NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 110/2014
ze dne 30. září 2013
o vzorovém finančním nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru uvedeném v článku 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 209 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, které vychází ze zkušeností se zahrnutím partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), se zavedly další kategorie těchto partnerství s cílem rozšířit spektrum dostupných nástrojů a zahrnout subjekty, jejichž pravidla jsou z pohledu soukromých partnerů pružnější a přístupnější než pravidla, kterými se řídí orgány Unie. K těmto dalším kategoriím patří subjekty uvedené v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, jež jsou pověřeny realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále jen „subjekty PVSS“).
(2)
S cílem zajistit řádné finanční řízení finančních prostředků Unie a umožnit subjektům PVSS přijmout vlastní finanční pravidla je nutné přijmout pro tyto subjekty vzorové finanční nařízení.
(3)
Subjekty PVSS by měly sestavovat a plnit rozpočet v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a efektivní vnitřní kontrolu a zásadou transparentnosti.
(4)
Aby se zajistilo celkové provádění úkolů a činností subjektů PVSS, mělo by být možné zaznamenávat nevyužité prostředky pro daný rok do odhadu příjmů a výdajů pro následující až tři rozpočtové roky.
(5)
Vzhledem k tomu, že finanční prostředky Unie, které jsou k dispozici subjektu PVSS, je třeba čerpat v rámci nepřímého řízení podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, měla by být ustanovení o finančním plánování a podávání zpráv jednotná s metodou nepřímého řízení plnění rozpočtu. Absolutorium za plnění rozpočtu v souvislosti s příspěvkem Unie na subjekty PVSS by mělo být součástí absolutoria udělovaného Komisi Evropským parlamentem v souvislosti s plněním rozpočtu Unie. V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 je proto potřeba stanovit podávání příslušných ročních zpráv, včetně předkládání prohlášení řídicího subjektu, aby Komise mohla lépe plnit své povinnosti týkající se udělování absolutoria.
(6)
S ohledem na soukromě-veřejnou povahu subjektů PVSS je nutné vymezit pravomoci a povinnosti účetního a schvalujících osob. Schvalující osoby by měly nést plnou odpovědnost za veškeré příjmové i výdajové operace provedené v rámci jejich pravomoci a měly by být plně odpovědné za svou činnost, v případě nutnosti i v rámci disciplinárních řízení.
(7)
Je nezbytné vyjasnit funkce interního auditu a vnitřní kontroly a zjednodušit požadavky na podávání zpráv. Funkci interního auditu by v rámci subjektů PVSS měl vykonávat interní auditor Komise, který by měl audity provádět tehdy, je-li to odůvodněno souvisejícími riziky. Je třeba zavést ustanovení o zřízení a fungování interního auditu.
(8)
Aby bylo zaručeno, že každý subjekt je odpovědný za plnění svého rozpočtu a že sleduje cíle, jež mu byly stanoveny při jeho založení, měly by být subjektům PVSS v rámci plnění jim svěřených úkolů povoleno využívat externích soukromoprávních subjektů jen tehdy, bude-li to nutné, ne však pro plnění úkolů zahrnujících jakékoliv veřejné služby nebo použití pravomoci volného uvážení.
(9)
Je třeba stanovit zásady, které je nutno dodržet v souvislosti s příjmovými a výdajovými operacemi subjektu PVSS.
(10)
Vzhledem k soukromě-veřejné povaze subjektů PVSS, a zejména vzhledem k příspěvku soukromého sektoru do rozpočtu subjektu PVSS, by měly být stanoveny pružné postupy pro zadávání veřejných zakázek. Příslušné postupy by měly dodržovat zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace a měly by se částečně odchylovat od příslušných ustanovení stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (3). Je nezbytné zajistit lepší a levnější zboží a služby a rovněž zabránit nadměrným nákladům při řízení postupů zadávání veřejných zakázek, a to prostřednictvím posílené spolupráce mezi členy subjektů PVSS. Subjekty PVSS by proto měly mít také možnost uzavírat se svými členy jinými než Unie smlouvy na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tito členové dodávají, poskytují nebo provádějí přímo bez využití třetích stran, aniž by se musely uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
(11)
V zájmu lepší nákladové efektivnosti by měla být stanovena možnost sdílet služby nebo je převádět na jiný subjekt nebo Komisi, zejména tím, že účetní Komise je pověřen všemi nebo některými úkoly účetního subjektu PVSS.
(12)
Při hodnocení žádostí o granty, projektů a nabídek a při vydávání stanoviska a poskytování poradenství v konkrétních případech by subjekty PVSS měly mít možnost využívat externích odborníků. Tito odborníci by měli být vybíráni v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
(13)
V zájmu zajištění jednotného provádění akcí řízených přímo Komisí by se na udělování grantů a cen měla vztahovat příslušná ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 s výhradou jakýchkoliv zvláštních ustanovení zřizujícího aktu subjektu PVSS nebo základního právního aktu programu, jehož provedení je subjektu PVSS svěřeno.
(14)
Pokud musí být účetní závěrky subjektů PVSS konsolidovány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, měla by účetní pravidla platná pro subjekty PVSS takovou konsolidaci umožňovat.
(15)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby v zájmu zajištění jednotných pravidel pro příští víceletý finanční rámec bylo možné přijmout k 1. lednu 2014 revidovaná finanční nařízení pro subjekty PVSS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanovuje hlavní zásady, podle nichž přijme subjekt partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále jen „subjekt PVSS“) svá vlastní finanční pravidla. Finanční pravidla subjektu PVSS se nesmí odchylovat od tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy si to vyžadují zvláštní potřeby subjektu PVSS, přičemž Komise musí podle článku 209 čtvrtého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 vydat předchozí souhlas.
Každý subjekt PVSS přijme prováděcí předpisy k provedení těchto zásad do svých finančních pravidel.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
-
„správní radou“ se rozumí hlavní vnitřní orgán subjektu PVSS rozhodující o finančních a rozpočtových otázkách, bez ohledu na jeho název ve zřizujícím aktu subjektu PVSS,
-
„ředitelem“ se rozumí osoba pověřená prováděním rozhodnutí správní rady a plněním rozpočtu subjektu PVSS jako schvalující osoba, bez ohledu na jeho označení ve zřizujícím aktu subjektu PVSS,
-
„členem“ se rozumí člen subjektu PVSS v souladu s jeho zřizujícím aktem,
-
„zřizujícím aktem“ se rozumí nástroj unijního práva upravující hlavní aspekty zřízení a provozu subjektu PVSS,
-
„rozpočtem subjektu PVSS“ se rozumí nástroj, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje považované za nezbytné pro subjekt PVSS.
Článek 3
Oblast působnosti rozpočtu
Rozpočet subjektu PVSS tvoří:
a)
příjmy subjektu PVSS, které zahrnují:
i)
finanční příspěvek jeho členů na správní náklady,
ii)
finanční příspěvek jeho členů na operační náklady,
iii)
příjmy účelově vázané na zvláštní výdaje,
iv)
veškeré příjmy, jichž subjekt PVSS dosáhne;
b)
výdaje subjektu PVSS, včetně správních výdajů.
KAPITOLA 2
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 4
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a efektivní vnitřní kontrolu a zásadou transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
Článek 5
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Žádný příjem ani výdaj nesmí být uskutečněn, pokud není zaznamenán v rozpočtové položce subjektu PVSS.
2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků rozpočtu subjektu PVSS.
3. Do rozpočtu subjektu PVSS mohou být zaznamenány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Subjektu PVSS nepřísluší úroky z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu subjektu PVSS.
Článek 6
Zásada ročního rozpočtu
1. Prostředky zaznamenané do rozpočtu subjektu PVSS se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
2. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během rozpočtového roku.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových letech.
4. Výdaje ze správních prostředků nesmí být vyšší než očekávané roční příjmy uvedené v čl. 3 písm. a) bodě i).
5. Vzhledem k potřebám subjektu PVSS se nevyužité prostředky mohou zaznamenávat do odhadu příjmů a výdajů pro následující až tři rozpočtové roky. Tyto prostředky musí být použity přednostně.
6. Odstavce 1 až 5 nebrání tomu, aby rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, byly rozloženy do několika ročních splátek, pokud tak stanovuje zřizující akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 7
Zásada vyrovnanosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky nesmějí převýšit příslušný roční příspěvek Unie uvedený v dohodě o ročním převodu finančních prostředků uzavřené s Komisí, navýšený o roční příspěvky od členů jiných než Unie, všechny ostatní příjmy uvedené v článku 3 a výši nevyužitých prostředků uvedených v čl. 6 odst. 5.
3. Subjekt PVSS si nesmí brát půjčky v rámci svého rozpočtu.
4. Pokud je rozpočtový výsledek kladný, zaznamená se do rozpočtu na následující rozpočtový rok jako příjem.
Pokud je rozpočtový výsledek záporný, zaznamená se do rozpočtu na následující rozpočtový rok jako prostředky na platby.
Článek 8
Zásada zúčtovací jednotky
Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v eurech a účty se předkládají v eurech. V souvislosti s peněžními toky je však účetní oprávněn provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených ve finančních pravidlech subjektu PVSS.
Článek 9
Zásada univerzálnosti
1. Aniž je dotčen odstavec 2, pokrývají celkové příjmy celkové prostředky na platby. Všechny příjmy a výdaje se zaznamenávají v plné výši bez jakýchkoli vzájemných úprav, s výhradou zvláštních ustanovení ve finančních pravidlech subjektu PVSS upravujících případy, kdy lze určitou částku odečíst od žádostí o platbu, která je poté vyplacena v čisté částce.
2. Příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, dotací, darů a odkazů, se použijí na financování specifických výdajů.
3. Ředitel smí přijímat jakékoli příspěvky určené subjektu PVSS, jako například nadace, dotace, dary a odkazy.
Přijetí příspěvků, které by mohly vést ke značným finančním nákladům, podléhá předchozímu schválení správní radou, která se usnese do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti. Pokud správní rada nerozhodne v této lhůtě, je příspěvek považován za přijatý.
Výše částky, od níž se finanční náklady považují za významné, se stanoví rozhodnutím správní rady.
Článek 10
Zásada specifikace
1. Prostředky se věcně člení alespoň do hlav a kapitol.
2. Z jedné kapitoly do druhé může ředitel prostředky převádět bez omezení a z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
Nad hranici uvedenou v prvním pododstavci může ředitel převod položek z jedné hlavy do druhé navrhnout správní radě. Správní rada může do tří týdnů vznést proti těmto převodům námitky. Po uplynutí této lhůty jsou převody považovány za schválené.
Ředitel co nejdříve informuje správní radu o všech převodech provedených podle prvního pododstavce.
Článek 11
Zásada řádného finančního řízení
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostředky použité subjektem PVSS při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet subjektu PVSS, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosahování těchto cílů se sleduje pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou činnost a ředitel každoročně správní radě poskytuje informace, nejpozději však v dokladech přiložených k návrhu rozpočtu subjektu PVSS.
4. Pokud zřizující akt nestanoví možnost, aby Komise prováděla hodnocení, vypracuje subjekt PVSS v zájmu lepšího rozhodovacího procesu hodnocení svých programů a činností (včetně hodnocení ex post), které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zašlou správní radě.
Článek 12
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet subjektu PVSS se plní v souladu s účinnou a efektivní vnitřní kontrolou.
