PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 430/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 15. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu.
(2)
Procedūra tika sākta ar 2012. gada 16. februārī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (3) pēc tam, kad 2012. gada 3. janvārī Eiropas Savienības Kaļamā čuguna cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību, pārstāvot ražotājus, kas ražo vairāk nekā 50 % no kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (“kaļami vītņoti savienotājelementi”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā.
(3)
Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiski fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Tika arī uzklausītas personas, kuras to pieprasīja.
(5)
Komisija turpināja vākt un analizēt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(6)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražojums, kuru tā importē, nav attiecīgais ražojums, jo tam ir dažas tehniskas īpatnības. Minētajos kaļamajos savienotājelementos izmanto konusveida vītnes atšķirībā no paralēlām vītnēm, kuras izmanto citos importētos kaļamos savienotājelementos.
(7)
Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka, izņemot minētās tehniskās specifikācijas, minētajiem konusveida vītņotajiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības kā citiem importētiem kaļamiem savienotājelementiem. Turklāt attiecībā uz izmantošanu izmeklēšanā atklāja, ka konusveida vītņotie savienotājelementi tiek izmantoti līdzīgi kā citi importētie kaļamie savienotājelementi. Vienā dalībvalstī, kurā izmanto abus veidus, tika konstatēts, ka tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(8)
Viena ieinteresētā persona iebilda, ka kaļamā baltserdes čuguna vītņotus savienotājelementus var pārdot Savienībā, savukārt kaļamā melnserdes čuguna vītņotus savienotājelementus var pārdot vienīgi AK, Īrijas Republikā, Maltā un Kiprā. Tādēļ, pēc tās domām, kaļamā melnserdes un baltserdes čuguna vītņoti savienotājelementi Savienības tirgū savā starpā konkurē tikai daļēji.
(9)
Tomēr izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa importēto kaļamā melnserdes čuguna vītņotu savienotājelementu, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs, nonāk kontinentālās Eiropas valstīs, piemēram, Vācijā, Itālijā, Polijā vai Spānijā. Tādēļ secināms, ka kaļamā melnserdes un baltserdes čuguna vītņoti savienotājelementi pilnībā konkurē savā starpā visā Savienības tirgū, nevis tikai dažās dalībvalstīs.
(10)
Importētājs atkārtoti apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijai nebūtu jāattiecas uz kompresijas savienotājelementu galvenajām sastāvdaļām. Minētais importētājs apgalvoja, ka kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas izmanto citādi, un iesniedza pierādījumus, ka kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu vītni var viegli nošķirt no standarta savienotājelementu vītnes, jo to veido saskaņā ar citu ISO standartu (4). Izvērtējot iesniegtos pierādījumus, tika secināts, ka būtu attiecīgi jāierobežo ražojumu klāsts.
(11)
Divas citas ieinteresētās personas centās pārliecināt par kaļamu dzelzs elektroizolācijas savienotājelementu un jo īpaši kaļamu dzelzs vītņotu cirkulāru savienojumu kārbu, kuras ir visu elektroizolācijas cauruļu un savienotājelementu montāžas galvenā sastāvdaļa, izslēgšanu no ražojumu klāsta. Tās iebilda, ka šādas savienojumu kārbas izmanto atšķirīgām vajadzībām (t. i., elektroinstalācijas sistēmu ierobežošanai un aizsardzībai, pretēji gāzes vai ūdens plūsmas nodrošināšanai pret sūcēm, kā tas ir šajā procedūrā izmeklējamo standarta savienotājelementu gadījumā). Tās var arī viegli nošķirt no citiem savienotājelementiem (pēc importēšanas izmantojot tos instalācijas sistēmās, tiem ir viegli vāki, kas dod iespēju viegli piekļūt kabeļiem, bet gāzes vai šķidruma gadījumā tiem jābūt pilnīgi noslēgtiem). Rūpīgi apsverot minētos argumentus, tika secināts, ka kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta.
(12)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par piemērotu pārskatīt pagaidu regulā noteikto ražojumu klāsta definīciju. Tādēļ saskaņā ar galīgo definīciju attiecīgais ražojums ir kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementi, uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 7307 19 10, izņemot kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka.
