniskos parametrus, norādījumus par emblēmas izveidi un standarta krāsu noteikšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
VIII SADAĻA
ĪSTENOŠANA TIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
120. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro pasākumiem, kurus finansē tiešā pārvaldībā, kā noteikts VI sadaļā.
II NODAĻA
Kontrole
121. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, gan pārbaudot dokumentus, gan veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus atbalsta saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas attiecībā uz ekonomikas dalībniekiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas Savienības finansējums, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (Euratom, ES) Nr. 883/2013 (40) un Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 izklāstītajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
3. Neskarot 1. un 2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, iekļauj noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF veikt minētajos punktos minētās revīzijas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas saskaņā ar savām attiecīgajām kompetencēm.
122. pants
Revīzijas
1. Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonas vai viņu pārstāvji trīs gadus pēc galīgā maksājuma, ko veikusi Komisija, drīkst jebkurā laikā veikt saskaņā ar šo regulu finansētu darbību revīzijas uz vietas, paziņojot par tām vismaz desmit darbdienas iepriekš, izņemot steidzamus gadījumus.
2. Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonām vai viņu pārstāvjiem, kas ir pienācīgi pilnvaroti veikt revīzijas uz vietas, ir pieejami grāmatvedības un visi citi dokumenti, tostarp dokumenti un metadati, kuri ir izstrādāti vai saņemti un ierakstīti elektroniskā formātā un ir saistīti ar izdevumiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu.
3. Pilnvaras veikt revīziju, kas minētas 2. punktā, neskar to attiecīgo valstu noteikumu piemērošanu, kuros paredzēts, ka konkrētas darbības var veikt tikai ar attiecīgas valsts tiesību aktiem īpaši norīkoti pārstāvji. Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonas vai viņu pārstāvji cita starpā nepiedalās mājas apmeklējumos vai personu oficiālā iztaujāšanā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Tomēr viņiem ir piekļuve šādi iegūtai informācijai.
4. Ja ar šo regulu piešķirto Savienības finansiālo atbalstu pēc tam piešķir trešai personai kā galasaņēmējam, sākotnējais saņēmējs, būdams Savienības finansiālā atbalsta saņēmējs, dara Komisijai zināmu visu attiecīgo informāciju par galasaņēmēja identitāti.
123. pants
Maksājumu apturēšana, finansiālā ieguldījuma samazināšana un atcelšana
1. Ja Komisija uzskata, ka Savienības līdzekļi nav izmantoti saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā regulā vai jebkurā citā piemērojamā Savienības tiesību aktā, tā informē atbalsta saņēmējus, kuriem ir viens mēnesis laika pēc šāda paziņojuma saņemšanas, lai sniegtu savus apsvērumus Komisijai.
2. Ja šā panta 1. punktā minētajā laikposmā atbalsta saņēmēji neatbild vai viņu apsvērumi netiek uzskatīti par apmierinošiem, Komisija samazina vai atceļ piešķirto finansiālo ieguldījumu, vai aptur maksājumus. Visas nepamatoti izmaksātās summas atmaksā Savienības vispārējā budžetā. Summām, kas nav atmaksātas laikus, pieskaita procentus saskaņā ar Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 izklāstītajiem nosacījumiem.
III NODAĻA
Novērtēšana un ziņošana
124. pants
Novērtēšana
1. Saskaņā ar šo regulu finansētas darbības regulāri uzrauga, lai sekotu līdz to īstenošanai.
2. Komisija nodrošina finansēto darbību regulāru, neatkarīgu un ārēju novērtējumu.
125. pants
Ziņošana
Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei:
a)
līdz 2017. gada 31. martam - starpposma novērtējuma ziņojumu par atbilstīgi šai regulai finansēto darbību rezultātiem un to īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem;
b)
līdz 2018. gada 30. augustam - paziņojumu par atbilstīgi šai regulai finansēto darbību turpinājumu.
IX SADAĻA
PROCEDŪRAS NOTEIKUMI
126. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Šīs regulas 10., 14., 32., 40., 41., 72., 102., 105., 107. un 129. pantā minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus tiek piešķirtas līdz 2020. gada 31. decembrim.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10., 14., 32., 40., 41., 72., 102., 105., 107. un 129. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 10., 14., 32., 40., 41., 72., 102., 105., 107. un 129. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
127. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
Ja komiteja nesniedz atzinumu par īstenošanas akta projektu, kuru plānots pieņemt saskaņā ar šīs regulas 95. panta 5. punktu, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkts.
X SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
128. pants
Atcelšana
1. Neskarot 129. panta 2. punkta noteikumus, Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006, (EK) Nr 791/2007, (ES) Nr. 1255/2011 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
2. Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
129. pants
Pārejas noteikumi
1. Lai atvieglotu pāreju no atbalsta shēmām, kas izveidotas ar Regulas (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006, (EK) Nr 791/2007 un (ES) Nr. 1255/2011 uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, paredzot nosacījumus, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar minētajām regulām, var iekļaut atbalstā, kas sniegts saskaņā ar šo regulu, tostarp atbalstu tehniskajai palīdzībai un ex post novērtējumiem.
2. Šī regula neietekmē attiecīgo projektu turpināšanu vai grozīšanu, ieskaitot pilnīgu vai daļēju atcelšanu, līdz to slēgšanai vai tādas palīdzības turpināšanu vai grozīšanu, ieskaitot pilnīgu vai daļēju atcelšanu, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulām (EK) Nr, 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006, (EK) Nr. 791/2007 un (ES) Nr. 1255/2011 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu vai jebkuru citu tiesību aktu, kas piemērojams minētajai palīdzībai 2013. gada 31. decembrī un kas jāturpina piemērot šādiem projektiem vai palīdzībai.
3. Pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006, paliek spēkā.
130. pants
Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šo regulu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 15. maijā