2. Pro účely plnění rozpočtu subjektu PVSS se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účelnosti, účinnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účinná a efektivní vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména prvky uvedené v čl. 32 odst. 3 a 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s přihlédnutím ke struktuře a velikosti subjektu PVSS, povaze jemu svěřených úkolů, výši finančních prostředků a souvisejícím finančním a provozním rizikům.
Článek 13
Zásada transparentnosti
1. Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v souladu se zásadou transparentnosti, podle níž se rovněž vedou účty.
2. Přijaté znění rozpočtu subjektu PVSS, včetně plánu pracovních míst a opravných rozpočtů a včetně úprav uvedených v čl. 15 odst. 1, se zveřejní na internetových stránkách subjektu PVSS do čtyř týdnů od jeho přijetí a předá se Komisi a Účetnímu dvoru.
3. V souladu s čl. 21 odst. 2, 3 a 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 zveřejní subjekt PVSS na svých internetových stránkách podle standardní úpravy nejpozději do 30. června následujícího rozpočtového roku informace o příjemcích prostředků pocházejících z jeho rozpočtu.
Zveřejněné informace jsou snadno dostupné, průhledné a úplné. Subjekt údaje poskytne při řádném dodržení požadavků důvěrnosti a bezpečnosti, zejména požadavků na ochranu osobních údajů, jak jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
4. Jména odborníků najatých podle článku 34 tohoto nařízení se zveřejňují na internetové stránce Unie.
KAPITOLA 3
FINANČNÍ PLÁNOVÁNÍ
Článek 14
Odhad příjmů a výdajů
1. Subjekt PVSS zašle Komisi a ostatním členům nejpozději do 31. ledna roku, který předchází roku plnění rozpočtu subjektu PVSS, odhad svých příjmů a výdajů a obecné zásady, z nichž tento odhad vychází, spolu se svým návrhem pracovního programu uvedeného v čl. 31 odst. 4.
2. Odhad příjmů a výdajů subjektu PVSS obsahuje:
a)
odhad počtu stálých a dočasných pracovních míst, v členění podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd, jakož i odhad počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, vyjádřeno v přepočtu na plný pracovní úvazek, v mezích rozpočtových prostředků;
b)
v případě změny stavu pracovníků na dané pozici odůvodnění požadavků na nová pracovní místa;
c)
čtvrtletní odhad hotovostních plateb a příjmů hotovosti;
d)
informace o dosažení všech předem stanovených cílů pro různé činnosti;
e)
cíle stanovené pro rozpočtový rok, ke kterému se odhad vztahuje, s uvedením konkrétních rozpočtových potřeb spojených s dosažením těchto cílů;
f)
správní náklady a plnění rozpočtu subjektu PVSS v předchozím rozpočtovém roce;
g)
výši finančních příspěvků poskytnutých členy a hodnotu věcného plnění ze strany členů jiných než Unie;
h)
informace o nevyužitých prostředcích, které jsou zaznamenány v odhadu příjmů a výdajů za rok v souladu s čl. 6 odst. 5.
Článek 15
Sestavování rozpočtu
1. Rozpočet subjektu PVSS a plán pracovních míst, včetně počtu stálých a dočasných pracovních míst v členění podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd a počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, vyjádřeno v přepočtu na plný pracovní úvazek, přijímá správní rada v souladu se zřizujícím aktem subjektu PVSS. Prováděcí ustanovení lze stanovit ve finančních pravidlech subjektu PVSS. Všechny změny rozpočtu subjektu PVSS, včetně plánu pracovních míst, jsou předmětem opravného rozpočtu subjektu PVSS přijatého stejným postupem jako původní rozpočet subjektu PVSS. Rozpočet subjektu PVSS a případně opravné rozpočty subjektu PVSS musí být uzpůsobeny tak, aby zohledňovaly výši příspěvku Unie stanoveného v rámci rozpočtu Unie.
2. Rozpočet subjektu PVSS se skládá z výkazu příjmů a výkazu výdajů.
3. Rozpočet subjektu PVSS obsahuje:
a)
ve výkazu příjmů:
i)
odhadované příjmy subjektu PVSS za daný rozpočtový rok (rok „n“),
ii)
odhadované příjmy za předchozí rozpočtový rok a příjmy za rozpočtový rok n-2,
iii)
řádné poznámky ke každé příjmové položce;
b)
ve výkazu výdajů:
i)
prostředky na závazky a platby na rok n,
ii)
prostředky na závazky a platby za předchozí rozpočtový rok, jakož i výdaje přidělené a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n-2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu subjektu PVSS na rok n,
iii)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových letech ke splnění rozpočtových závazků z minulých rozpočtových let,
iv)
řádné poznámky ke každé části.
4. Plán pracovních míst obsahuje vedle počtu pracovních míst schválených pro rozpočtový rok i počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok a počet pracovních míst skutečně obsazených. Stejné údaje musí být uvedeny pro smluvní zaměstnance a vyslané národní odborníky.
KAPITOLA 4
ÚČASTNÍCI FINANČNÍCH OPERACÍ
Článek 16
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Ředitel vykonává povinnosti schvalovací osoby. Ředitel plní příjmy a výdaje rozpočtu subjektu PVSS v souladu s finančními pravidly subjektu PVSS a se zásadou řádného finančního řízení na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků. Ředitel odpovídá za zajišťování jejich legality a správnosti.
Aniž je dotčena odpovědnost schvalující osoby, pokud jde o předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich odhalování, podílí se subjekt PVSS na činnosti Evropského úřadu pro boj proti podvodům v oblasti předcházení podvodům (OLAF).
2. Ředitel může přenést pravomoc k plnění rozpočtu na zaměstnance subjektu PVSS, na které se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na tyto zaměstnance subjektu PVSS), a to v souladu s podmínkami stanovenými ve finančních pravidlech subjektu PVSS. Pověřené osoby mohou jednat pouze v rozsahu pravomocí výslovně na ně přenesených.
Článek 17
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Ředitel plní rozpočet subjektu PVSS v útvarech přidělených pod jeho vedení.
2. Pokud se to ukáže nevyhnutelné, lze vnějším soukromoprávním subjektům na základě dohod svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují výkon veřejné moci či použití pravomoci volného uvážení.
3. Ředitel v souladu s minimálními standardy přijatými správní radou a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jeho povinností. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivnost.
Ředitel může v rámci svých útvarů zřídit funkci poradce, který mu bude nápomocen při kontrole rizik souvisejících s jeho činnostmi.
4. Schvalující osoba uchovává podklady týkající se provedených operací po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria Komisi ohledně plnění rozpočtu Unie na daný rok. Osobní údaje, které jsou v podkladech obsaženy, musí být pokud možno odstraněny, nejsou-li potřebné pro účely kontroly a auditu. V každém případě se pro uchovávání provozních údajů použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 18
Kontroly ex ante
1. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
Zahájení operace a její ověření jsou dvě oddělené činnosti.
2. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které slouží k přípravě přijetí aktů, jimiž se plní rozpočet subjektu PVSS, příslušnou schvalující osobou.
3. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí příslušná schvalující osoba, aby ověřila operativní a finanční aspekty operace.
4. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici.
Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje příslušná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku nákladové efektivnosti. V případě pochybností si tato osoba k potvrzení platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
správnost výdajů a jejich soulad s platnými ustanoveními;
b)
uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v článku 11.
Pro účely kontrol může příslušná schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
Článek 19
Kontroly ex post
1. Příslušná schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny u vzorku.
Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
2. Kontroly ex post nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex ante. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti.
Článek 20
Podávání ročních zpráv
Schvalující osoba podává každoročně správní radě zprávu o plnění svých povinností. Pro tento účel předkládá schvalující osoba nejpozději do 15. února následujícího rozpočtového roku správní radě a Komisi:
a)
zprávu o provádění ročního pracovního programu subjektu PVSS, plnění rozpočtu subjektu PVSS a využívání personálních zdrojů;
b)
předběžnou účetní závěrku subjektu PVSS, včetně zprávy o rozpočtovém a finančním řízení uvedeném v článku 39;
c)
prohlášení řídícího subjektu, v němž se uvádí, že pokud není ve výhradách uvedeno jinak, má schvalující osoba přiměřenou jistotu, že:
i)
informace jsou předkládány v náležité podobě a jsou úplné a přesné (podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti),
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu,
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
d)
souhrn závěrečný zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
Zpráva uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly a je přiměřená povaze svěřených úkolů a výši použitých částek.
Ředitel zašle Komisi nejpozději do 1. července každého roku doklady uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) a jejich posouzení správní radou, schválenou výroční zprávu a účetní závěrku schválenou správní radou na základě čl. 43 odst. 2. Komise tyto doklady zašle Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 21
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásady řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tento zaměstnanec musí dodržovat, uvědomí o tom písemně ředitele, který na upozornění písemně odpoví. Pokud ředitel nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a zaměstnanec se domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom písemně příslušnou komisi uvedenou v čl. 23 odst. 3. Komise uvedená v čl. 23 odst. 3 o tom neprodleně informuje správní radu.
2. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy subjektu PVSS nebo jeho členů, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení subjektu PVSS musí stanovit povinnost externího auditora informovat schvalující osobu o jakémkoli podezření z protiprávního jednání, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy subjektu PVSS či jeho členů.
Článek 22
Účetní
1. Správní rada jmenuje účetního, na kterého se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na zaměstnance subjektu PVSS), který je při plnění svých povinností zcela nezávislý. Účetní v subjektu PVSS odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
vedení, přípravu a předkládání účtů v souladu s kapitolou 8;
c)
provádění účetních pravidel a účtové osnovy v souladu s kapitolou 8;
d)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodnění účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
e)
správu pokladny.
2. Dva nebo více subjektů PVSS mohou jmenovat stejného účetního.
Subjekty PVSS se také mohou dohodnout s Komisí, že účetní Komise jedná rovněž jako účetní subjektu PVSS.
S přihlédnutím k nákladové efektivnosti mohou rovněž pověřit účetního Komise některými úkoly, které vykonává účetní subjektu PVSS.
V případech uvedených v tomto odstavci učiní subjekty PVSS nezbytná opatření k zamezení střetu zájmů.
3. Účetní získává od schvalující osoby veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu PVSS a plnění rozpočtu. Schvalující osoba zaručuje spolehlivost poskytovaných informací.
4. Než ředitel přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz o finanční situaci subjektu PVSS.
Pro účely prvního pododstavce účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 38 a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
S výhradou odstavce 5 je ke správě hotovosti a ekvivalentů hotovosti oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
5. Účetní může při plnění svých povinností delegovat některé úkoly na zaměstnance, na které se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na tyto zaměstnance subjektu PVSS), pokud je to nezbytné pro plnění jeho povinností v souladu s finančními pravidly subjektu PVSS.
6. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, může být účetní kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaven svých povinností správní radou. V tomto případě správní rada jmenuje prozatímního účetního.
Článek 23
Odpovědnost účastníků finančních operací
1. Články 16 až 25 není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Každá schvalující osoba a účetní má disciplinární a finanční odpovědnost dle podmínek stanovených ve služebním řádu. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy subjektu PVSS nebo jeho členů, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).
3. Specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí, nebo na jejíž činnosti se Komise podílí v souladu s čl. 73 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vykonává ve vztahu k subjektu PVSS stejné pravomoci, jaké vykonává ve vztahu k útvarům Komise, pokud se správní rada nerozhodne zřídit funkčně nezávislou komisi nebo se stát členem společné komise zřízené několika subjekty. V případech předložených subjekty PVSS zahrnují specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí, nebo na jejíž činnosti se Komise podílí, jednoho zaměstnance subjektu PVSS.