(13)
Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 17. līdz 21. un 23. līdz 28. apsvērumā.
C. ATLASE
(14)
Pēc pagaidu izpaušanas no Savienības ražotājiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem un nesaistītajiem importētājiem netika saņemtas piezīmes par atlasi. Tādējādi ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 29. līdz 31. apsvērumā.
D. DEMPINGS
1. Ķīnas Tautas Republika
1.1. Tirgus ekonomikas režīms un individuāls režīms
(15)
Tā kā par tirgus ekonomikas režīmu un individuālu režīmu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi pagaidu regulas 32. līdz 46. apsvērumā.
1.2. Analogā valsts
(16)
Tā kā par analogo valsti nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 47. līdz 53. apsvērumā.
1.3. Normālā vērtība, eksporta cena, salīdzinājums
(17)
Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālā vērtība būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vienīgā analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdevumiem, ja tie nav veikti reprezentatīvā daudzumā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. Analogās valsts gadījumā apgalvojumu var pieņemt. Tādējādi, lai noteiktu normālo vērtību, tika izmantoti vienīgā analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, pārdevumi iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.
(18)
Tas pats Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dempinga starpība būtu jānosaka, izmantojot visus eksporta pārdevumus, un ne tikai attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuri ir tieši salīdzināmi ar analogās valsts ražotāja iekšzemes tirgū pārdotajiem veidiem. Šis apgalvojums tika pieņemts. Šiem tieši nesalīdzināmiem ražojumu veidiem normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz aritmētisko vidējo normālo vērtību salīdzināmiem ražojumu veidiem un koriģējot to, ievērojot tirgus vērtību fizisko īpašību atšķirības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu.
(19)
Tā kā par normālo vērtību, eksporta cenu un salīdzinājumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 54., 59. līdz 61. un 64. līdz 67. apsvērumā.
1.4. Dempinga starpības
(20)
Attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību, kas tika noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.
(21)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Minēto starpību attiecīgi noteica, pamatojoties uz starpībām, kas bija noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(23)
Tādējādi dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica 41,1 % apmērā.
(24)
Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar Ķīnas eksporta apjomu, kā noteikts turpmāk 51. apsvērumā.
(25)
Tā kā ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, pārstāvēja vairāk nekā 50 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību un ražošanas nozari var uzskatīt par sadrumstalotu, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram bija vislielākā dempinga starpība.
(26)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojas
41,1
Visi pārējie uzņēmumi
57,8
2. Indonēzija
2.1. Normālā vērtība, eksporta cena un salīdzinājums
(27)
Tā kā par normālo vērtību, eksporta cenu un salīdzinājumu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi attiecībā uz Indonēziju pagaidu regulas 75. līdz 87. un 91. apsvērumā.
2.2. Dempinga starpības
(28)
Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (vienīgā Indonēzijas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no kopējā Indonēzijas eksporta uz Savienību IP laikā), dempinga starpība visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta tādā pašā līmenī kā uzņēmumam, kas sadarbojās.
(29)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības Indonēzijas uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Visi pārējie uzņēmumi
11,0
3. Taizeme
3.1. Normālā vērtība, eksporta cena un salīdzinājums
(30)
Netika saņemtas piezīmes, kuru dēļ vajadzētu mainīt Taizemei piemērojamo metodoloģiju vai veikto faktisko dempinga aprēķinu.
(31)
Tādējādi ar šo tiek apstiprināti konstatējumi attiecībā uz Taizemi par normālo vērību, eksporta cenu un salīdzinājumu pagaidu regulas 75. līdz 88. apsvērumā.
3.2. Dempinga starpības
(32)
Dempinga aprēķina pārskatīšanas un pielāgošanas rezultātā vienam no Taizemes ražotājiem eksportētājiem dempinga starpību nedaudz samazināja līdz 15,5 %. Citiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, dempinga starpība tika galīgi apstiprināta pagaidu līmenī.
(33)
Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (abu Taizemes uzņēmumu, kas sadarbojās, eksporta apjoms veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā Taizemes eksporta uz Savienību IP laikā), dempinga starpība visiem pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem tika noteikta abu uzņēmumu, kas sadarbojās, augstākās dempinga starpības līmenī.
(34)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības Taizemes uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Visi pārējie uzņēmumi
50,7
E. KAITĒJUMS
1. Ražošanas apjoms Savienībā
(35)
Tā kā par Savienības ražošanas apjomu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. apsvērums. Tiek piebilsts, ka attiecīgajā periodā Savienībā līdzīgo ražojumu ražoja vēl trīs ražotāji, kuri 2008. un 2009. gadā pārtrauca ražošanu, un viens ražotājs, kurš pārtrauca ražošanu apmēram attiecīgā perioda beigās.
2. Savienības ražošanas nozares definīcija
(36)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka abas izlasē iekļautās Savienības ražotāju grupas importē attiecīgo ražojumu un tāpēc saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu tās nebūtu jāuzskata par daļu no Savienības ražošanas nozares.
(37)
Šajā sakarā tika konstatēts, ka abas izlasē iekļautās Savienības ražotāju grupas tiešām importē attiecīgo ražojumu. Tomēr, pirmkārt, būtu jānorāda, ka konstatējums, ka Savienības ražotājs ir arī attiecīgā ražojuma importētājs, automātiski nenozīmē, ka šis Savienības ražotājs izslēdzams no Savienības ražošanas nozares, un, otrkārt, katram no minētajiem Savienības ražotājiem šis imports veidoja nelielu daļu salīdzinājumā ar uzņēmumu grupu kopējo ražošanas un pārdošanas apjomu. Tāpēc tiek apstiprināts, ka abas uzņēmumu grupas tiek uzskatītas par daļu no Savienības ražošanas nozares.
(38)
Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka viens Savienības ražotājs nebūtu jāuzskata par daļu no Savienības ražošanas nozares, jo minētais Savienības ražotājs esot saistīts ar attiecīgā ražojuma importētāju. Tomēr, pirmkārt, būtu jānorāda, ka konstatējums par saistību/saikni starp Savienības ražotāju un eksportētāju automātiski nenozīmē, ka minētais Savienības ražotājs izslēdzams no Savienības ražošanas nozares, un, otrkārt, netika sniegti pierādījumi, ka saistība/saikne starp Savienības ražotāju un importētāju, ja tāda pastāv, atbilst pamatregulas 4. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem. Turklāt iespējami saistītā importētāja ievestie daudzumi ir tikai neliela daļa no iespējami saistītā Savienības ražotāja saražotajiem un pārdotajiem daudzumiem. Tāpēc, pat ja tiktu konstatēta saistība/saikne starp Savienības ražotāju un importētāju, Savienības ražotājs joprojām tiktu uzskatīts par daļu no Savienības ražošanas nozares.
(39)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju kaitējuma izvērtējuma vajadzībām tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji, kas attiecīgajā periodā ražoja līdzīgo ražojumu, un tāpēc turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
3. Patēriņš Savienībā
(40)
Viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes par faktu, ka visā attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pārsniedza tās pārdošanas apjomu. Vienlaicīgi tika ziņots par krājumu samazinājumu, kas nav ticami, jo, palielinoties ražošanai pārsniedzot pārdošanas apjomu, krājumiem būtu jāpalielinās.
(41)
Šajā ziņā jāmin: lai gan tika konstatēts, ka sākumā iesniegtā informācija par ražošanas un krājumu apjomu bijusi pareiza, tomēr kļūda tikusi pieļauta informācijā par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienībā un nav pilnībā ņemts vērā dažu izlasē neiekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms. Tas tika labots, un attiecīgi bija jāpārskata arī Savienības patēriņš un tirgus daļas Savienības tirgū. Tā kā attiecīgajā periodā tika slēgti trīs Savienības ražotāju uzņēmumi, kas minēti pagaidu regulas 113. apsvērumā, Savienības patēriņa pārskatīšanai ir lielāka ietekme attiecīgā perioda sākumā.