Na základě stanoviska komise uvedené v prvním pododstavci rozhodne ředitel o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě zprávu obsahující doporučení. Pokud se stanovisko týká ředitele, předá komise tuto zprávu správní radě a internímu auditorovi Komise. Ředitel ve své zprávě podle článku 20 anonymně odkazuje na stanoviska komise a uvádí, jaká opatření byla na jejich základě přijata.
4. Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která subjektu PVSS vznikne v důsledku závažného pochybení, jehož se dopustí při plnění nebo v souvislosti s plněním svých povinností. Po splnění náležitostí stanovených pro disciplinární otázky v platných právních předpisech přijme orgán odpovědný za jmenování odůvodněné rozhodnutí.
Článek 24
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací ve smyslu článku 16 až 25 a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, auditu nebo kontroly, se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy subjektu PVSS.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc řediteli, který vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud je účastníkem ředitel, musí předložit věc správní radě.
Pokud se zjistí střet zájmů, ukončí dotčená osoba veškerou svou činnost ve věci. Ředitel nebo - pokud je účastníkem ředitel - správní rada přijmou veškerá další vhodná opatření.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
Článek 25
Oddělení funkcí
Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
KAPITOLA 5
INTERNÍ AUDIT
Článek 26
Jmenování, pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Subjekt PVSS zřídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu se souvisejícími mezinárodními standardy.
2. Funkci interního auditora vykonává interní auditor Komise. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
3. Interní auditor poskytuje rady subjektu PVSS v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídících a kontrolních systémů a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména za:
a)
posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a výkonu útvarů při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
4. Interní auditor plní své povinnosti ve vztahu ke všem činnostem a útvarům subjektu PVSS. Interní auditor má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k plnění svých povinností.
5. Interní auditor vezme na vědomí zprávu schvalující osoby podle článku 20 i ostatní dostupné informace.
6. Interní auditor podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Interní auditor podává rovněž zprávu, pokud:
-
nebyla vyřešena kritická rizika a provedena doporučení,
-
dochází k významným zpožděním v provádění doporučení z minulých let.
Správní rada a ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení auditu. Správní rada prověří informace uvedené v článku 20 a plné a včasné provedení doporučení.
7. Subjekt PVSS zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
8. Zprávy a zjištění interního auditora jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
Článek 27
Nezávislost interního auditora
Nezávislost interního auditora, jeho odpovědnost za opatření přijatá při plnění jeho povinností a jeho právo podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie se určí v souladu s článkem 100 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 28
Zřízení oddělení interního auditu
1. Správní rada může s náležitým ohledem na nákladovou efektivnost a přidanou hodnotu zřídit oddělení interního auditu, které plní své povinnosti v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
Účel, kompetence a odpovědnosti oddělení interního auditu jsou stanoveny v chartě interního auditu a podléhají schválení správní radou.
Roční plán oddělení interního auditu vypracuje vedoucí oddělení interního auditu s přihlédnutím mimo jiné k posouzení rizik v subjektu PVSS, jež vypracoval ředitel.
Plán přezkoumá a schválí správní rada.
Oddělení interního auditu podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Pokud oddělení interního auditu některého subjektu PVSS není nákladově efektivní nebo není schopno dodržovat mezinárodní standardy, může subjekt PVSS rozhodnout, že oddělení interního auditu bude sdílet s ostatními subjekty PVSS působícími ve stejné oblasti politiky.
V takových případech se správní rada dotyčných subjektů PVSS dohodne na praktických způsobech provozu sdíleného oddělení interního auditu.
Subjekty interního auditu budou účinně spolupracovat prostřednictvím výměny informací a zpráv o auditu a případně prováděním společného posouzení rizik a společných auditů.
2. Správní rada a ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení oddělení interního auditu.
KAPITOLA 6
PŘÍJMOVÉ A VÝDAJOVÉ OPERACE
Článek 29
Plnění příjmů
1. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a inkaso neoprávněně vyplacených částek. Zahrnuje rovněž případnou možnost upustit od inkasa stanovených nároků.
2. Neoprávněně vyplacené částky musí být předmětem inkasa.
Pokud nebyla částka skutečně inkasována v den splatnosti uvedený ve výzvě k úhradě dluhu, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup pro inkaso jakýmikoli právními prostředky, včetně případného započtení, a není-li možné, výkonem rozhodnutí.
Pokud příslušná schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí uvádět, jaké kroky byly učiněny k inkasu pohledávky, a právní a skutkový stav, ze kterého vychází.
Účetní povede seznam částek splatných k inkasu. Nároky subjektu PVSS jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní rovněž uvede rozhodnutí o upuštění nebo částečném upuštění od inkasa stanovených pohledávek. Tento seznam bude připojen ke zprávě subjektu PVSS o rozpočtovém a finančním řízení.
3. Veškeré pohledávky neuhrazené ke dni splatnosti stanovenému ve výzvě k úhradě dluhu jsou úročeny v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
4. Nároky subjektu PVSS vůči třetím stranám a nároky třetích stran vůči subjektu PVSS se promlčují po uplynutí pěti let.
Článek 30
Příspěvek členů
1. Subjekt PVSS předloží svým členům žádosti o vyplacení celého jejich příspěvku nebo jeho části za podmínek a v intervalech stanovených ve zřizujícím aktu či dohodnutých se členy.
2. Prostředky vyplacené subjektu PVSS jeho členy ve formě příspěvku jsou úročeny ve prospěch rozpočtu subjektu PVSS.
Článek 31
Plnění výdajů
1. K plnění výdajů přijímá schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků.
2. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba potvrzuje finanční operaci.
Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, dá pokyn účetnímu, aby zaplatil potvrzený výdaj.
3. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu subjektu PVSS, musí příslušná schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.
4. Roční pracovní program subjektu PVSS stanoví, že správní rada schvaluje operační výdaje subjektu PVSS ohledně činností, jež jsou předmětem programu, za předpokladu, že prvky uvedené v tomto odstavci jsou jasně vymezeny.
Roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a předpokládané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Obsahuje rovněž popis činnosti/í, které mají být financovány, a výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření.
Všechny zásadní změny ročního pracovního programu se přijmou stejným postupem jako původní pracovní program, a to v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu.
Správní rada může schvalující osobě subjektu PSVV svěřit pravomoc provádět nepodstatné změny pracovního programu.
Článek 32
Lhůty pro výdaje
Platby výdajů se musí uskutečnit ve lhůtách uvedených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v souladu s těmito nařízeními.
KAPITOLA 7
PLNĚNÍ ROZPOČTU SUBJEKTU PVSS
Článek 33
Zadávání veřejných zakázek
1. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, použije se s výhradou odstavců 3 až 6 tohoto článku hlava V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Subjekt PVSS se podílí na společné ústřední databázi, kterou zřídila a provozuje Komise podle článku 108 obecného finančního nařízení.
3. Pro zakázky s hodnotou mezi 60 000 EUR a limity uvedenými v článku 118 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 lze použít postup stanovený nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 pro veřejné zakázky nízké hodnoty nepřesahující 60 000 EUR.
4. Subjekt PVSS může být na základě žádosti přibrán jako zadavatel v případě udělování zakázek Komise nebo interinstitucionálních zakázek a při udělování zakázek jiných subjektů Unie či subjektů PVSS.
5. Subjekt PVSS může s Komisí, interinstitucionálními úřady, Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie zřízeným nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (5) a jinými subjekty PVSS uzavřít smlouvu na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tyto strany dodávají, poskytují nebo provádějí, aniž by se musel uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
Subjekt PVSS může se svými členy jinými než Unie uzavřít smlouvu na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tito členové dodávají, poskytují nebo provádějí přímo bez využití třetích stran, aniž by se musel uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
Zboží, služby nebo práce poskytnuté podle prvního a druhého pododstavce se nepovažují za součást příspěvku členů do rozpočtu subjektu PVSS.
6. K pokrytí svých administrativních potřeb může subjekt PVSS zadávat zakázky společně se zadavateli hostitelského členského státu nebo se zadavateli z členských států, států Evropského sdružení volného obchodu nebo kandidátských zemí Unie, kteří jsou do subjektu zapojeni jako členové. V takových případech se obdobně použijí ustanovení článku 133 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Subjekt PVSS může zadávat zakázky společně se svými členy ze soukromého sektoru nebo se zadavateli ze zemí účastnících se programů Unie, které jsou do subjektu zapojeni jako členové. V takových případech se obdobně použijí ustanovení čl. 133 prvního pododstavce nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 34
Odborníci
Článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se použije obdobně pro výběr odborníků s výhradou zvláštního postupu stanoveného v základním právním aktu programu, jehož provedení je svěřeno subjektu PVSS. Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností.
Subjekt PVSS může použít seznamy vypracované Komisí nebo jinými subjekty Unie či subjekty PVSS.
V případě potřeby a v řádně odůvodněných případech může subjekt PVSS vybrat jakoukoli osobu s patřičnými znalostmi, i když není v seznamech uvedena.
Externí odborníci se vyberou podle dovedností, zkušeností a znalostí vhodných k plnění přidělených úkolů, a to v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
Článek 35
Granty
Pokud jde o granty, použije se s výhradou veškerých zvláštních ustanovení zřizujícího aktu hlava VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 36
Ceny
1. Pokud jde o ceny, použije se s výhradou odstavce 2 tohoto článku hlava VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 1 000 000 EUR lze zveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v návrhu pracovního programu uvedeného v čl. 14 odst. 1.
Článek 37
Údaje o opravných prostředcích
1. Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
2. Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
3. Na odstavce 1 a 2 se vztahují veškeré zvláštní postupy stanovené v základních právních aktech programu, jehož provedení je svěřeno subjektu PVSS.
KAPITOLA 8
ÚČETNICTVÍ
Článek 38
Pravidla pro účetní závěrku
Subjekt PVSS zavede účetní systém poskytující včas přesné, úplné a spolehlivé informace.
Účetnictví subjektu PVSS je v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 39
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrka subjektu PVSS obsahuje:
a)
finanční výkazy subjektu PVSS;
b)
zprávy o plnění rozpočtu subjektu PVSS (zpráva o rozpočtovém a finančním řízení).
Subjekt PVSS vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Ta přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá subjekt PVSS Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
Článek 40
Účetní zásady
Finanční výkazy musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Finanční výkazy jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami uvedenými v účetních pravidlech podle článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo s mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (dále jen „IPSAS“), jež vycházejí ze zásad akruálního účetnictví.
Článek 41
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy jsou uváděny v eurech a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; předkládají se v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo se standardy IPSAS, jež vycházejí ze zásad akruálního účetnictví;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace předložené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a obsahuje doplňující informace předepsané mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud se tyto informace vztahují k činnosti subjektu PVSS.
Článek 42
Zprávy o plnění rozpočtu
Zprávy o plnění rozpočtu jsou uváděny v eurech. Obsahují:
a)
zprávy, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
přílohu, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
Článek 43
Předběžná účetní závěrka a schválení účetní závěrky
1. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní subjektu PVSS předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru do 15. února následujícího rozpočtového roku.
V případě uvedeném v prvním pododstavci předá účetní subjektu PVSS do 15. února následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
2. Účetní sestavuje účetní závěrku subjektu PVSS. Ředitel ji do 15. března zasílá spolu s výrokem externího auditora uvedeným v článku 46 správní radě ke schválení.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července následujícího rozpočtového roku účetní závěrku spolu s výrokem externího auditora uvedeným v článku 46 a schválením správní rady. V takovém případě předá účetní subjektu PVSS do 1. července účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní subjektu PVSS Účetnímu dvoru ve stejné lhůtě, v níž předává účetní závěrku, rovněž prohlášení vedení k auditu, s kopií pro účetního Komise.
K účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že závěrka byla vypracována v souladu s touto kapitolou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
Schválená účetní závěrka subjektu PVSS se zveřejní na jeho internetových stránkách do jednoho měsíce od jejího schválení.
Článek 44
Účetní systém
1. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, schválí účetní Komise v souladu s článkem 152 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 harmonizovanou účtovou osnovu platnou pro subjekt PVSS.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok.
3. Obecné účty zaznamenávají v časovém pořadí podvojným způsobem všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou, finanční a majetkovou situaci subjektu PVSS.
4. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu subjektu PVSS. Zaznamenávají veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace.
Článek 45
Inventární soupisy majetku
Subjekt PVSS vede inventární soupisy vykazující objem a hodnotu veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku, jež jsou v jeho vlastnictví nebo ve vlastnictví Unie. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vede subjekt PVSS tyto inventární soupisy v souladu se vzorem vypracovaným účetním Komise. Subjekt PVSS ověřuje shodu mezi inventárními soupisy a skutečností.
KAPITOLA 9
EXTERNÍ AUDIT A BOJ PROTI PODVODŮM
Článek 46
Externí audit
Subjekt PVSS podléhá nezávislému externímu auditu prováděnému nezávislým auditním subjektem v souladu s mezinárodně uznávanými standardy pro provádění auditu. Ve výroku externího auditora se uvede, zda účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a zda jsou uskutečněné transakce legální a správné. Ve výroku se rovněž uvede, zda audit zpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v článku 20. Výrok se předkládá správní radě. Společně s účetní závěrkou subjektu PVSS se do 15. března předá Komisi.
Článek 47
Prověření závěrky Účetním dvorem
1. Nestanoví-li zřizující akt subjektu PVSS jinak, provádí Účetní dvůr kontrolu závěrky subjektu PVSS v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování Evropské unie. Přitom může Účetní dvůr přihlédnout k auditu provedenému nezávislým externím auditorem uvedeným v článku 46 tohoto nařízení a opatřením přijatým na základě zjištění auditora.
2. Kontrola prováděná Účetním dvorem se řídí články 158 až 163 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Kontroly na místě prováděné Komisí, Účetním dvorem a úřadem OLAF
1. Aniž je dotčen čl. 47 odst. 1, poskytne subjekt PVSS zaměstnancům Komise a jiným osobám, které Komise pověří, jakož i auditorům Účetního dvora přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronickém formátu, jež potřebují k tomu, aby mohli provádět audity.
2. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (6) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (7) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantem či zakázkou financovanou subjektem PVSS nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, obsahují smlouvy, dohody a rozhodnutí subjektu PVSS ustanovení výslovně zmocňující Evropský účetní dvůr a úřad OLAF k provádění takových auditů a šetření, a to v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 49
Žádosti o informace
Komise a členové subjektu PVSS jiní než Unie mohou požadovat veškeré nezbytné informace nebo vysvětlení ze strany subjektu PVSS týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.
Článek 50
Přijetí finančních pravidel subjektu PVSS
Každý subjekt uvedený v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přijme nová finanční pravidla tak, aby vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014 nebo v každém případě během devíti měsíců ode dne, kdy se na subjekt PVSS začne vztahovat působnost článku 209 uvedeného nařízení.
Článek 51
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. září 2013.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 110/2014
(2013. gada 30. septembris)
par finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 209. pantu,
tā kā:
(1)
Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, balstoties uz pieredzi ar PPP, kas ir institucionalizētas kā Savienības struktūras saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2) 185. pantu, paredzētas papildu PPP kategorijas, lai paplašinātu instrumentu izvēli un iekļautu struktūras, kuru noteikumi ir elastīgāki un pieejamāki privātiem partneriem nekā tie, ko piemēro Savienības iestādēm. Starp minētajām papildu kategorijām ir struktūras, kas ir minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā un kam ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana (turpmāk “PPP struktūras”).
(2)
Lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību un lai PPP struktūras varētu pieņemt savus finanšu noteikumus, ir jāpieņem finanšu paraugregula šīm struktūrām.
(3)
PPP struktūrām savs budžets būtu jāizveido un jāizpilda saskaņā ar tādiem budžeta principiem kā vienotības princips, budžeta precizitātes princips, gada pārskata princips, līdzsvara princips, norēķinu vienības princips, universāluma princips, specifikācijas princips, pareizas finanšu pārvaldības princips, kas paredz lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības princips.
(4)
Lai nodrošinātu PPP struktūras uzdevumu un darbību vispārēju īstenošanu, PPP struktūrai vajadzētu pastāvēt iespējai konkrētam gadam paredzētās neizmantotās budžeta apropriācijas iekļaut ieņēmumu un izdevumu tāmē, kas paredzēta līdz trim turpmākajiem finanšu gadiem.
(5)
Tā kā to Savienības līdzekļu izpilde, ko nodod PPP struktūras rīcībā, jāveic saskaņā ar netiešo pārvaldību, kā paredzēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. pantā, noteikumiem par finanšu plānošanu un ziņošanu vajadzētu atbilst budžeta izpildes netiešas pārvaldības metodei. Budžeta izpildes apstiprinājums attiecībā uz Savienības ieguldījumu PPP struktūrās būtu jāietver budžeta izpildes apstiprinājumā, ko Eiropas Parlaments sniedz Komisijai attiecībā uz Savienības budžeta izpildi. Tādēļ būtu jāsniedz atbilstoši gada pārskati, tostarp iesniedzot pārvaldības deklarāciju, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, lai tādējādi ļautu Komisijai labāk veikt savus pienākumus saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu.
(6)
Ir nepieciešams noteikt grāmatveža un kredītrīkotāju pilnvaras un atbildību, ņemot vērā PPP struktūru piederību publiskajam un privātajam sektoram. Kredītrīkotājiem vajadzētu būt pilnā mērā atbildīgiem par visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, kas veiktas ar viņu pilnvarojumu, un viņi būtu jāsauc pie atbildības par visām viņu darbībām, tostarp nepieciešamības gadījumā ierosinot disciplinārlietas.
(7)
Ir nepieciešams precizēt pašreizējās iekšējās revīzijas un iekšējās kontroles funkcijas un racionalizēt ziņošanas prasības. Iekšējās revīzijas funkcijas PPP struktūru ietvaros būtu jāveic Komisijas iekšējam revidentam, kurš veiktu revīziju gadījumos, kad tas pamatots ar saistīto risku. Būtu jāparedz noteikumi par iekšējās revīzijas struktūras izveidi un darbību.
(8)
Lai nodrošinātu, ka katra struktūra ir atbildīga par sava budžeta izpildi un ievēro mērķus, kas tai izvirzīti, to izveidojot, PPP struktūrām būtu jāatļauj tām noteikto uzdevumu izpildes nolūkos nepieciešamības gadījumos izmantot ārējas privātā sektora struktūras, izņemot tādu uzdevumu izpildei, kuri ietver sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu vai jebkādu lēmumu pieņemšanu pēc saviem ieskatiem.
(9)
Būtu jānosaka principi, kas jāievēro attiecībā uz PPP struktūru ieņēmumu un izdevumu operācijām.
(10)
Ņemot vērā publiskā un privātā sektora sadarbību PPP struktūrās un jo īpaši privātā sektora ieguldījumu PPP struktūru budžetā, būtu jānosaka elastīgas procedūras iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai. Attiecīgajās procedūrās būtu jāievēro pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, un tajās būtu daļēji jāatkāpjas no attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (3). Ir nepieciešams nodrošināt labāku un lētāku preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kā arī izvairīties no pārmērīgām iepirkuma procedūru pārvaldības izmaksām, šajā nolūkā pastiprinot sadarbību starp PPP struktūru dalībniekiem. PPP struktūrām tāpēc vajadzētu būt iespējai ar saviem dalībniekiem, kas nav Savienība, slēgt līgumus par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai darbu, ko veic tieši šie dalībnieki, neizmantojot iepirkuma procedūru.
(11)
Lai uzlabotu rentabilitāti, būtu jāparedz iespēja pakalpojumus izmantot kopīgi vai arī tos nodot citai struktūrai vai Komisijai, jo īpaši pieļaujot, ka Komisijas grāmatvedim tiek pilnībā vai daļēji uzticēti PPP struktūras grāmatveža pienākumi.
(12)
PPP struktūrām būtu jādod iespēja izmantot ārējos ekspertus, lai izvērtētu dotāciju pieteikumus, projektus un piedāvājumu konkursa priekšlikumus un sniegtu atzinumus un konsultācijas konkrētos gadījumos. Šie eksperti būtu jāizvēlas, ievērojot nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un interešu konflikta neesamības principus.
(13)
Attiecībā uz dotāciju un godalgu piešķiršanu būtu jāpiemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 attiecīgie noteikumi, ņemot vērā jebkādus PPP struktūras izveides akta īpašos noteikumus vai tās programmas pamatakta īpašos noteikumus, kuras īstenošana ir uzticēta PPP struktūrai, lai nodrošinātu īstenošanu saskanīgi ar darbībām, ko tieši pārvalda Komisija.
(14)
Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūrām piemērotajos grāmatvedības noteikumos būtu jāparedz iespēja veikt šādu konsolidāciju.
(15)
Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai būtu iespējams savlaicīgi, sākot ar 2014. gada 1. janvāri, pieņemt PPP struktūru pārskatītos finanšu noteikumus nolūkā nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros nodrošināt saskaņotus noteikumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. NODAĻA
DARBĪBAS JOMA
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā ir noteikti pamatprincipi, uz kuru pamata publiskā un privātā sektora partnerības struktūra (turpmāk “PPP struktūra”) pieņem savus finanšu noteikumus. PPP struktūras finanšu noteikumi atbilst šai regulai, izņemot gadījumus, kad atkāpes ir nepieciešamas to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. panta ceturto daļu.
Katra PPP struktūra pieņem sīki izstrādātus noteikumus, ar ko tās finanšu noteikumos īsteno šos principus.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā lieto šādas definīcijas:
-
“vadības struktūrvienība” ir PPP struktūras galvenā iekšējā struktūrvienība, kas atbild par lēmumu pieņemšanu finanšu un budžeta jautājumiem neatkarīgi no tās nosaukuma PPP struktūras izveides aktā,
-
“direktors” ir persona, kas atbild par vadības struktūrvienības lēmumu īstenošanu un PPP struktūras budžeta izpildi kā kredītrīkotājs neatkarīgi no šīs personas nosaukuma PPP struktūras izveides aktā,
-
“dalībnieks” ir PPP struktūras dalībnieks saskaņā ar tās izveides aktu,
-
“izveides akts” ir Savienības tiesību akts, ar ko regulē PPP struktūras izveides un darbības galvenos aspektus,
-
“PPP struktūras budžets” ir instruments, ar kuru prognozē un apstiprina katram finanšu gadam nepieciešamos PPP struktūras ieņēmumus un izdevumus.
3. pants
Budžeta piemērošanas joma
PPP struktūras budžetu veido:
a)
PPP struktūras ieņēmumi, kas ietver:
i)
dalībnieku finansiālais ieguldījums administratīvo izdevumu segšanai;
ii)
dalībnieku finansiālais ieguldījums operatīvo izdevumu segšanai;
iii)
ieņēmumi, kas piešķirti konkrētiem izdevumu posteņiem;
iv)
visi PPP struktūras gūtie ieņēmumi;
b)
PPP struktūras izdevumi, tostarp administratīvie izdevumi.