(42)
Savienības patēriņš ievērojami samazinājās par 28 % laikposmā starp 2008. un 2009. gadu, pēc tam pieauga par 7 procentpunktiem līdz līmenim, kas ir par 21 % zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā reģistrētais patēriņš.
Patēriņš Savienībā (tonnas)
2008.
2009.
2010.
IP
Patēriņš Savienībā
84 270
60 807
60 640
66 493
Indekss
100
72
72
79
Avots:
Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
4. Imports no attiecīgajām valstīm
4.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(43)
Attiecībā uz importa apjomiem par dempinga cenām no Indonēzijas tika galīgi apstiprināts, ka tas veidoja tikai aptuveni 2,5 % no visa līdzīgā ražojuma importa uz Savienību IP laikā. Tāpēc var uzskatīt, ka tie neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 9. panta 3. punkta vai PTO antidempinga nolīguma noteikumu nozīmē.
(44)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir galīgi nolemts neveikt minētā importa kumulāciju ar importu par dempinga cenām no Taizemes un ĶTR.
(45)
Attiecībā uz importa no ĶTR un Taizemes kumulatīvo novērtējumu kaitējuma un cēloņsakarības analīzes vajadzībām ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairāku iemeslu dēļ Taizemes imports nebūtu jānovērtē kumulatīvi ar Ķīnas importu.
(46)
Pirmkārt, tika apgalvots, ka Taizemes importa pārdošanas apjoms ir daudz zemāks nekā Ķīnas importam un ka Taizemes importa pārdošanas apjoma absolūtie rādītāji samazinās. Tomēr Taizemes importa apjoms nav nenozīmīgs un ir pietiekams, lai varētu veikt kumulāciju. Lai gan Taizemes importa absolūtie rādītāji samazinās, kā norādīts turpmāk 51. apsvēruma tabulā, tās tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 19 %, kā norādīts turpmāk 52. apsvēruma tabulā.
(47)
Attiecībā uz cenām tika apgalvots, ka vidēji Taizemes importa cenas ir augstākas nekā Ķīnas importam. Lai gan tā ir, Taizemes importa cenas tomēr ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt cenu atšķirība starp Taizemes importu un Ķīnas importu attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās - no EUR 698 par tonnu 2008. gadā līdz EUR 472 par tonnu IP laikā, kā norādīts pagaidu regulas 108. apsvērumā.
(48)
Tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 105. apsvēruma saturs.
4.2. Apjoms, attiecīgā importa par dempinga cenām tirgus daļa, importa cenas un samazinājums
(49)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulas 106. apsvērumā norādītie ĶTR importa apjomi ir pārāk lieli, jo attiecīgais KN kods ietver visus kaļamā čuguna savienotājelementus, ne tikai vītņotus savienotājelementus.
(50)
Tāpēc tiek norādīts, ka ne visi saskaņā ar KN kodu paziņotie daudzumi ir uzskatāmi par vītņotiem savienotājelementiem. Pagaidu regulā minētie apjomi jau tika koriģējot samazināti, pamatojoties uz valsts muitas iestāžu sniegto informāciju. Šie apjomi saskan ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju. Ieinteresētajām personām bija pietiekami daudz laika, lai iesniegtu par to piezīmes. Tomēr neviena no ieinteresētajām personām šajā saistībā nesniedza informāciju ne pirms pagaidu regulas publicēšanas, ne termiņā, kurš piešķirts piezīmju iesniegšanai par pagaidu regulu. Ķīnas Tirdzniecības palāta skaitlisku informāciju par it kā pareizo Ķīnas importa līmeni iesniedza ļoti vēlu - gandrīz divus mēnešus pēc termiņa, kurš piešķirts piezīmju iesniegšanai par pagaidu regulu, un tātad gandrīz vienu gadu pēc izmeklēšanas uzsākšanas, kad importēšanas apjomi pirmo reizi tika paziņoti sūdzības nekonfidenciālajā redakcijā. Informācijas paziņošana pēc termiņa liedz objektīvas pārbaudes iespēju, ja vien netiek neatļauti pagarināts izmeklēšanas periods, pārsniedzot 15 mēnešu laikposmu, kas noteikts pamatregulas 6. panta 9. punktā. Jebkurā gadījumā šķiet, ka šajā informācijā norādītie Ķīnas importa apjomi ir ievērojami mazāki nekā faktiskie, jo tās pamatā ir aplēses tikai par to uzņēmumu eksportu, kas sadarbojās, un tāpēc to nevarēja uzskatīt par precīzu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(51)
Tomēr vairāki importētāji iesniedza informāciju par to ražojumu importu, kuri nav attiecīgais ražojums, kas attiecīgajā periodā importēts ar to pašu KN kodu. Šo informāciju varēja ņemt vērā, un importa apjomi no attiecīgajām valstīm tika atbilstīgi samazināti.
Savienības importa apjoms (tonnas)
2008.
2009.
2010.
IP
ĶTR
24 180
20 876
20 416
28 894
Indekss
100
86
84
119
Taizeme
3 723
2 681
3 331
3 485
Indekss
100
72
89
94
Abas attiecīgās valstis
27 903
23 558
23 747
32 379
Indekss
100
84
85
116
Avots:
Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(52)
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju saistībā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, bija jāpārskata arī tirgus daļa, ko veido imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm. Tirgus daļa, ko veido imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, attiecīgajā periodā palielinājās par 15,6 procentpunktiem no 33,1 % līdz 48,7 %. Šis tirgus daļas pieaugums notika lielā mērā starp 2010. gadu un IP, kad pieprasījums palielinājās.
Savienības tirgus daļa
2008.
2009.
2010.
IP
ĶTR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indekss
100
120
117
151
Taizeme
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indekss
100
100
124
119
Abas attiecīgās valstis
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indekss
100
117
118
147
Avots:
Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(53)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tiktu atklāta kopsavilkuma informācija par pārdošanas cenām pa ražojuma veidiem. Tomēr, tā kā Savienības ražotāju izlasē tika ietvertas tikai divas ražotāju grupas, kā norādīts pagaidu regulas 111. apsvērumā, konfidencialitātes dēļ faktisko kopsavilkuma informāciju nevarēja izpaust. Šis pats iemesls attiecas uz kopsavilkuma par pārdošanas cenām pa ražojuma veidiem atklāšanu.
(54)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka imports no attiecīgajām valstīm ienāk Savienībā citā tirdzniecības līmenī nekā preces, kuras pārdod Savienības ražotāji. Tas tika apstiprināts, un parasti Savienības ražošanas nozarei un importētājiem ir ievērojams daudzums kopīgu klientu. Tāpēc apgalvojumu varēja pieņemt, un tika piemērota kompensācija, veicot korekciju attiecībā uz tirdzniecības līmeni.
(55)
Līdz ar to tika samazinātas pagaidu regulas 110. apsvērumā minētās samazinājuma starpības. Neraugoties uz to, tika konstatēts, ka samazinājuma starpības joprojām ir ievērojamas - no 25 % līdz 45 %, izņemot vienu Taizemes eksportētāju, kura samazinājuma starpība bija aptuveni 10 % apmērā.
(56)
Tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 108. līdz 109. apsvēruma saturs.
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(57)
Tā kā nav iesniegts neviens apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. apsvērums.
5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(58)
Tā kā nav iesniegtas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. līdz 114. apsvērums.
5.2. Krājumi
(59)
Tā kā par krājumiem nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 115. apsvērums.
5.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(60)
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju, bija jāpārskata arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Pieprasījuma samazināšanās dēļ laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ievērojami, t. i. par 36 %, samazinājās Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū. Tomēr pēc 2009. gada pieprasījums Savienībā pieauga par aptuveni 6 000 tonnām, kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, bet Savienības pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām samazinājās vēl par 5 procentpunktiem jeb 2 440 tonnām.
Savienības pārdošanas apjoms (tonnas)
Visi ražotāji
2008.
2009.
2010.
IP
Savienības pārdošanas apjoms
48 823
31 069
30 466
28 629
Indekss
100
64
62
59
Avots:
izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība.