2. NODAĻA
BUDŽETA PRINCIPI
4. pants
Budžeta principu ievērošana
PPP struktūras budžetu izveido un izpilda saskaņā ar vienotības principu, budžeta precizitātes principu, gada pārskata principu, līdzsvara principu, norēķinu vienības principu, universāluma principu, specifikācijas principu, pareizas finanšu pārvaldības principu, kas paredz lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības principu, kā izklāstīts šajā regulā.
5. pants
Vienotības un budžeta precizitātes principi
1. Ieņēmumus neiekasē un izdevumus neapmaksā, ja tie nav iegrāmatoti kādā no PPP struktūras budžeta pozīcijām.
2. Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot PPP struktūras budžetā piešķirtās apropriācijas.
3. Apropriāciju var iekļaut PPP struktūras budžetā tikai tad, ja tā ir paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.
4. PPP struktūrai nepienākas procenti, kas veidojas no priekšfinansējuma maksājumiem, kas veikti no PPP struktūras budžeta.
6. pants
Gada pārskata princips
1. Apropriācijas, kuras iekļauj PPP struktūras budžetā, ir piešķirtas finanšu gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
2. Saistību apropriācijas sedz finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas.
3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko veic, lai pildītu finanšu gadā vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības.
4. Attiecībā uz administratīvajām apropriācijām izdevumi nepārsniedz ieņēmumus, kas gaidāmi attiecīgajā gadā, kā minēts 3. panta a) punkta i) apakšpunktā.
5. Ņemot vērā PPP struktūras vajadzības, neizmantotās apropriācijas var iekļaut ieņēmumu un izdevumu tāmē, kas paredzēta līdz trim turpmākajiem finanšu gadiem. Šīs apropriācijas ir jāizmanto vispirms.
6. Šā panta 1.-5. punkta noteikumi neliedz budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos, ja tā paredzēts izveides aktā vai ja tās attiecas uz administratīviem izdevumiem.
7. pants
Līdzsvara princips
1. Ieņēmumi un maksājumu apropriācijas ir līdzsvarā.
2. Saistību apropriācijas nepārsniedz attiecīgā gada Savienības ieguldījuma apmēru, kas noteikts ikgadējā līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumā ar Komisiju, tam pieskaitot ikgadējās iemaksas no citiem dalībniekiem, kas nav Savienība, jebkādus citus ieņēmumus, kas minēti 3. pantā, un neizmantotās apropriācijas, kas minētas 6. panta 5. punktā.
3. PPP struktūra nevar PPP struktūras budžeta ietvaros piesaistīt aizņēmumus.
4. Ja budžeta rezultāts ir pozitīvs, to iekļauj nākamā finanšu gada budžetā kā ieņēmumus.
Ja budžeta rezultāts ir negatīvs, to iekļauj nākamā finanšu gada budžetā kā maksājumu apropriācijas.
8. pants
Norēķinu vienības princips
PPP struktūras budžetu izstrādā un izpilda euro, un pārskatus veido euro. Tomēr, lai nodrošinātu naudas plūsmu, grāmatvedim atļauj veikt operācijas citās valūtās, kā noteikts PPP struktūras finanšu noteikumos.
9. pants
Universāluma princips
1. Neskarot šā panta 2. punktu, kopējie ieņēmumi sedz kopējās maksājumu apropriācijas. Visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas, ņemot vērā jebkuras īpašas normas PPP struktūras finanšu noteikumos attiecībā uz gadījumiem, kad no maksājumu pieprasījumiem var atskaitīt noteiktas summas, ko tad iesniedz tīrās summas maksājumam.
2. Īpašam mērķim iezīmētus ieņēmumus, piemēram, ieņēmumus no fondiem, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus izmanto konkrētu izdevumu posteņu apmaksai.
3. Direktors var pieņemt jebkādus ziedojumus PPP struktūrai, piemēram, fondu līdzekļus, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus.
Lai pieņemtu ziedojumus, kas saistīti ar ievērojamu finansiālu slogu, nepieciešams, lai to vispirms atļauj vadības struktūrvienība, kura pieņem lēmumu divu mēnešu laikā no dienas, kad tai iesniegts pieprasījums. Ja vadības struktūrvienība minētajā termiņā nepieņem lēmumu, ziedojumu uzskata par pieņemtu.
Iepriekš minēto summu, ko uzskata par ievērojamu finansiālu slogu, nosaka ar vadības struktūrvienības lēmumu.
10. pants
Specifikācijas princips
1. Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, vismaz iedalot pa sadaļām un nodaļām.
2. Direktors var pārvietot apropriācijas no vienas nodaļas uz citu bez ierobežojumiem, bet no vienas sadaļas uz citu - nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu.
Ja pārvietojums pārsniedz šā punkta pirmajā daļā minēto apmēra ierobežojumu, direktors var iesniegt vadības struktūrvienībai priekšlikumu par apropriāciju pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu. Vadības struktūrvienība var izteikt iebildumus pret tādu pārvietojumu trīs nedēļu laikā. Pēc minētā termiņa pārvietojumu uzskata par pieņemtu.
Direktors iespējami īsā laikā informē vadības struktūrvienību par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.
11. pants
Pareizas finanšu pārvaldības princips
1. Apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.
2. Saskaņā ar saimnieciskuma principu resursi, ko PPP struktūra lieto savas darbības veikšanai, tiek darīti pieejami noteiktā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.
Lietderības princips ir saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.
Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu noteikto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.
3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas PPP struktūras budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc izpildes rādītājiem, ko piemēro katrai darbībai, un direktors šo informāciju sniedz vadības struktūrvienībai katru gadu un ne vēlāk kā, iesniedzot dokumentus, kas pievienoti PPP struktūras budžeta projektam.
4. Ja izveides aktā nav paredzēts, ka novērtēšanu veic Komisija, PPP struktūra nolūkā uzlabot lēmumu pieņemšanu veic novērtēšanu, tostarp ex post novērtēšanu attiecībā uz programmām un darbībām, kuras ir saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtēšanas rezultātus iesniedz vadības struktūrvienībai.
12. pants
Budžeta izpildes iekšējā kontrole
1. PPP struktūras budžetu izpilda saskaņā ar lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli.
2. PPP struktūras budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi:
a)
darbību efektivitāte, lietderīgums un saimnieciskums;
b)
ziņojumu ticamība;
c)
aktīvu un informācijas aizsardzība;
d)
krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi;
e)
tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri ir saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu.
3. Efektīvas un lietderīgas iekšējās kontroles pamatā ir starptautiskā paraugprakse, un tā jo īpaši ietver elementus, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 32. panta 3. un 4. punktā, ņemot vērā PPP struktūras uzbūvi un izmēru, tai uzticēto uzdevumu raksturu un ar tiem saistītās summas un finansiālos un darbības riskus.
13. pants
Pārredzamības princips
1. PPP struktūras budžetu izveido un izpilda un pārskatus sniedz, ievērojot pārredzamības principu.
2. PPP struktūras budžetu, iekļaujot štatu sarakstu un budžeta grozījumus, kas pieņemti, ieskaitot jebkādus pielāgojumus, kā paredzēts 15. panta 1. punktā, publicē PPP struktūras tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc to pieņemšanas un nosūta Komisijai un Revīzijas palātai.
3. PPP struktūra saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 21. panta 2., 3. un 4. punktu, izmantojot noteiktu standartformu, ne vēlāk kā nākamā finanšu gada 30. jūnijā savā tīmekļa vietnē dara pieejamu informāciju par PPP struktūras budžeta līdzekļu saņēmējiem.
Publicētajai informācijai ir jābūt viegli pieejamai, pārredzamai un visaptverošai. Informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (4).
4. Informāciju par ekspertiem, ar kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar šīs regulas 34. pantu, publicē Savienības tīmekļa vietnē.
3. NODAĻA
FINANŠU PLĀNOŠANA
14. pants
Ieņēmumu un izdevumu tāme
1. PPP struktūra ne vēlāk kā līdz tā gada 31. janvārim, pēc kura sekojošajā gadā paredzēts izpildīt attiecīgo PPP struktūras budžetu, nosūta Komisijai un citiem dalībniekiem savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un vispārējās pamatnostādnes, kas ir tāmes pamatā, kā arī savas darba programmas projektu, kā minēts 31. panta 4. punktā.
2. PPP struktūras ieņēmumu un izdevumu tāme ietver:
a)
aplēsi par pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu, norādot to sadalījumu pa funkciju grupām un pa pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku un valstu norīkoto ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, budžeta apropriāciju ietvaros;
b)
ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā, pārskatu, kurā pamatots pieprasījums pēc jaunām amata vietām;
c)
izmaksāto un saņemto naudas līdzekļu ceturkšņa tāmi;
d)
informāciju visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu attiecībā uz dažādajām darbībām;
e)
finanšu gadam, par kuru tiek iesniegta tāme, izvirzītos mērķus, norādot jebkuras šo mērķu sasniegšanai paredzētās īpašās budžeta vajadzības;
f)
pārskatu par PPP struktūras administratīvajām izmaksām un budžeta izpildi iepriekšējā finanšu gadā;
g)
dalībnieku finanšu iemaksu apmēru un to natūrā veikto ieguldījumu vērtību, ko snieguši dalībnieki, kas nav Savienība;
h)
informāciju par neizmantotajām apropriācijām, kas ir iegrāmatotas ikgadējā ieņēmumu un izdevumu tāmē saskaņā ar 6. panta 5. punktu.
15. pants
Budžeta izveide
1. PPP struktūras budžetu un štatu sarakstu, tostarp pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu, norādot to sadalījumu pa funkciju grupām un pa pakāpēm, kas papildināts ar līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, pieņem vadības struktūrvienība saskaņā ar PPP struktūras izveides aktu. PPP struktūras finanšu noteikumos var ietvert sīki izstrādātus noteikumus. Jebkādas izmaiņas PPP struktūras budžetā, ieskaitot štatu sarakstu, ir izdarāmas ar PPP struktūras budžeta grozījumiem, ko pieņem saskaņā ar tādu pašu procedūru kā PPP struktūras sākotnējo budžetu. PPP struktūras budžetu un attiecīgā gadījumā PPP struktūras budžeta grozījumus pielāgo, lai ņemtu vērā Savienības ieguldījuma apmēru, kā noteikts Savienības budžetā.
2. PPP struktūras budžetā ietver ieņēmumu pārskatu un izdevumu pārskatu.
3. PPP struktūras budžetā norāda:
a)
ieņēmumu pārskatā:
i)
PPP struktūras paredzamos ieņēmumus attiecīgajā finanšu gadā (“N gads”);
ii)
paredzētos ieņēmumus iepriekšējā finanšu gadā un ieņēmumus N-2 gadā;
iii)
attiecīgas piezīmes par katru ieņēmumu posteni;
b)
izdevumu pārskatā:
i)
saistību un maksājumu apropriācijas N gadā;
ii)
saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējā finanšu gadā, kā arī radušās izdevumu saistības un izdarītos maksājumus N-2 gadā, šo otro rādītāju izsakot arī kā procentuālu daļu no PPP struktūras budžeta N gadam;
iii)
kopsavilkuma pārskatu par grafiku maksājumiem, kas jāizdara turpmākajos finanšu gados, lai izpildītu budžeta saistības, kas noslēgtas agrākos finanšu gados;
iv)
attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu.
4. Štatu sarakstā norāda finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu, iepriekšējā finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu un reāli aizpildīto amata vietu skaitu. To pašu informāciju norāda attiecībā uz līgumdarbiniekiem un valstu norīkotajiem ekspertiem.
4. NODAĻA
FINANŠU DALĪBNIEKI
16. pants
Budžeta izpilde saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu
1. Kredītrīkotāja funkcijas pilda direktors. Direktors ir atbildīgs par PPP struktūras budžeta ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar PPP struktūras finanšu noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principu apstiprināto apropriāciju ietvaros. Direktors ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.
Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu, PPP struktūra piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) krāpšanas novēršanas pasākumos.
2. Direktors var deleģēt budžeta izpildes pilnvaras PPP struktūras darbiniekiem, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi - ja tos piemēro PPP struktūras darbiniekiem, ievērojot PPP struktūras finanšu noteikumos izvirzītos nosacījumus. Pilnvarotā persona var rīkoties tikai tai nepārprotami nodoto pilnvaru robežās.
17. pants
Kredītrīkotāja pilnvaras un pienākumi
1. Direktors izpilda PPP struktūras budžetu struktūrvienībās, kas ir viņa pakļautībā.
2. Ja tas ir nepieciešams, tehniskās ekspertīzes uzdevumus un administratīvus, sagatavošanas vai papildu uzdevumus, kuros neietilpst valsts varas realizēšana vai lēmumu pieņemšana pēc saviem ieskatiem, ar līgumu var uzticēt ārējām privātā sektora vienībām vai struktūrām.
3. Direktors, ievērojot vadības struktūrvienības pieņemtos obligātos standartus un veltot pienācīgu vērību riskiem, kas saistīti ar pārvaldības apstākļiem un finansēto darbību raksturu, izveido organizatorisko struktūru un iekšējās kontroles sistēmas, kas piemērotas direktora pienākumu veikšanai. Šādas struktūras un sistēmu izveidei veic riska analīzi, kurā ņem vērā to izmaksu lietderību.
Direktors savās struktūrvienībās var izveidot amata vietu specializēto zināšanu un konsultāciju sniegšanai, lai palīdzētu kontrolēt ar viņa darbību saistītos riskus.
4. Kredītrīkotājs apliecinošus dokumentus, kuri attiecas uz veiktajām darbībām, saglabā piecus gadus no dienas, kad pieņemts lēmums Komisijai sniegt apstiprinājumu par Savienības budžeta izpildi attiecīgajā gadā. Ja iespējams, apliecinošos dokumentos iekļautos personas datus svītro, kad šie dati vairs nav vajadzīgi kontroles un revīzijas nolūkos. Jebkurā gadījumā attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.
18. pants
Ex ante kontrole
1. Katrai operācijai veic vismaz ex ante kontroli, pamatojoties uz dokumentu pārbaudi un jau veiktu kontroļu pieejamiem rezultātiem, lai skatītu operācijas darbības un finanšu aspektus.
Ex ante kontrole ietver operācijas uzsākšanu un operācijas pārbaudi.
Operācijas uzsākšana un operācijas pārbaude ir atsevišķi uzdevumi.
2. Operācijas uzsākšana ietver visas darbības, ar kurām sagatavo to aktu pieņemšanu, saskaņā ar kuriem atbildīgais kredītrīkotājs izpilda PPP struktūras budžetu.
3. Operācijas ex ante kontrole ietver visas ex ante pārbaudes, ko ieviesis kredītrīkotājs, lai pārbaudītu operācijas darbības un finansiālos aspektus.
4. Ar ex ante kontroli pārbauda saskaņotību starp pieprasītajiem apliecinošiem dokumentiem un jebkuru citu pieejamo informāciju.
Ex ante kontroles biežumu un intensitāti nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, ņemot vērā ar risku saistītos un izmaksu lietderības apsvērumus. Šaubu gadījumā par attiecīgā maksājuma apstiprināšanu atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai ex ante kontroles ietvaros iegūtu pamatotu pārliecību.
Ex ante kontroles mērķis ir pārliecināties, ka:
a)
izdevumi ir kārtībā un atbilst piemērojamiem noteikumiem;
b)
ir piemērots 11. pantā minētais pareizas finanšu pārvaldības princips.
Kontroles nolūkā atbildīgais kredītrīkotājs var par vienu operāciju uzskatīt vairāku līdzīgu individuālo darījumu kopumu, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecības izdevumu atmaksāšana.
19. pants
Ex post kontrole
1. Atbildīgais kredītrīkotājs var ieviest ex post kontroli, lai pārbaudītu operācijas, kas jau ir apstiprinātas pēc ex ante kontroles. Šādu kontroli var organizēt izlases veidā atbilstoši riskam.
Ex post kontroli var veikt, pamatojoties uz dokumentiem, un attiecīgā gadījumā - uz vietas.
2. Ex ante kontroli veic tādi darbinieki, kuri nav atbildīgi par ex post kontroli. Darbinieki, kuri ir atbildīgi par ex post kontroli, nav pakļauti darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ex ante kontroli.
Darbiniekiem, kuri atbild par finanšu operāciju pārvaldības kontroli, ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija.
20. pants
Gada ziņojumi
Kredītrīkotājs reizi gadā ziņo vadības struktūrvienībai par savu pienākumu izpildi. Šajā nolūkā kredītrīkotājs ne vēlāk kā līdz nākamā finanšu gada 15. februārim vadības struktūrvienībai un Komisijai iesniedz šādus dokumentus:
a)
ziņojumu par PPP struktūras gada darba programmas īstenošanu, PPP struktūras budžeta izpildi un štatu saraksta īstenošanu;
b)
PPP struktūras provizoriskos pārskatus, tostarp pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, kas minēts 39. pantā;
c)
pārvaldības deklarāciju, norādot, ka, ja vien atrunās nav norādīts savādāk, kredītrīkotājam ir pamatota pārliecība, ka:
i)
šī informācija ir pareizi izklāstīta, pilnīga un precīza (patiess un godīgs atspoguļojums);
ii)
izdevumi ir izmantoti paredzētajam mērķim;
iii)
ieviestās kontroles sistēmas dod vajadzīgās garantijas pamatā esošo darījumu likumībai un pareizībai;
d)
galīgo revīzijas ziņojumu un veiktās kontroles rezultātu kopsavilkumu, tostarp analīzi par sistēmās konstatēto kļūdu un trūkumu raksturu un apjomu, kā arī par veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem.
Ziņojumā izklāsta operāciju rezultātus, atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, ar šīm operācijām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas lietderību un efektivitāti proporcionāli uzticēto uzdevumu raksturam un iesaistītajām summām.
Direktors ik gadu ne vēlāk kā līdz 1. jūlijam nosūta Komisijai dokumentus, kuri minēti šā panta pirmās daļas c) un d) punktā, vadības struktūrvienības novērtējumu par šiem dokumentiem, apstiprināto gada darbības ziņojumu un galīgos pārskatus līdz ar vadības struktūrvienības sniegto apstiprinājumu saskaņā ar 43. panta 2. punktu. Komisija minētos dokumentus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
21. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Ja darbinieks, kas ir iesaistīts finanšu pārvaldībā un darījumu kontrolē, uzskata, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks pieprasa viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem vai dienesta noteikumiem, kas šim darbiniekam jāievēro, darbinieks par to rakstveidā informē direktoru, kurš darbiniekam sniedz rakstveida atbildi. Ja direktors nerīkojas vai apstiprina sākotnējo lēmumu vai norādījumu un darbinieks uzskata, ka šāds apstiprinājums nav atbilstošs, darbinieks par to rakstveidā informē 23. panta 3. punktā minēto komisiju. Tā nekavējoties informē vadības struktūrvienību.
2. Konstatējot nelikumīgas darbības, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt PPP struktūras vai tās dalībnieku interesēm, darbinieks par to informē iestādes un struktūras, kuras šādam nolūkam norīkotas piemērojamajos tiesību aktos. Līgumos ar ārējiem revidentiem, kas veic PPP struktūras finanšu pārvaldības revīziju, ārējiem revidentiem paredz pienākumu informēt kredītrīkotāju par visām aizdomām par nelikumīgām darbībām, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt PPP struktūras vai tās dalībnieku interesēm.
22. pants
Grāmatvedis
1. Vadības struktūrvienība ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi - ja tos piemēro PPP struktūras darbiniekiem, un kurš savu pienākumu veikšanā ir pilnīgi neatkarīgs. Grāmatvedis PPP struktūrā ir atbildīgs par:
a)
pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;
b)
pārskatu veikšanu, sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar 8. nodaļu;
c)
grāmatvedības noteikumu un kontu plānu izpildi saskaņā ar 8. nodaļu;
d)
uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un attiecīgā gadījumā to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; šajā sakarā grāmatvedis ir pilnvarots jebkurā laikā pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu;
e)
kases pārvaldību.
2. Divas vai vairākas PPP struktūras var iecelt vienu un to pašu grāmatvedi.
PPP struktūra turklāt var vienoties ar Komisiju, ka Komisijas grāmatvedis darbojas arī kā PPP struktūras grāmatvedis.
PPP struktūra var Komisijas grāmatvedim uzticēt arī daļu PPP struktūras grāmatveža uzdevumu, ņemot vērā ar izmaksu lietderību saistītus apsvērumus.
Šajā punktā minētajos gadījumos PPP struktūra veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jebkādu interešu konfliktu.
3. Grāmatvedis no kredītrīkotāja iegūst visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuros patiesi un godīgi atspoguļots PPP struktūras finansiālais stāvoklis un budžeta izpilde. Kredītrīkotājs garantē minētās informācijas ticamību.
4. Pirms direktors pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka grāmatvedim ir pietiekama pārliecība, ka pārskatos ir patiesi un godīgi atspoguļots PPP struktūras finansiālais stāvoklis.
Šā punkta pirmajā daļā norādītajā nolūkā grāmatvedis pārbauda, vai pārskati ir sagatavoti saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem, kas ir minēti 38. pantā, un pārskatos ir iekļauti visi ieņēmumi un izdevumi.
Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.
Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.
Ievērojot šā panta 5. punktu, vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudas līdzekļus un to ekvivalentus. Grāmatvedis ir atbildīgs par to drošu glabāšanu.
5. Pildot savus pienākumus, grāmatvedis var deleģēt konkrētus uzdevumus darbiniekiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi - ja tos piemēro PPP struktūras darbiniekiem, kad tas ir nepieciešams grāmatveža pienākumu izpildei saskaņā ar PPP struktūras finanšu noteikumiem.
6. Neskarot disciplināro atbildību, vadības struktūrvienība jebkurā brīdī var uz laiku vai galīgi atstādināt grāmatvedi no pienākumu pildīšanas. Tādā gadījumā vadības struktūrvienība ieceļ pagaidu grāmatvedi.
23. pants
Finanšu dalībnieku atbildība
1. Šīs regulas 16.-25. panta noteikumi neskar kriminālatbildību, pie kuras finanšu dalībniekus var saukt saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Savienības finansiālo interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Savienības vai dalībvalstu ierēdņi.
2. Jebkurš kredītrīkotājs un grāmatvedis nes disciplināro un finansiālo atbildību atbilstoši Civildienesta noteikumiem. Konstatējot nelikumīgas darbības, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt PPP struktūras vai tās dalībnieku interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kuras šādam nolūkam norīkotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, jo īpaši OLAF.
3. Specializētajai finanšu pārkāpumu komisijai, kuru Komisija ir izveidojusi vai kurā tā piedalās saskaņā ar 73. panta 6. punktu Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, attiecībā uz PPP struktūru ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām, ja vien vadības struktūrvienība nenolemj izveidot funkcionāli neatkarīgu ekspertu komisiju vai piedalīties kopīgā komisijā, ko izveidojušas vairākas struktūras. PPP struktūru iesniegto lietu izskatīšanai specializētajā finanšu pārkāpumu komisijā, kuru izveidojusi Komisija vai kurā tā piedalās, iekļauj vienu PPP struktūras darbinieku.
Pamatojoties uz šā punkta pirmajā daļā minētās komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai uzsākt procesu par disciplināro atbildību vai par zaudējumu atlīdzību. Ja komisija konstatē sistēmiskas problēmas, tā kredītrīkotājam iesniedz ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos ir iesaistīts direktors, komisija to nosūta vadības struktūrvienībai un Komisijas iekšējam revidentam. Direktors anonīmā veidā atsaucas uz komisijas atzinumiem savā pārskatā, kas minēts 20. pantā, un norāda veiktos turpmākos pasākumus.
4. Jebkuram darbiniekam var noteikt pienākumu pilnīgi vai daļēji atlīdzināt jebkurus zaudējumus, kas PPP struktūrai radīti smaga pārkāpuma rezultātā, ko darbinieks ir nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā. Iecēlējiestāde pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad ir izpildītas piemērojamajos tiesību aktos noteiktās procesuālās prasības attiecībā uz disciplinārlietām.
24. pants
Interešu konflikts
1. Finanšu dalībnieki 16.-25. panta nozīmē un citas personas, kas ir iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, neveic nekādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu interesēm un PPP struktūras interesēm.
Ja šāds risks pastāv, attiecīgā persona atturas no tādu darbību veikšanas un nodod jautājumu direktoram, kurš rakstveidā apstiprina, vai pastāv interešu konflikts. Attiecīgā persona informē arī savu tiešo priekšnieku. Ja attiecīgā persona ir direktors, viņš jautājumu nodod vadības struktūrvienībai.
Ja konstatēts interešu konflikts, attiecīgā persona pārtrauc visas darbības konkrētajā jomā. Direktors vai vadības struktūrvienība attiecībā uz direktoru veic visus atbilstīgos turpmākos pasākumus.
2. Šā panta 1. punkta nozīmē interešu konflikts pastāv gadījumā, ja finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, pienākumu neatkarīgu un objektīvu pildīšanu nelabvēlīgi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas attiecīgajai personai ir kopējas ar saņēmēju.
25. pants
Pienākumu nošķiršana
Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un savstarpēji izslēdzoši.
5. NODAĻA
IEKŠĒJĀ REVĪZIJA
26. pants
Iekšējā revidenta iecelšana, pilnvaras un pienākumi
1. PPP struktūrā paredz iekšējās revīzijas amatpienākumus, ko pilda saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.
2. Iekšējās revīzijas amatpienākumus veic Komisijas iekšējais revidents. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis.
3. Iekšējais revidents konsultē PPP struktūru par risku pārvaldību, sniedzot neatkarīgus atzinumus par pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot operāciju izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.
Iekšējais revidents jo īpaši atbild par:
a)
iekšējās pārvaldības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību snieguma novērtējumu attiecībā uz programmu un darbību izpildi, ņemot vērā ar to saistītos riskus;
b)
katrai budžeta izpildes operācijai piemēroto iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu efektivitātes un rezultativitātes izvērtējumu.
4. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām PPP struktūras veiktajām darbībām un tās struktūrvienībām. Iekšējam revidentam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei.
5. Iekšējais revidents pieņem zināšanai kredītrīkotāja gada ziņojumu, kas minēts 20. pantā, un visus pārējos informācijas materiālus.
6. Iekšējais revidents par saviem atzinumiem un ieteikumiem ziņo vadības struktūrvienībai un direktoram.
Iekšējais revidents ziņo arī jebkurā no šādiem gadījumiem:
-
nav veikti pasākumi saistībā ar būtiskiem riskiem un ieteikumiem,
-
pastāv ievērojama kavēšanās iepriekšējos gados sniegto ieteikumu īstenošanā.
Vadības struktūrvienība un direktors nodrošina revīzijas ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību. Vadības struktūrvienība izskata 20. pantā minēto informāciju un to, vai ieteikumi ir pilnībā un savlaicīgi īstenoti.
7. PPP struktūra konfidenciālai saziņai ar iekšējo revidentu visām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas ir iesaistītas izdevumu operācijās, dara zināmu iekšējā revidenta kontaktinformāciju.
8. Iekšējā revidenta ziņojumi un konstatējumi ir publiski pieejami tikai pēc tam, kad iekšējais revidents ir apstiprinājis pasākumus to īstenošanai.
27. pants
Iekšējā revidenta neatkarība
Iekšējā revidenta neatkarību, atbildību par rīcību savu pienākumu izpildē un tiesības celt prasību Eiropas Savienības Tiesā nosaka saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 100. pantu.
28. pants
Iekšējās revīzijas struktūrvienības izveide
1. Vadības struktūrvienība, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderību un pievienoto vērtību, var izveidot iekšējās revīzijas struktūrvienību, kas veic savus pienākumus saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.
Iekšējās revīzijas struktūrvienības mērķi, pilnvaras un atbildību nosaka iekšējās revīzijas nolikumā un apstiprina vadības struktūrvienība.
Iekšējās revīzijas struktūrvienības gada revīzijas plānu izstrādā iekšējās revīzijas struktūrvienības vadītājs, citastarp ņemot vērā direktora veikto PPP struktūras riska novērtējumu.
To pārskata un apstiprina vadības struktūrvienība.
Iekšējās revīzijas struktūrvienība par saviem atzinumiem un ieteikumiem ziņo vadības struktūrvienībai un direktoram.
Ja atsevišķas PPP struktūras iekšējās revīzijas struktūrvienība nav izmaksu ziņā lietderīga vai nespēj izpildīt starptautiskos standartus, PPP struktūra var nolemt izmantot kopīgu iekšējās revīzijas struktūrvienību ar citām PPP struktūrām, kas darbojas tajā pašā rīcībpolitikas jomā.
Šādos gadījumos attiecīgo PPP struktūru vadības struktūrvienības vienojas par kopīgas iekšējās revīzijas struktūrvienības darbības praktisko kārtību.
Iekšējās revīzijas dalībnieki lietderīgi sadarbojas, savstarpēji apmainoties ar informāciju un revīzijas ziņojumiem un attiecīgā gadījumā izstrādājot kopīgus riska novērtējumus un veicot kopīgas revīzijas.
2. Vadības struktūrvienība un direktors nodrošina iekšējās revīzijas struktūrvienības ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību.
6. NODAĻA
IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU OPERĀCIJAS
29. pants
Ieņēmumu izpilde
1. Ieņēmumu izpilde ietver debitoru parādu tāmju sagatavošanu, pienākošos atgūstamo prasījumu konstatēšanu un nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu. Tā ietver arī iespēju attiecīgos gadījumos atlaist konstatētus prasījumus.
2. Nepamatoti izmaksātās summas atgūst.
Ja atgūšana nav notikusi līdz parādzīmē norādītajam termiņam, grāmatvedis par to informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai jebkādiem likumā pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot ieskaitu un, ja tas nav iespējams, piespiedu atgūšanu.
Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas pilnā mērā vai daļēji atlaist konstatētu debitora parādu, viņš nodrošina, ka šāda parāda atlaišana ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem. Lēmumu par parāda atlaišanu pamato. Lēmumā par parāda atlaišanu norāda, kādas darbības veiktas, lai nodrošinātu parāda atgūšanu, un tiesisko regulējumu un faktiskos apstākļus, ar ko lēmums ir pamatots.
Grāmatvedis izstrādā sarakstu par atgūstamajām summām. PPP struktūras prasījumus sarakstā sagrupē atbilstoši iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Grāmatvedis norāda arī lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos atgūt konstatētu prasījumu summas. Sarakstu pievieno PPP struktūras pārskatam par budžeta un finanšu pārvaldību.
3. Par jebkuru parādu, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, aprēķina procentus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.
4. PPP struktūras prasījumiem pret trešām personām un trešo personu prasījumiem pret PPP struktūru piemēro piecu gadu noilguma termiņu.
30. pants
Dalībnieku ieguldījums
1. PPP struktūra saviem dalībniekiem iesniedz maksājuma pieprasījumus par to ieguldījumu pilnā vai daļējā apmērā saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, kādi ir noteikti izveides aktā vai saskaņoti ar dalībniekiem.
2. Par līdzekļiem, ko PPP struktūras dalībnieki tai iemaksājuši kā ieguldījumu, aprēķina procentus, ko iemaksā PPP struktūras vispārējā budžetā.
31. pants
Izdevumu izpilde
1. Izdevumu izpildes nolūkā kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskas saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, un veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas.
2. Par katru izdevumu posteni uzņemas saistības, tās apstiprina, izdod maksājuma rīkojumu un veic samaksu.
Izdevumu apzināšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs apliecina finanšu operāciju.
Izdevumu apstiprināšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, pārliecinājies, ka apropriācijas ir pieejamas, uzdod grāmatvedim samaksāt apzinātos izdevumus.
3. Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no PPP struktūras budžeta, atbildīgais kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām pusēm.
4. PPP struktūras gada darba programma uzskatāma par vadības struktūrvienības apstiprinājumu PPP struktūras darbības izdevumiem par PPP struktūras pārziņā esošajām darbībām, ja ir skaidri norādīti šajā punktā noteiktie elementi.
Gada darba programma ietver sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos rezultātus, tostarp snieguma rādītājus. Tajā bez tam ietver finansējamās(-o) darbības(-u) aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirto summu.
Būtiskus gada darba programmas grozījumus pieņem, piemērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējai darba programmai, saskaņā ar izveides akta noteikumiem.
Vadības struktūrvienība var PPP struktūras kredītrīkotājam deleģēt pilnvaras pieņemt nebūtiskus gada darba programmas grozījumus.
32. pants
Termiņi
Izdevumu samaksu veic termiņos, kas noteikti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 un saskaņā ar šo tiesību aktu noteikumiem.
7. NODAĻA
PPP STRUKTŪRAS BUDŽETA IZPILDE
33. pants
Publiskais iepirkums
1. Attiecībā uz publisko iepirkumu piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 V sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot šī panta 3.-6. punktu.
2. PPP struktūra piedalās centrālajā izslēgšanas datu bāzē, kuru izveidojusi un pārvalda Komisija saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 108. pantu.
3. Līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, bet nepārsniedz robežlielumus, kas ir noteikti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 118. pantā, var piemērot procedūru, kas ir izklāstīta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 attiecībā uz neliela apjoma līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000.
4. PPP struktūrai pēc tās pieprasījuma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un citu Savienības struktūru vai PPP struktūru līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.
5. PPP struktūra var, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru, noslēgt līgumu ar Komisiju, starpiestāžu birojiem un Eiropas Savienības tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (5), par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai tulkošanas centra darbu veikšanu.
PPP struktūra var, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru, noslēgt līgumu ar tās dalībniekiem, kas nav Savienība, par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai darbu, ko šie dalībnieki veic tieši.
Tās preces, pakalpojumus vai darbu, kas minēti šā punkta pirmajā un otrajā daļā, neuzskata par daļu no dalībnieku ieguldījuma PPP struktūras budžetā.
6. Lai nodrošinātu savas administratīvās vajadzības, PPP struktūra var izmantot kopīgas iepirkuma procedūras ar uzņemošās dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm vai ar to dalībvalstu, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstu vai Savienības kandidātvalstu līgumslēdzējām iestādēm, kuras tajā piedalās kā dalībnieki. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 133. pantu.
PPP struktūra var izmantot kopīgas iepirkuma procedūras ar tās privātā sektora dalībniekiem vai ar to valstu līgumslēdzējām iestādēm, kuras tajā piedalās kā dalībnieki un kuras piedalās Savienības programmās. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 133. panta pirmo daļu.
34. pants
Eksperti
Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 287. pantu, ievērojot jebkuru īpašu procedūru, kas ir noteikta tās programmas pamataktā, kuras īstenošana ir uzticēta PPP struktūrai. Šādus ekspertus atalgo, pamatojoties uz iepriekš paziņotu fiksētu summu, un tos atlasa, pamatojoties uz to profesionālajām spējām.
PPP struktūra var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija vai citas Savienības struktūras vai PPP struktūras.
PPP struktūra var, ja tas uzskatāms par vajadzīgu, pienācīgi pamatotos gadījumos atlasīt fiziskas personas ar atbilstošām prasmēm, kuras nav iekļautas minētajos sarakstos.
Ārējos ekspertus atlasa, pamatojoties uz viņu prasmēm, pieredzi un zināšanām, kas ir piemērotas, lai veiktu viņiem uzticētos uzdevumus, un ievērojot nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un interešu konflikta neesamības principus.
35. pants
Dotācijas
Attiecībā uz dotācijām piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VI sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot izveides akta īpašos noteikumus.
36. pants
Godalgas
1. Attiecībā uz godalgām piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VII sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot šī panta 2. punktu.
2. Konkursus par godalgām, kuru vienības vērtība ir EUR 1 000 000 vai vairāk, var publicēt tikai tad, ja tie ir paredzēti gada darba programmā, kas ir minēta 14. panta 1. punktā.
37. pants
Norāde uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem
1. Ja kredītrīkotāja procesuāls akts nelabvēlīgi ietekmē pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta, labuma guvēja vai līgumslēdzēja tiesības, šajā aktā norāda, kā to var pārsūdzēt administratīvā procesa un/vai tiesvedības ceļā.
2. Jo īpaši norāda tiesiskās aizsardzības raksturu, vienu vai vairākas iestādes, kurās tiesisko aizsardzību var īstenot, kā arī tam noteikto termiņu.
3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, ievērojot jebkuru īpašu procedūru, kas ir noteikta tās programmas pamataktos, kuras īstenošana ir uzticēta PPP struktūrai.
8. NODAĻA
GRĀMATVEDĪBA
38. pants
Noteikumi par pārskatiem
PPP struktūra izveido tādu grāmatvedības sistēmu, kas savlaicīgi sniedz pareizu, pilnīgu un ticamu informāciju.
PPP struktūras grāmatvedība atbilst grāmatvedības noteikumiem, kas ir minēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā.
39. pants
Pārskatu uzbūve
PPP struktūras pārskatos ietver:
a)
PPP struktūras finanšu pārskatus;
b)
ziņojumus par PPP struktūras budžeta izpildi (pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību).
Katra PPP struktūra sagatavo pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā. Minētajā pārskatā gan absolūtā, gan procentu izteiksmē sniedz vismaz pārskatu par apropriāciju izpildes proporcionālo apjomu, kā arī informācijas kopsavilkumu par apropriāciju pārvietojumiem starp dažādiem budžeta posteņiem.
Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūra līdz nākamā finanšu gada 31. martam Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai nosūta pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību.
40. pants
Grāmatvedības principi
Finanšu pārskatos informāciju, tostarp par grāmatvedības politiku, sniedz tā, lai tā būtu būtiska, uzticama, salīdzināma un saprotama. Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, kā izklāstīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajos grāmatvedības noteikumos vai uz uzkrājumu principa balstītajos Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (turpmāk “IPSAS”).
41. pants
Finanšu pārskati
1. Finanšu pārskatus izsaka euro, un tajos ietver:
a)
bilanci un pārskatu par finanšu rezultātiem, kurā uzrāda visus aktīvus un pasīvus, finansiālo situāciju un ekonomiskos rezultātus iepriekšējā gada 31. decembrī; tos izklāsta atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem vai uz uzkrājumu principa balstītajiem IPSAS;
b)
naudas plūsmas pārskatu, kurā uzrāda gada laikā iekasētās un izmaksātas summas, kā arī kases galīgo stāvokli;
c)
pārskatu par neto aktīvu izmaiņām, kurā sniedz pārskatu par rezervju un akumulēto rezultātu izmaiņām gada laikā.
2. Ar finanšu pārskatu piezīmēm papildina un komentē informāciju, kas ietverta 1. punktā minētajos pārskatos, un sniedz jebkādu papildu informāciju, kā paredzēts starptautiski atzītā grāmatvedības praksē, ja tāda informācija ir būtiska attiecībā uz PPP struktūras darbībām.
42. pants
Budžeta izpildes ziņojumi
Budžeta izpildes ziņojumus izsaka euro. Tajos ietver:
a)
ziņojumus, kuros apkopo visas budžeta operācijas par gadu ieņēmumu un izdevumu izteiksmē;
b)
paskaidrojošas piezīmes, ar kurām papildina un komentē informāciju, kas ietverta ziņojumos.
Budžeta izpildes ziņojumu uzbūve ir tāda pati kā budžeta uzbūve.
43. pants
Provizoriskie pārskati un galīgo pārskatu apstiprināšana
1. Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūras grāmatvedis līdz nākamā gada 15. februārim Revīzijas palātai nosūta provizoriskos pārskatus.
Šā punkta pirmajā daļā minētajā gadījumā PPP struktūras grāmatvedis līdz nākamā gada 15. februārim Komisijas grāmatvedim nosūta arī pārskatu apkopojumu, ievērojot standartizētu formātu, ko šim apkopojumam konsolidācijas nolūkos ir noteicis Komisijas grāmatvedis.
2. Grāmatvedis sagatavo PPP struktūras galīgos pārskatus. Direktors līdz 15. martam tos līdz ar 46. pantā minēto ārējā revidenta atzinumu nosūta apstiprināšanai vadības struktūrvienībā.
Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, grāmatvedis galīgos pārskatus līdz ar 46. pantā minēto ārējā revidenta atzinumu un vadības struktūrvienības apstiprinājumu līdz nākamā finanšu gada 1. jūlijam nosūta Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei. Šādā gadījumā PPP struktūras grāmatvedis līdz 1. jūlijam Komisijas grāmatvedim nosūta arī pārskatu apkopojumu, ievērojot standartizētu formātu, ko šim apkopojumam konsolidācijas nolūkos ir noteicis Komisijas grāmatvedis.
Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūras grāmatvedis vienlaicīgi ar galīgo pārskatu nosūtīšanu Revīzijas palātai nosūta arī apliecinājuma vēstuli par minētajiem galīgajiem pārskatiem, šīs vēstules kopiju nosūtot Komisijas grāmatvedim.
Galīgajiem pārskatiem pievieno grāmatveža apliecinājumu, ka finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar šo nodaļu un piemērojamiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.
Apstiprinātos PPP struktūras galīgos pārskatus viena mēneša laikā pēc to apstiprināšanas publicē PPP struktūras tīmekļa vietnē.
44. pants
Grāmatvedības sistēma
1. Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, Komisijas grāmatvedis saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 152. pantu pieņem saskaņoto kontu plānu, kas jāpiemēro PPP struktūrai.
2. Grāmatvedības sistēmu veido vispārējā uzskaite un budžeta uzskaite. Uzskaiti kārto euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.
3. Vispārējā uzskaitē, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, hronoloģiskā secībā iegrāmato visus notikumus un operācijas, kas ietekmē PPP struktūras ekonomisko un finanšu stāvokli un tās aktīvus un pasīvus.
4. Budžeta uzskaitē detalizēti iegrāmato PPP struktūras budžeta izpildi. Tajā iegrāmato visas budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijas.
45. pants
Inventāra saraksti
PPP struktūra kārto inventāra sarakstus, kuros norādīts visu to materiālo, nemateriālo un finanšu aktīvu daudzums un vērtība, kas veido tās vai Savienības īpašumu. Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūra kārto minētos inventāra sarakstus, ievērojot paraugu, ko sagatavojis Komisijas grāmatvedis. PPP struktūra pārbauda, vai ieraksti inventāra sarakstā atbilst faktiskajai situācijai.
9. NODAĻA
ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN KRĀPŠANAS APKAROŠANA
46. pants
Ārējā revīzija
PPP struktūru pārbauda, veicot neatkarīgu ārējo revīziju, ko saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem veic neatkarīga revīzijas struktūra. Ārējā revidenta atzinumā konstatē, vai pārskatos sniegtā informācija ir patiesa un objektīva, vai ieviestās kontroles sistēmas darbojas atbilstoši un vai pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti 20. pantā minētajā pārvaldības deklarācijā. Atzinumu iesniedz vadības struktūrvienībai. To līdz 15. martam nosūta Komisijai līdz ar PPP struktūras galīgajiem pārskatiem.
47. pants
Pārskatu pārbaude Revīzijas palātā
1. Ja vien PPP struktūras izveides aktā nav noteikts citādi, Revīzijas palāta pārbauda PPP struktūras pārskatus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu. Veicot pārbaudi, Revīzijas palāta var ņemt vērā neatkarīgā ārējā revidenta veikto revīziju, kas minēta šīs regulas 46. pantā, un pasākumus, kas īstenoti saistībā ar neatkarīgā ārējā revidenta konstatējumiem.
2. Revīzijas palāta veic pārbaudes saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 158.-163. pantu.
48. pants
Pārbaudes uz vietas, ko veic Komisija, Revīzijas palāta un OLAF
1. Neskarot 47. panta 1. punktu, PPP struktūra Komisijas darbiniekiem un citām tās pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai sniedz piekļuvi saviem objektiem un telpām un visai informācijai, ieskaitot informāciju elektroniskā formātā, kas nepieciešama revīzijas veikšanai.
2. Lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar PPP struktūras finansētu dotāciju vai līgumu, OLAF var veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (6) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (7).
3. Neskarot šā panta 1. un 2. punktu, PPP struktūras nolīgumos, līgumos un lēmumos ietver noteikumus, kuros ir piešķirts skaidrs pilnvarojums Eiropas Revīzijas palātai un OLAF veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu atbilstoši to attiecīgajai kompetencei.
10. NODAĻA
NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI
49. pants
Informācijas pieprasījumi
Komisija un PPP struktūras dalībnieki, kas nav Savienība, var PPP struktūrai pieprasīt jebkādu nepieciešamu informāciju vai paskaidrojumus par to kompetences jomā esošajiem budžeta jautājumiem.
50. pants
PPP struktūras finanšu noteikumu pieņemšana
Katra struktūra, kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā, pieņem jaunus finanšu noteikumus, kam jāstājas spēkā 2014. gada 1. janvārī, vai jebkurā gadījumā pieņem šādus noteikumus deviņu mēnešu laikā no dienas, kad PPP struktūra ir iekļauta minētās regulas 209. panta darbības jomā.
51. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 30. septembrī