(61)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā turpināja samazināties par 26 % jeb 14,8 procentpunktiem, lai gan importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā periodā pieauga par 15,6 procentpunktiem, kā norādīts iepriekš 52. apsvērumā.
Savienības tirgus daļa
Visi ražotāji
2008.
2009.
2010.
IP
Tirgus daļa
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indekss
100
88
87
74
Avots:
Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(62)
Viena ieinteresētā persona iebilda, ka tirgus daļu sadalījums Apvienotās Karalistes ārzemes pārdevumu tirgus segmentā esot atšķirīgs, proti, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa esot lielāka, bet Ķīnas importa tirgus daļa šajā konkrētajā Savienības tirgus segmentā esot mazāka.
(63)
Tā tiešām var būt, ka Savienības ražošanas nozarei konkrētā tirgus segmentā konkrētā dalībvalstī ir lielāka tirgus daļa. Patiesi ir iespējams, ka visiem ekonomikas dalībniekiem visu dalībvalstu visos tirgus segmentos nav vienādas tirgus daļas. Bet šī kaitējuma analīze attiecas uz visas Savienības tirgu. Un attiecībā uz to var apstiprināt, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tiešām būtiski samazinājās, kā paskaidrots iepriekš.
6. Secinājums par kaitējumu
(64)
Tā kā nav saņemts cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 118. līdz 133. apsvēruma saturs, tostarp secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
F. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Citu faktoru ietekme
1.1. Imports no citām trešām valstīm
(65)
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, bija jāpārskata arī pārējo trešo valstu tirgus daļa. Imports no pārējām trešām valstīm visā attiecīgajā periodā notika ierobežotā daudzumā. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav abas attiecīgās valstis, attiecīgajā periodā samazinājās par 0,8 procentpunktiem - no 9,0 % līdz 8,2 %.
(66)
Nākamie lielākie importa avoti IP laikā bija Brazīlija, Indonēzija un Turcija, kuru tirgus daļas bija no 1,3 % līdz 1,5 %, un attiecīgajā periodā visu šo valstu tirgus daļas bija stabilas vai samazinājās.
Importa tirgus daļa
2008.
2009.
2010.
IP
Brazīlija
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonēzija
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turcija
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Citas valstis
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Kopā
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indekss
100
114
118
92
Avots:
Eurostat.
(67)
Ņemot vērā ierobežotos apjomus un stabilās tendences, var secināt, ka imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP laikā.
1.2. Savienības patēriņa attīstība
(68)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības patēriņš attīstījās negatīvi, jo parādījās ražojumi no kaļamo čugunu aizstājošiem materiāliem, piemēram, no plastmasas, nerūsējoša tērauda, oglekļa tērauda un vara, kā arī jaunas savienošanas tehnoloģijas. Tāpēc daži Savienības ražotāji paplašināja savu ražojumu klāstu, kurā tagad ietilpst arī daži no šiem aizstājošiem ražojumiem.
(69)
Šajā sakarā tiek norādīts, ka aizstāšanas ietekme aplūkota pagaidu regulas 146. apsvērumā. Šie aizstāšanas pasākumi nelabvēlīgi ietekmēja Savienības patēriņu, kas savukārt ietekmēja Savienības ražotāju ražošanas apjomu un pārdošanas apjomu.
(70)
Tomēr, kā jau norādīts pagaidu regulā, sarūkošā Savienības patēriņa kaitējošo ietekmi ir saasinājis pastāvīgais importa par dempinga cenām kāpums, kura tirgus daļa pieauga par 15,6 procentpunktiem sarūkošā tirgū. Kā norādīts iepriekš 60. apsvērumā, pieprasījums Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz IP palielinājās par aptuveni 6 000 tonnām, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām atlabstošā tirgū samazinājās vēl par 2 440 tonnām.
(71)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības patēriņa negatīvā attīstība nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
1.3. Ražošanas jaudas kritums, kura cēlonis nav imports par dempinga cenām
(72)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulas 113. apsvērumā minētais Savienības ražošanas jaudas kritums noticis trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanas dēļ laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ekonomikas krīzes rezultātā. Tāpēc iespējams, ka šo kritumu var nesaistīt ar importu no attiecīgajām valstīm.
(73)
Šajā sakarā tiek norādīts, ka jau pagaidu regulas 113. apsvērumā tika minēts, ka ražošanas jaudas samazinājuma galvenais iemesls bija trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšana.
(74)
Tomēr trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanu nevar aplūkot tikai kā pieprasījuma samazināšanās sekas. Attiecīgajā periodā iepriekš 42. apsvērumā minēto sarūkošo Savienības tirgu pastāvīgi ietekmēja augošais imports no attiecīgajām valstīm, kura tirgus daļa pieauga par 15,6 procentpunktiem, kā skaidrots iepriekš 52. apsvērumā. Tāpēc ir skaidrs, ka ne tikai pieprasījuma samazināšanās ir veicinājusi trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanu un tādējādi arī Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas kritumu. Skaidri redzams arī tas, ka pastāv saikne starp Savienības ražošanas jaudas samazināšanos un importa par dempinga cenām tirgus daļas pieaugumu.
1.4. Savienības ražotāju attiecīgā ražojuma imports
(75)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare pati sev nodarījusi kaitējumu, jo tā importējusi ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Šis apgalvojums neatbilst izmeklēšanas konstatējumiem. Gan Savienības ražotāju, gan eksportētāju, kas sadarbojās, sniegtā informācija liecināja, ka abu izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupu imports bija neliels salīdzinājumā ar kopējo savu preču ražošanas un pārdošanas apjomu, kā jau norādīts iepriekš 37. apsvērumā. Ievērojot to, cik nenozīmīgi Savienības ražošanas nozarei bija attiecīgā ražojuma importa apjomi, secinājums ir, ka minētais imports neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ apgalvojums tika noraidīts.
1.5. 2008. gada izmantošana par sākuma gadu
(76)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražošanas nozares lejupslīdes tendences pamatā ir galvenokārt 2008. gada izmantošana par attiecīgā perioda atskaites punktu. Iespējams, ka 2008. gads bija ārkārtīgi labs gads Savienības ražošanas nozarei. Tomēr sūdzībā ietvertā informācija liecina, ka 2007. gadā stāvoklis ES ražošanas nozarē bija līdzīgs stāvoklim 2008. gadā vai labāks par to. Tāpēc tiek secināts, ka konstatētais kaitējums nav atkarīgs no 2008. gada izmantošanas par sākuma gadu.
2. Secinājums par cēloņsakarību
(77)
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 134. līdz 153. apsvēruma saturs.
(78)
Nobeigumā tiek apstiprināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un tas izpaužas kā rentabilitātes, ražošanas apjomu, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazināšanās. Pieprasījuma samazināšanās ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas, ražošanas un pārdošanas apjomu sarukšanu bija neliela.
(79)
Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējuma, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ar šo tiek apstiprināts, ka šie citi faktori būtībā nav pretrunā tam, ka novērtētais kaitējums jāattiecina uz importu par dempinga cenām.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(80)
Tā kā nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 154. līdz 164. apsvērums, tostarp secinājums, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt pasākumus pret attiecīgo valstu izcelsmes ražojuma importu par dempinga cenām.
H. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(81)
Kaitējuma novēršanas līmenis tika koriģēts, lai ņemtu vērā samazinājuma aprēķinā veiktās tirdzniecības līmeņa korekcijas, kas noteiktas iepriekš 54. un 55. apsvērumā. Tā kā nav saņemtas citas konkrētas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 165. līdz 170. apsvērums.
2. Galīgie pasākumi
(82)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. pantu tiek uzskatīts, ka attiecībā uz ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgā ražojuma importu būtu jānosaka galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas visos gadījumos, izņemot vienu, ir dempinga starpība.
(83)
Ņemot vērā Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, abu valstu “visu pārējo uzņēmumu” maksājums tika noteikts augstākā maksājuma līmenī, ko nosaka uzņēmumiem, kuri attiecīgi tika atlasīti vai sadarbojās izmeklēšanā, no konkrētās valsts. Visu pārējo uzņēmumu maksājums tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri nebija sadarbojušies izmeklēšanā, un uzņēmumiem, kuri neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību IP laikā.
(84)
Ķīnas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti un kuri ir uzskaitīti šīs regulas pielikumā, galīgo maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no izlasē iekļauto uzņēmumu likmēm.
(85)
Tādējādi galīgās antidempinga maksājuma likmes ir šādas.
Ķīnas Tautas Republika
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Kaitējuma starpība (%)
Maksājuma likme (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās
41,1
86,3
41,1
Visi pārējie uzņēmumi
57,8
Taizeme
Uzņēmums
Dempinga starpība (%)
Kaitējuma starpība (%)
Maksājuma likme (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Visi pārējie uzņēmumi
15,5
(86)
Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi tādu ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi - konkrētie minētie tiesību subjekti. Importētie attiecīgie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese, kā arī ar to saistītās struktūras nav konkrēti minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no šīm likmēm un uz to attiecas maksājumu likme, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(87)
Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes.
(88)
Attiecībā uz ĶTR, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, taču sadarbojās, būtu jāparedz, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu, jo šo pantu nepiemēro, ja ir izmantota atlase.
(89)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam noteikt galīga antidempinga maksājumu par ĶTR un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā paziņojuma sniegšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā tās pēc šīs informācijas saņemšanas varēja iesniegt paskaidrojumus.
(90)
Ņemot vērā to, ka pēc galīgās izpaušanas netika sniegti jauni argumenti, kas varētu ietekmēt lietas novērtējuma rezultātu, grozījumi iepriekš izklāstītajos konstatējumos nav vajadzīgi.
I. SAISTĪBAS
(91)
Viens Taizemes ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, piedāvāja cenu saistības atbilstoši pamatregulas 8. panta 1. punktam. Bet attiecīgajam ražojumam ir ļoti daudz dažādu veidu (ražotājs eksportētājs informēja par vairāk nekā 900 uz Savienību pārdotiem ražojuma veidiem), kuriem būtiski atšķiras cenas (līdz pat par 200 % visvairāk pārdotajiem ražojuma veidiem, bet daži mazāk pārdoti ražojuma veidi var būt pat 10 reizes dārgāki nekā citi), un tādējādi pastāv liels savstarpējas kompensēšanas risks. Turklāt atbilstoši Komisijas regulārai praksei pēdējo gadu laikā gadījumos, kad ir tik daudz ražojuma veidu, saistības netiek pieņemtas. Tādēļ saistību uzņemšanās piedāvājums tika noraidīts.
J. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(92)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, galīgi jāiekasē vienīgi tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem, savukārt nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgo likmi, jāatbrīvo.
(93)
Tā kā tagad no preču klāsta ir izslēgtas kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka (skatīt iepriekš 8. un 11. apsvērumu), būtu jāatbrīvo provizoriski nodrošinātās summas par kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāru savienojumu kārbu bez vāka importu.
K. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ INDONĒZIJU
(94)
Kā skaidrots iepriekš 43. apsvērumā, var uzskatīt, ka Indonēzijas importa apjomi par dempinga cenām neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc tiek uzskatīts, ka aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi un procedūra attiecībā uz Indonēziju būtu jābeidz.
(95)
Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir plānots ieteikt izbeigšanu, un iebildumu nebija,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme (%)
TARIC papildu kods
ĶTR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd., XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd., Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd., Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd., Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd., Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd., LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd., Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd., Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd., Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Visi pārējie uzņēmumi
57,8
B999
Taizeme
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn
14,9
B348
Visi pārējie uzņēmumi
15,5
B999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012, par ĶTR un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010), iekasē galīgi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmes, atbrīvo.
2. Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012, par ĶTR un Taizemes izcelsmes tādu kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un par kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka importu atbrīvo.
3. pants
Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no ĶTR iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka:
-
izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,
-
tas nav saistīts ne ar vienu ĶTR eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 41,1 % apmērā.
4. pants
Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā