ROZHODNUTÍ KOMISE (EU, Euratom) 2015/444
ze dne 13. března 2015
o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106 této smlouvy,
s ohledem na Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie připojený ke Smlouvám, a zejména na článek 18 uvedeného protokolu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací Evropské unie je třeba revidovat a aktualizovat, aby se zohlednil institucionální, organizační, provozní a technický vývoj.
(2)
S vládou Belgie, Lucemburska a Itálie uzavřela Evropská komise dohody o bezpečnostních otázkách týkající se jejích hlavních sídel (1).
(3)
Komise, Rada a Evropská služba pro vnější činnost se zavázaly k uplatňování rovnocenných bezpečnostních standardů pro ochranu utajovaných informací EU.
(4)
Je důležité, aby zásady, standardy a pravidla pro ochranu utajovaných informací nezbytné pro ochranu zájmů Unie a jejích členských států v příslušných případech uplatňoval i Evropský parlament a další orgány, instituce a jiné subjekty Unie.
(5)
Rizika související s utajovanými informacemi EU jsou řízena jako proces. Tento proces se zaměřuje na určení známých bezpečnostních rizik, na stanovení bezpečnostních opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím a na uplatňování těchto opatření v souladu s koncepcí hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje.
(6)
V rámci Komise se fyzickou bezpečností zaměřenou na ochranu utajovaných informací rozumí uplatňování fyzických a technických ochranných opatření s cílem předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU.
(7)
Správou utajovaných informací EU se rozumí uplatňování administrativních opatření, která slouží ke kontrole těchto informací během celého jejich životního cyklu a která doplňují opatření stanovená v kapitolách 2, 3 a 5 tohoto rozhodnutí, a pomáhají tak zabránit úmyslnému či neúmyslnému ohrožení či ztrátě takových informací, jejich ohrožení nebo ztrátu zjistit a následně zajistit nápravu. Tato opatření se týkají zejména vytváření, uchovávání, evidence, kopírování, překladů, snižování stupně utajení, odtajňování, přenášení a ničení utajovaných informací EU a doplňují obecné předpisy pro správu dokumentů Komise (rozhodnutí 2002/47/ES (2), ESUO, Euratom a 2004/563/ES, Euratom (3)).
(8)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny:
a)
nařízení (Euratom) č. 3 (4);
b)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5);
c)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6);
d)
nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 (7);
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA 1
ZÁKLADNÍ ZÁSADY A MINIMÁLNÍ STANDARDY
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„útvarem Komise“ generální ředitelství či služba Komise nebo kabinet člena Komise;
2)
„kryptografickými materiály“ šifrovací algoritmy, hardwarové a softwarové kryptografické moduly a prostředky, včetně prováděcích pravidel a související dokumentace, a klíčový materiál;
3)
„odtajněním“ odstranění veškerých stupňů utajení;
4)
„hloubkovou ochranou“ uplatňování řady bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik obranných linií;
5)
„dokumentem“ jakékoli zaznamenané informace bez ohledu na jejich fyzickou podobu či povahu;
6)
„snížením stupně utajení“ označení informace nižším stupněm utajení;
7)
„nakládáním“ s utajovanými informacemi EU veškeré možné činnosti, jimž mohou být podrobovány utajované informace EU během celého svého životního cyklu. K těmto činnostem patří vytváření, evidence, zpracovávání, přenášení, snižování stupně utajení, odtajňování a ničení informací. V souvislosti s komunikačními a informačními systémy tento pojem zahrnuje rovněž jejich shromažďování, zobrazování, přenos a uchovávání;
8)
„držitelem“ řádně oprávněná osoba, která jednoznačně potřebuje znát utajované informace EU, má některé z nich v držení, a je tedy odpovědná za jejich ochranu;
9)
„prováděcími pravidly“ soubor pravidel nebo bezpečnostních upozornění přijatý v souladu s kapitolou 5 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 (8);
10)
„materiálem“ jakékoli médium, datový nosič nebo část technického zařízení či vybavení, ať vyhotovené, či v procesu zhotovování;
11)
„původcem“ orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie, členský stát, třetí stát nebo mezinárodní organizace, z jejichž pověření byly utajované informace vytvořeny nebo uvedeny do struktur Unie;
12)
„prostory“ všechny nemovitosti a přidružené věci ve vlastnictví či v držení Komise;
13)
„procesem řízení bezpečnostních rizik“ celý proces rozpoznávání, kontrolování a minimalizace nejistých událostí, které mohou ovlivnit bezpečnost organizace nebo jakýchkoli systémů, které používá. Zahrnuje všechny činnosti týkající se rizik, včetně hodnocení, řešení, přijímání a sdělování;
14)
„služebním řádem“ služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9);
15)
„hrozbou“ možná příčina nežádoucího incidentu, jež může vést k poškození určité organizace nebo jakéhokoli systému, který používá; hrozby mohou být neúmyslné či úmyslné (zlovolné) a vyznačují se ohrožujícími prvky, potenciálními cíli a metodami útoku;
16)
„zranitelností“ jakákoli slabina, které může být využito v souvislosti s jednou či vícero hrozbami. Zranitelnost může být výsledkem opomenutí nebo může souviset s nedostatky v rámci kontrol, pokud jde o jejich intenzitu, úplnost nebo důslednost, a může být technické, procedurální, fyzické, organizační nebo provozní povahy.
Článek 2
Předmět a oblast působnosti
1. Toto rozhodnutí stanoví základní zásady a minimální bezpečnostní standardy pro ochranu utajovaných informací EU.
2. Toto rozhodnutí se použije na všechny útvary Komise a ve všech prostorách Komise.
3. Bez ohledu na jakékoli zvláštní pokyny ohledně konkrétních skupin zaměstnanců se toto rozhodnutí použije na členy Komise, na zaměstnance Komise, na něž se vztahuje služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na národní odborníky vyslané do Komise, na poskytovatele služeb a jejich zaměstnance, na stážisty a na každého, kdo má přístup do budov či k majetku Komise nebo k informacím, s nimiž Komise nakládá.
4. Tímto rozhodnutím není dotčeno rozhodnutí 2002/47/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutí 2004/563/ES, Euratom.
Článek 3
Definice utajovaných informací EU, stupně utajení a označení
1. „Utajovanými informacemi Evropské unie“ se rozumí jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
2. Utajované informace EU jsou utajovány jedním z následujících stupňů utajení:
a) TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vést k mimořádně závažnému poškození zásadních zájmů Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
b) SECRET UE/EU SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo závažně poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
c) CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
d) RESTREINT UE/EU RESTRICTED: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
3. Utajované informace EU jsou označeny stupněm utajení podle odstavce 2. Mohou nést doplňující označení, jež neoznačují stupeň utajení, ale mají uvést oblast činnosti, k níž se informace vztahují, identifikovat původce, omezovat distribuci či použití nebo uvádět informace o způsobilosti k předání.
Článek 4
Pravidla stanovování stupňů utajení
1. Každý člen Komise či útvaru Komise zajistí, aby utajované informace EU, jež vytváří, byly odpovídajícím způsobem utajeny, jasně označeny jako utajované informace EU a stupeň utajení si zachovaly pouze po nezbytnou dobu.
2. Aniž je dotčen článek 26, bez předchozího písemného souhlasu původce nelze snížit stupeň utajení utajovaných informací EU, odtajnit je a ani nelze změnit či zrušit žádné z označení stupně utajení uvedených v čl. 3 odst. 2.
3. Je-li to vhodné, přijmou se v souladu s článkem 60 prováděcí pravidla pro nakládání s utajovanými informacemi EU, včetně příručky pro stanovování stupňů utajení.
Článek 5
Ochrana utajovaných informací
1. Ochrana utajovaných informací EU se řídí tímto rozhodnutím a jeho prováděcími pravidly.
2. Držitel jakékoli utajované informace EU je odpovědný za její ochranu podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel, v souladu s pravidly stanovenými v kapitole 4.
3. Pokud členské státy poskytnou do struktur či sítí Komise utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Komise tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na odpovídající úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
4. Soubor shromážděných utajovaných informací EU může být důvodem pro úroveň ochrany odpovídající vyššímu stupni utajení než v případě jednotlivých složek takového souboru.
Článek 6
Řízení bezpečnostních rizik
1. Bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu musí být přiměřená zejména stupni utajení, podobě a objemu informací nebo materiálů, umístění a konstrukci zařízení, v nichž jsou utajované informace EU uchovávány, a na místě vyhodnocené hrozbě zlovolných nebo trestných činností, včetně vyzvědačství, sabotáže nebo terorismu.
2. V pohotovostních plánech se zohlední potřeba chránit utajované informace EU v mimořádných situacích s cílem předejít neoprávněnému přístupu, vyzrazení nebo ztrátě integrity či dostupnosti.
3. Plány zajištění kontinuity provozu v každém útvaru zahrnují preventivní a nápravná opatření, která minimalizují dopad velkých selhání nebo incidentů na nakládání s utajovanými informacemi EU a na uchovávání těchto informací.
Článek 7
Provádění tohoto rozhodnutí
1. Je-li to nezbytné, přijmou se v souladu s článkem 60 prováděcí pravidla, která toto rozhodnutí doplní či podpoří.
2. Útvary Komise přijmou veškerá nezbytná opatření spadající do jejich pravomoci, aby zajistily, že se při nakládání s utajovanými informacemi EU či jinými utajovanými informacemi nebo při jejich uchovávání uplatňuje toto rozhodnutí a příslušná prováděcí pravidla.
3. Bezpečnostní opatření přijatá při provádění tohoto rozhodnutí musí být v souladu s bezpečnostními zásadami v Komisi stanovenými v článku 3 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443.
4. Generální ředitel pro lidské zdroje a bezpečnost zřídí v rámci Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost bezpečnostní orgán Komise. Bezpečnostní orgán Komise má pravomoci, které mu ukládá toto rozhodnutí a jeho prováděcí pravidla.
5. V rámci každého útvaru Komise má místní bezpečnostní úředník (LSO), jak je uveden v článku 20 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443, v úzké spolupráci s Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost při ochraně utajovaných informací EU v souladu s tímto rozhodnutím následující obecné úkoly:
a)
vyřizovat žádosti o bezpečnostní oprávnění pro zaměstnance;
b)
podílet se na bezpečnostním školení a informativních schůzích;
c)
mít dohled nad vedoucím registru v daném útvaru;
d)
podávat zprávy o případech narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU;
e)
mít v držení náhradní klíče a písemné záznamy o nastavení každého kódu;
f)
zastávat další úkoly související s ochranou utajovaných informací EU nebo vymezené v prováděcích pravidlech.
Článek 8
Narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU
1. K narušení bezpečnosti dochází v důsledku jednání nebo opomenutí určité osoby, jež je v rozporu s bezpečnostními pravidly stanovenými tímto rozhodnutím a jeho prováděcími pravidly.
2. K ohrožení utajovaných informací EU dochází, pokud byly tyto informace v důsledku narušení bezpečnosti zcela nebo zčásti zpřístupněny neoprávněným osobám.
3. Jakékoli narušení bezpečnosti nebo podezření na něj se neprodleně oznámí bezpečnostnímu orgánu Komise.
4. Je-li známo nebo existují-li oprávněné důvody se domnívat, že došlo k ohrožení či ztrátě utajovaných informací EU, provede se bezpečnostní šetření v souladu s článkem 13 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443.
5. Přijmou se veškerá náležitá opatření, aby bylo možné:
a)
informovat původce;
b)
zajistit, aby za účelem zjištění faktů byla událost vyšetřena pracovníky, kteří nejsou za dané narušení bezpečnosti bezprostředně zapojeni;
c)
posoudit možnou škodu z hlediska zájmů Unie nebo členských států;
d)
přijmout vhodná opatření, která zabrání opakování události, a
e)
oznámit přijatá opatření příslušným orgánům.
6. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za porušení bezpečnostních pravidel stanovených tímto rozhodnutím, mohou být přijata disciplinární opatření v souladu se služebním řádem. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za ohrožení či ztrátu utajovaných informací EU, se přijmou disciplinární opatření nebo právní kroky v souladu s příslušnými právními předpisy.
KAPITOLA 2
PERSONÁLNÍ BEZPEČNOST
Článek 9
Definice
Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:
1)
„Oprávněním pro přístup k utajovaným informacím EU“ se rozumí rozhodnutí, jež na základě ujištění ze strany příslušného orgánu členského státu přijímá bezpečnostní orgán Komise a podle něhož může být úředníkovi Komise, jinému zaměstnanci nebo vyslanému národnímu odborníkovi, u něhož byla zjištěna potřeba znát utajované informace a jenž byl řádně informován o svých povinnostech, umožněn přístup k utajovaným informacím EU až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího) a do konkrétního data; osoba odpovídající tomuto popisu se označuje za „osobu s bezpečnostním oprávněním“.
2)
„Personálním bezpečnostním opravňováním“ se rozumí uplatňování opatření, jež zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU bude umožněn pouze osobám, které:
a)
utajované informace potřebují znát;
b)
případně mají bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení a
c)
byly poučeny o svých povinnostech.
3)
„Bezpečnostní prověrkou personálu“ se rozumí prohlášení příslušného orgánu členského státu, které je vydáno po skončení bezpečnostního řízení vedeného příslušnými orgány členského státu a kterým se osvědčuje, že určité osobě může být za podmínky, že bylo stanoveno, že utajované informace potřebuje znát, a že byla náležitě poučena o svých povinnostech, umožněn přístup k utajovaným informacím EU až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího) a do konkrétního data.
4)
„Potvrzením o bezpečnostní prověrce personálu“ se rozumí osvědčení vydané příslušným orgánem, kterým se osvědčuje, že určitá osoba je držitelem platné bezpečnostní prověrky nebo bezpečnostního oprávnění vydaného bezpečnostním orgánem Komise, a které udává, k jakému stupni utajovaných informací EU může být dané osobě umožněn přístup (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššímu), uvádí dobu platnosti příslušné bezpečnostní prověrky či bezpečnostního oprávnění a datum skončení platnosti vlastního potvrzení.
5)
„Bezpečnostním řízením“ se rozumí postupy šetření prováděné příslušným orgánem členského státu v souladu s jeho právními předpisy za účelem získání jistoty, že nejsou známy žádné negativní skutečnosti, které by bránily tomu, aby byla určité osobě udělena bezpečnostní prověrka až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího).
Článek 10
Základní principy
1. Určité osobě lze udělit přístup k utajovaným informacím EU pouze v případě, že:
1)
byla zjištěna potřeba této osoby znát utajované informace;
2)
tato osoba byla poučena o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU a o souvisejících bezpečnostních standardech a pokynech a vzala na vědomí své povinnosti ohledně ochrany těchto informací;
3)
má v případě utajovaných informací se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo jiné řádné oprávnění z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
2. Všechny osoby, jejichž povinnosti mohou vyžadovat, aby měly přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí předtím, než je jim k takovým utajovaným informacím EU umožněn přístup, získat bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení. Dotčená osoba musí předložit písemný souhlas s tím, že podstoupí bezpečnostní prověrku personálu. Pokud tak neučiní, znamená to, že této osobě nemůže být přiděleno místo, funkce nebo úkol, které zahrnují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším.
3. Bezpečnostní prověrka personálu je koncipována tak, aby určila, zda může být určitá osoba s přihlédnutím k její loajalitě, důvěryhodnosti a spolehlivosti oprávněna k přístupu k utajovaným informacím EU.
4. Loajalita, důvěryhodnost a spolehlivost určité osoby pro účely bezpečnostní prověrky pro přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se ověřuje prostřednictvím bezpečnostního řízení, jež provádějí příslušné orgány členského státu v souladu se svými vnitrostátními předpisy.
5. Bezpečnostní orgán Komise nese výhradní odpovědnost za komunikaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány nebo jinými příslušnými vnitrostátními orgány ohledně všech záležitostí týkajících se bezpečnostních prověrek. Veškeré kontakty mezi útvary Komise a jejich zaměstnanci a vnitrostátními bezpečnostními orgány a jinými příslušnými orgány probíhají prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise.
Článek 11
Udělování bezpečnostního oprávnění
1. Každý generální ředitel nebo vedoucí útvaru v Komisi určí v rámci svého útvaru pozice, jejichž držitelé potřebují mít k plnění svých úkolů přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, a v důsledku toho potřebují mít bezpečnostní oprávnění.
2. Jakmile je známo, že bude určitá osoba jmenována na pracovní místo vyžadující přístup k utajovaným informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, informuje LSO daného útvaru Komise bezpečnostní orgán Komise, který uvedené osobě předá dotazník bezpečnostní prověrky vydaný vnitrostátním bezpečnostním orgánem členského státu, jehož státní příslušnost má daná osoba při svém jmenování jako zaměstnanec evropských orgánů. Osoba vydá písemný souhlas s podstoupením bezpečnostní prověrky a vyplněný dotazník vrátí v co nejkratší lhůtě bezpečnostnímu orgánu Komise.
3. Bezpečnostní orgán Komise předá vyplněný dotazník bezpečnostní prověrky vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu členského státu, jehož státní příslušnost má daná osoba při svém jmenování jako zaměstnanec evropských orgánů, a požádá o provedení bezpečnostního řízení pro stupeň utajení utajovaných informací EU, k nimž bude dotyčná osoba potřebovat přístup.
4. Jsou-li bezpečnostnímu orgánu Komise v souvislosti s osobou, která požádala o bezpečnostní prověrku, známy informace významné pro bezpečnostní řízení, oznámí je bezpečnostní orgán Komise postupem podle příslušných pravidel a předpisů příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu.
5. Po skončení bezpečnostního řízení a co nejdříve poté, co příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán oznámí svůj celkový posudek výsledků bezpečnostního řízení, bezpečnostní orgán Komise:
a)
může dotyčné osobě vydat povolení pro přístup k utajovaným informacím EU a oprávnit ji k přístupu k utajovaným informacím EU až do odpovídajícího stupně a po dobu, kterou sám stanoví, nejdéle však na 5 let, pokud je výsledkem bezpečnostního řízení ujištění, že nejsou známy žádné nepříznivé skutečnosti, které by zpochybňovaly loajalitu, důvěryhodnost a spolehlivost dané osoby;
b)
v případě, že z bezpečnostního řízení takové ujištění nevyplývá, oznámí tuto skutečnost v souladu s příslušnými pravidly a předpisy dotyčné osobě, která jej může požádat o slyšení, a pak má bezpečnostní orgán Komise možnost požádat příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, aby v souladu s vnitrostátními právními předpisy poskytl veškerá další možná upřesnění. Je-li výsledek bezpečnostního řízení potvrzen, nelze oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU vydat.
6. Bezpečnostní řízení spolu se získanými výsledky podléhají příslušným právním předpisům platným v daném členském státě, včetně předpisů týkajících se opravných prostředků. Rozhodnutí bezpečnostního orgánu Komise podléhají opravným prostředkům v souladu se služebním řádem.
7. Komise uzná oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU udělené jakýmkoli jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, za předpokladu, že je toto oprávnění i nadále platné. Oprávnění se vztahují na veškeré úkoly přidělené dotyčné osobě v rámci Komise. Orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie, kde dotyčná osoba nastupuje k výkonu zaměstnání, vyrozumí o změně zaměstnavatele příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán.
8. Nenastoupí-li dotyčná osoba do služby do 12 měsíců od oznámení výsledku bezpečnostního řízení bezpečnostnímu orgánu Komise nebo dojde-li k přerušení služby dotyčné osoby v délce 12 měsíců, během nichž není tato osoba zaměstnána v Komisi ani v žádném jiném orgánu, instituci či jiném subjektu Unie ani na pracovním místě ve vnitrostátních správních orgánech některého členského státu, oznámí bezpečnostní orgán Komise tuto skutečnost příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu za účelem potvrzení, že bezpečnostní prověrka je i nadále platná a odpovídající.
9. Pokud bezpečnostní orgán Komise zjistí informace týkající se bezpečnostního rizika, jež představuje osoba, která je držitelem platného bezpečnostního oprávnění, oznámí tuto skutečnost postupem podle příslušných pravidel a předpisů příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu.
10. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán informuje bezpečnostní orgán Komise o tom, že v případě osoby, která je držitelem platného oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU, již není platné ujištění podle odst. 5 písm. a), může bezpečnostní orgán Komise vnitrostátní bezpečnostní orgán požádat, aby v souladu s vnitrostátními právními předpisy poskytl veškerá další možná upřesnění. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán negativní skutečnosti potvrdí, zruší se výše uvedené oprávnění, dané osobě se zamezí v přístupu k utajovaným informacím EU a daná osoba je odvolána z pracovních míst, u nichž je přístup k utajovaným informacím EU možný nebo v jejichž rámci by mohla ohrožovat bezpečnost.
11. Jakékoli rozhodnutí zrušit či pozastavit oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU v případě osoby spadající do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a případné odůvodnění se oznámí dotyčné osobě, která může požádat bezpečnostní orgán Komise o slyšení. Informace poskytované vnitrostátním bezpečnostním orgánem podléhají příslušným právním předpisům platným v daném členském státě. Rozhodnutí bezpečnostního orgánu Komise učiněná v této souvislosti podléhají opravným prostředkům v souladu se služebním řádem.
12. Útvary Komise zajistí, aby národní odborníci vyslaní na pracovní místa v Komisi, jež vyžadují bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU, před nástupem do služby předložili platnou bezpečnostní prověrku personálu nebo potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu podle vnitrostátních právních předpisů bezpečnostnímu orgánu Komise, který jim na základě toho udělí bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU až do stupně utajení rovnocenného stupni uvedenému ve vnitrostátní bezpečnostní prověrce, jež bude platné nejvýše po dobu jejich vyslání.
13. Členové Komise, kteří mají na základě smlouvy přístup k utajovaným informacím EU z titulu své funkce, musí být poučeni o svých bezpečnostních povinnostech při ochraně utajovaných informací EU.
14. Záznamy o bezpečnostních prověrkách a oprávněních udělených pro přístup k utajovaným informacím EU vede bezpečnostní orgán Komise v souladu s tímto rozhodnutím. Tyto záznamy obsahují informace alespoň o stupni utajení utajovaných informací EU, k nimž může být dotčené osobě umožněn přístup, o datu vydání a době platnosti bezpečnostní prověrky.
15. Bezpečnostní orgán Komise může vydat potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu, v němž uvede stupeň utajení utajovaných informací EU, k nimž může mít tato osoba přístup (stupeň utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšší), dobu platnosti příslušného oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU a datum skončení platnosti potvrzení.
16. Po počátečním udělení bezpečnostních oprávnění a za předpokladu, že daná osoba byla nepřetržitě ve službě v Evropské komisi nebo jiném orgánu, instituci nebo jiném subjektu Unie a nadále potřebuje přístup k utajovaným informacím EU, se bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU přezkoumá za účelem obnovení zpravidla každých pět let ode dne oznámení výsledku posledního bezpečnostního řízení, na kterém bylo oprávnění založeno.
17. Pokud příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo jiný příslušný vnitrostátní orgán ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy mu byla předána žádost o obnovení platnosti a odpovídající dotazník bezpečnostní prověrky, neposkytne žádné nepříznivé informace, může bezpečnostní orgán Komise prodloužit platnost stávajícího bezpečnostního oprávnění na dobu až 12 měsíců. Pokud do konce tohoto dvanáctiměsíčního období příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo jiný příslušný vnitrostátní orgán bezpečnostnímu orgánu Komise nepodá své stanovisko, přidělí se dotyčné osobě úkoly, které nevyžadují bezpečnostní oprávnění.
Článek 12
Informativní schůze o bezpečnostním oprávnění
1. Všechny osoby s bezpečnostním oprávněním poté, co se zúčastní informativní schůze o bezpečnostním oprávnění organizované bezpečnostním orgánem Komise, písemně potvrdí, že chápou své povinnosti, pokud jde o ochranu utajovaných informací EU, a jsou si vědomy důsledků v případě ohrožení utajovaných informací EU. Záznamy o těchto písemných potvrzeních vede bezpečnostní orgán Komise.
2. Všechny osoby, které jsou oprávněny přistupovat k utajovaným informacím EU nebo po nichž se vyžaduje, aby s nimi nakládaly, jsou nejprve poučeny a poté pravidelně informovány o možném ohrožení bezpečnosti a musí neprodleně informovat bezpečnostní orgán Komise o jakémkoli pokusu o kontakt nebo o činnosti, které považují za podezřelé nebo neobvyklé.
3. Všechny osoby, které přestanou vykonávat pracovní povinnosti vyžadující přístup k utajovaným informacím EU, musí být poučeny o své povinnosti utajované informace EU i nadále chránit a případně tuto skutečnost písemně potvrdí.
Článek 13
Dočasná bezpečnostní oprávnění
1. Ve výjimečných případech, pokud to vyžadují zájmy služby a není-li skončeno bezpečnostní řízení v plném rozsahu, může bezpečnostní orgán Komise, po konzultaci s vnitrostátním bezpečnostním orgánem členského státu, jehož je daná osoba státním příslušníkem, a pod podmínkou, že předběžné šetření potvrdí, že nejsou známy žádné negativní skutečnosti, vydat osobám dočasné oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU pro konkrétní funkci, aniž by tím byla dotčena ustanovení o obnově bezpečnostní prověrky. Dočasná oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU jsou platná jednorázově nejdéle po dobu šesti měsíců a neumožňují přístup k informacím se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET.
2. Všechny osoby, kterým bylo vydáno dočasné oprávnění, poté, co byly poučeny v souladu s čl. 12 odst. 1, písemně potvrdí, že rozumí tomu, jaké mají povinnosti, pokud jde o ochranu utajovaných informací EU, a jsou si vědomy důsledků v případě ohrožení utajovaných informací EU. Záznamy o těchto písemných potvrzeních vede bezpečnostní orgán Komise.
Článek 14
Účast na neveřejných jednáních organizovaných Komisí
1. Útvary Komise odpovědné za organizaci jednání, na niž se projednávají informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, oznámí prostřednictvím svého LSO nebo prostřednictvím pořadatele jednání bezpečnostnímu orgánu Komise s dostatečným předstihem data, časy, místa a účastníky těchto jednání.
2. S výhradou ustanovení čl. 11 odst. 13 se osoby přizvané k účasti na jednáních organizovaných Komisí, na nichž se projednávají informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, mohou zúčastnit, pouze pokud je potvrzen jejich status bezpečnostní prověrky nebo bezpečnostního oprávnění. Přístup k těmto neveřejným jednáním se zamítne osobám, které bezpečnostnímu orgánu Komise nepředložily potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu ani jiný doklad o bezpečnostní prověrce, nebo účastníkům z Komise, kteří nejsou držiteli bezpečnostního oprávnění.
3. Před uspořádáním neveřejného jednání požádá odpovědný pořadatel či LSO útvaru Komise pořádajícího jednání externí účastníky, aby bezpečnostnímu orgánu Komise předložili potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu či jiný doklad o bezpečnostní prověrce. Bezpečnostní orgán Komise informuje LSO či pořadatele jednání o tom, že potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu nebo jiný doklad o bezpečnostní prověrce obdržel. Je-li to vhodné, lze použít společný jmenný seznam, v němž jsou příslušné informace o bezpečnostní prověrce uvedeny.
4. Oznámí-li příslušné orgány bezpečnostnímu orgánu Komise, že osobě, jejíž úkoly vyžadují účast na jednáních pořádaných Komisí, byla bezpečnostní prověrka odebrána, bezpečnostní orgán Komise o tom uvědomí LSO útvaru Komise, který je za pořádání daného jednání odpovědný.
Článek 15
Potenciální přístup k utajovaným informacím EU
Kurýři a členové ostrahy a doprovodu musí mít bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo musí být jinak vhodně prověřeni v souladu s vnitrostátními právními předpisy, musí být poučeni o bezpečnostních postupech pro ochranu utajovaných informací EU a musí být seznámeni se svými povinnostmi chránit jim svěřené utajované informace EU.
KAPITOLA 3
FYZICKÁ BEZPEČNOST ZAMĚŘENÁ NA OCHRANU UTAJOVANÝCH INFORMACÍ
Článek 16
Základní zásady
1. Opatření fyzické bezpečnosti mají znemožnit podloudné nebo násilné vniknutí narušitele, odradit od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabránit a odhalit ji a umožnit rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, v souladu se zásadou potřeby znát utajované informace. Tato opatření se stanoví na základě procesu řízení rizik v souladu s tímto rozhodnutím a s jeho prováděcími pravidly.
2. Opatření fyzické bezpečnosti mají zejména předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU tím, že:
a)
zajišťují, aby s utajovanými informacemi EU bylo nakládáno a aby byly uchovávány vhodným způsobem;
b)
umožňují rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, na základě jejich potřeby znát utajované informace a případně i na základě jejich bezpečnostního oprávnění;
c)
odrazují od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabraňují a odhalují ji a
d)
znemožňují nebo zpomalují podloudné nebo násilné vniknutí narušitelů.
3. Opatření fyzické bezpečnosti je třeba zavést pro všechny prostory, budovy, kanceláře, místnosti a další objekty, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace uchovávány, včetně prostor, v nichž jsou umístěny komunikační a informační systémy uvedené v kapitole 5.
4. Prostory, v nichž jsou uchovávány utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, je třeba zřídit jako zabezpečené oblasti v souladu s touto kapitolou a musí je schválit orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
5. Na ochranu utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se použijí pouze prostředky nebo zařízení schválené bezpečnostním orgánem Komise.
Článek 17
Požadavky na fyzickou bezpečnost a opatření fyzické bezpečnosti
1. Opatření fyzické bezpečnosti se vybírají na základě posouzení hrozeb provedeného bezpečnostním orgánem Komise a případně po konzultaci s dalšími útvary Komise, ostatními orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie a/nebo příslušnými orgány členských států. Komise uplatňuje ve svých prostorách proces řízení rizik na ochranu utajovaných informací EU, aby se vůči vyhodnocenému riziku poskytla přiměřená úroveň fyzické ochrany. V procesu řízení rizik se vezmou v úvahu veškeré důležité okolnosti, zejména:
a)
stupeň utajení utajovaných informací EU;
b)
podoba a objem utajovaných informací EU, přičemž je třeba brát v úvahu, že velké množství nebo kompilace utajovaných informací EU může vyžadovat použití přísnějších ochranných opatření;
c)
okolní prostředí a uspořádání budov nebo prostor, v nichž jsou utajované informace EU uchovávány, a
d)
vyhodnocené hrozby ze strany zpravodajských služeb zaměřených na Unii, její orgány, instituce či jiné subjekty nebo na členské státy a hrozba sabotáže a teroristických, podvratných nebo jiných trestných činností.
2. Bezpečnostní orgán Komise určí v souladu s koncepcí hloubkové ochrany vhodnou kombinaci opatření fyzické bezpečnosti, jež je třeba uplatňovat. Bezpečnostní orgán Komise za tímto účelem vypracuje minimální standardy, normy a kritéria stanovená v prováděcích pravidlech.
3. Bezpečnostní orgán Komise je oprávněn k provádění prohlídek při vstupu a odchodu, které mají odradit od nedovoleného vnášení materiálů nebo neoprávněného vynášení utajovaných informací EU z prostor nebo budov.
4. Hrozí-li nebezpečí, že by utajované informace EU být byť i neúmyslně zhlédnuty, příslušné útvary Komise přijmou vhodná opatření, jež definuje bezpečnostní orgán Komise, aby tomuto riziku zabránily.
5. U nových zařízení se požadavky na fyzickou bezpečnost a jejich funkční specifikace stanoví se souhlasem bezpečnostního orgánu Komise jako součást plánování a konstrukce zařízení. U stávajících zařízení se požadavky na fyzickou bezpečnost uplatňují v souladu s minimálními standardy, normami a kritérii stanovenými v prováděcích pravidlech.
Článek 18
Prostředky fyzické ochrany utajovaných informací EU
1. Pro fyzickou ochranu utajovaných informací EU se stanoví dva druhy fyzicky chráněných oblastí:
a)
administrativní oblasti a
b)
zabezpečené oblasti (včetně technicky zabezpečených oblastí).
2. Orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi určí, zda daný prostor splňuje požadavky na to, aby mohl být označen jako administrativní oblast, zabezpečená oblast nebo technicky zabezpečená oblast.
3. U administrativních oblastí:
a)
musí být viditelně vymezen obvod administrativní oblasti, který umožní kontrolu osob a pokud možno i vozidel;
b)
je přístup bez doprovodu umožněn pouze osobám, které mají řádné oprávnění od bezpečnostního orgánu Komise či jiného příslušného orgánu, a
c)
pro všechny jiné osoby je třeba zajistit nepřetržitý doprovod nebo rovnocenná kontrolní opatření.
4. U zabezpečených oblastí:
a)
musí být viditelně vymezen a chráněn obvod zabezpečené oblasti, jejíž všechny vchody a východy jsou kontrolovány prostřednictvím průkazů nebo systému osobní identifikace;
b)
lze přístup bez doprovodu umožnit pouze osobám, které jsou bezpečnostně prověřeny a jsou ke vstupu do dané oblasti výslovně oprávněny na základě potřeby znát utajované informace;
c)
je pro všechny jiné osoby nutné zajistit nepřetržitý doprovod nebo rovnocenná kontrolní opatření.
5. Představuje-li vstup do zabezpečené oblasti de facto přímý přístup k utajovaným informacím, které se v ní nacházejí, musí být dále splněny tyto požadavky:
a)
je třeba jasně uvést nejvyšší stupeň utajení informací, které jsou v dané oblasti zpravidla uchovávány, a
b)
všichni návštěvníci musí být zvlášť oprávněni ke vstupu do dané oblasti, je třeba pro ně zajistit nepřetržitý doprovod a musí být náležitě bezpečnostně prověřeni, s výjimkou případů, kdy byla přijata opatření zajišťující, že k utajovaným informací EU není možný přístup.
6. Zabezpečené oblasti chráněné před odposlechem je třeba označit jako technicky zabezpečené oblasti. U těchto oblastí musí být dále splněny tyto požadavky:
a)
tyto oblasti musí být vybaveny systémy detekce narušení, musí být uzamčeny v době, kdy nejsou obsazeny, a musí být střeženy v době, kdy obsazeny jsou. Všechny klíče musí být spravovány v souladu s článkem 20;
b)
všechny osoby a materiály musí být při vstupu do těchto prostor kontrolovány;
c)
tyto oblasti musí bezpečnostní orgán Komise pravidelně fyzicky a/nebo technicky kontrolovat. Tyto kontroly se rovněž provádějí po jakémkoli neoprávněném vstupu nebo podezření, že k takovému vstupu došlo, a
d)
tyto oblasti nesmí obsahovat neschválené komunikační vedení, neschválené telefonní či jiné komunikační přístroje a neschválená elektrická nebo elektronická zařízení.
7. Bez ohledu na odst. 6 písm. d) předtím, než se komunikační přístroje a elektrická nebo elektronická zařízení jakéhokoli druhu použijí v oblastech, v nichž se konají zasedání nebo v nichž se pracuje s informacemi se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo vyšším, a v případech, kdy je úroveň ohrožení utajovaných informací EU vyhodnocena jako vysoká, musí být veškeré přístroje a zařízení nejdříve prověřeny bezpečnostním orgánem Komise za tím účelem, aby prostřednictvím těchto zařízení nemohlo dojít k neúmyslnému či nezákonnému přenášení žádných srozumitelných informací mimo danou zabezpečenou oblast.
8. Zabezpečené oblasti, které nejsou 24 hodin denně obsazeny pracovníky ve službě, jsou podle potřeby kontrolovány na konci běžné pracovní doby a v náhodně zvolených intervalech mimo běžnou pracovní dobu, není-li zaveden systém detekce narušení.
9. Zabezpečené oblasti a technicky zabezpečené oblasti mohou být zřízeny dočasně v rámci administrativní oblasti pro uspořádání neveřejného jednání nebo pro jiný podobný účel.
10. LSO dotyčného útvaru Komise vypracuje pro každý zabezpečený prostor v jeho odpovědnosti bezpečnostní provozní postupy, které v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel stanoví:
a)
stupeň utajení utajovaných informací EU, s nimiž se může nakládat nebo jež mohou být uchovávány v dané oblasti;
b)
ostrahu a ochranná opatření, jež je třeba dodržovat;
c)
osoby, které jsou oprávněny přistupovat do dané oblasti bez doprovodu vzhledem k tomu, že potřebují znát utajované informace a že mají bezpečnostní oprávnění;
d)
případně postupy pro zajištění doprovodu nebo pro ochranu utajovaných informací EU, je-li přístup do dané oblasti umožněn jiným osobám;
e)
veškerá jiná náležitá opatření a postupy.
11. Uvnitř zabezpečených oblastí se budují trezorové místnosti. Stěny, podlahy, stropy, okna a uzamykatelné dveře musí být schváleny bezpečnostním orgánem Komise a musí poskytovat ochranu na úrovni rovnocenné bezpečnostnímu úschovnému objektu schválenému pro uchovávání utajovaných informací EU se stejným stupněm utajení.
Článek 19
Opatření fyzické bezpečnosti pro nakládání s utajovanými informacemi EU a jejich uchovávání
1. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED lze nakládat:
a)
v zabezpečené oblasti;
b)
v administrativní oblasti za předpokladu, že utajované informace EU jsou chráněny před přístupem neoprávněných osob, nebo
c)
mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že držitel informací přenáší utajované informace EU v souladu s článkem 31 a že se zavázal k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích předpisech tak, aby zajistil, že budou utajované informace EU chráněny před přístupem neoprávněných osob.
2. Utajované informace EU se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED se uchovávají ve vhodném uzamčeném kancelářském nábytku v administrativní oblasti nebo v zabezpečené oblasti. Dočasně mohou být uchovávány mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že se držitel informací zaváže k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích pravidlech.
3. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET lze nakládat:
a)
v zabezpečené oblasti;
b)
v administrativní oblasti za předpokladu, že utajované informace EU jsou chráněny před přístupem neoprávněných osob, nebo
c)
mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že držitel informací:
i)
se zavázal k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích pravidlech tak, aby zajistil, že budou utajované informace EU chráněny před přístupem neoprávněných osob,
ii)
má utajované informace EU neustále pod osobním dohledem a
iii)
v případě dokumentů v tištěné podobě oznámil tuto skutečnost příslušnému registru.
4. Utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET EU/EU SECRET se uchovávají v zabezpečené oblasti v bezpečnostním úschovném objektu nebo trezorové místnosti.
5. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se nakládá v zabezpečené oblasti zřízené a spravované bezpečnostním orgánem Komise a akreditované pro tento stupeň orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
6. Utajované informace EU se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se uchovávají v zabezpečené oblasti akreditované pro tento stupeň orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi při dodržení jedné z těchto podmínek:
a)
informace se uchovávají v bezpečnostním úschovném objektu v souladu s článkem 18, přičemž je třeba uplatňovat jedno nebo více těchto dodatečných kontrolních opatření:
1)
nepřetržitá ochrana nebo kontrola ze strany prověřeného bezpečnostního nebo službu konajícího personálu,
2)
schválený systém detekce narušení v kombinaci s pohotovostním bezpečnostním personálem;
nebo
b)
informace se uchovávají v trezorové místnosti vybavené systémem detekce narušení v kombinaci s pohotovostním bezpečnostním personálem.
Článek 20
Správa klíčů a kódů používaných pro ochranu utajovaných informací EU
1. Postupy pro správu klíčů a nastavení kódů pro kanceláře, místnosti, trezorové místnosti a bezpečnostní úschovné objekty jsou stanoveny v prováděcích pravidlech podle článku 60. Cílem těchto postupů je zabránit neoprávněnému přístupu.
2. Nastavení kódů zná zpaměti co nejmenší možný počet osob, které je znát potřebují. Nastavení kódů pro bezpečnostní úschovné objekty a trezorové místnosti, v nichž se uchovávají utajované informace EU, je třeba změnit:
a)
při přijetí nového úschovného objektu;
b)
kdykoli se změní personál, který kód zná;
c)
kdykoli dojde k ohrožení informací nebo v případě podezření z ohrožení;
d)
pokud došlo k údržbě či opravě zámku a
e)
nejméně každých 12 měsíců.
KAPITOLA 4
SPRÁVA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ EU
Článek 21
Základní zásady
1. Veškeré dokumenty s utajovanými informacemi EU by měly být spravovány v souladu s politikou Komise pro správu dokumentů, a proto by měly být zaevidovány, tříděny, uchovávány a nakonec odstraněny nebo zčásti či zcela převedeny do historických archivů v souladu se společným seznamem pro uchovávání spisů Evropské komise.
2. Informace stupně utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího je třeba po jejich obdržení a před jejich distribucí z bezpečnostních důvodů zaevidovat. Informace se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET musí být zaevidovány v určených registrech.
3. V rámci Komise se vytvoří systém evidence utajovaných informací EU v souladu s ustanoveními článku 27.
4. Útvary a prostory Komise, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace uchovávány, podléhají pravidelné inspekci prováděné bezpečnostním orgánem Komise.
5. Mimo fyzicky chráněné oblasti se utajované informace EU mezi jednotlivými útvary a prostory přenášejí tímto způsobem:
a)
utajované informace EU se obecně přenášejí elektronicky při zajištění ochrany kryptografickými prostředky schválenými v souladu s kapitolou 5;
b)
pokud přenos není uskutečňován způsobem uvedeným v písmeni a), přenášejí se utajované informace EU:
i)
na elektronických nosičích informací (jako například USB paměti, kompaktní disky, pevné disky), které jsou chráněny kryptografickými prostředky schválenými v souladu s kapitolou 5, nebo
ii)
ve všech ostatních případech způsobem předepsaným v prováděcích pravidlech.
Článek 22
Stupně utajení a označení
1. Informace se utajují v případě, že vyžadují ochranu z důvodu své důvěrnosti v souladu s čl. 3 odst. 1.
2. Původce utajovaných informací EU odpovídá za stanovení stupně utajení podle příslušných prováděcích pravidel, standardů a pokynů pro utajování informací a za počáteční distribuci informací.
3. Stupeň utajení utajovaných informací EU se stanoví v souladu s čl. 3 odst. 2 a příslušnými prováděcími pravidly.
4. Stupeň utajení musí být jasně a správně označen bez ohledu na to, zda mají utajované informace EU tištěnou, ústní, elektronickou či jinou podobu.
5. Jednotlivé části daného dokumentu (tj. stránky, odstavce, oddíly, přílohy, dodatky a připojené části dokumentu) mohou vyžadovat různé stupně utajení a být podle toho označeny, a to i v případě, že jsou uloženy v elektronické podobě.
6. Stupeň utajení dokumentu nebo spisu jako celku musí být alespoň stejně vysoký jako u jeho části s nejvyšším stupněm utajení. Jestliže dokument vznikl sloučením informací z různých zdrojů, konečný produkt se přezkoumá za účelem stanovení celkového stupně utajení, neboť může vyžadovat vyšší stupeň utajení než jeho jednotlivé části.
7. Dokumenty obsahující části s různými stupni utajení musí být v co nejvyšší míře strukturovány tak, aby části s různým stupněm utajení mohly být v případě potřeby snadno rozpoznány a odděleny.
8. Stupeň utajení dopisu nebo průvodní poznámky k připojeným částem musí být stejně vysoký jako nejvyšší stupeň utajení těchto připojených částí. Původce jasně vyznačí jejich stupeň utajení, pokud budou odděleny od připojených částí, pomocí odpovídajícího označení, například:
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
Bez příloh(y) RESTREINT UE/EU RESTRICTED
Článek 23
Označení
Kromě jednoho z označení stupňů utajení uvedených v čl. 3 odst. 2 mohou utajované informace EU nést doplňující označení, například:
a)
označení určující původce;
b)
jakákoli upozornění, kódová slova nebo zkratky k upřesnění oblasti činnosti, k níž se daný dokument vztahuje, k označení zvláštního způsobu distribuce na základě potřeby znát utajované informace nebo k omezení použití;
c)
označení týkající se způsobilosti k předání;
d)
případně datum nebo určitou událost, po nichž lze stupeň utajení snížit nebo informace odtajnit.
Článek 24
Zkrácená označení stupňů utajení
1. Pro označení stupně utajení jednotlivých odstavců určitého textu lze použít standardizované zkratky. Tyto zkratky nenahrazují úplné označení stupňů utajení.
2. V utajovaných dokumentech EU je možné použít pro označení stupně utajení oddílů nebo částí textu kratších než jedna strana tyto standardní zkratky:
TRES SECRET UE/EU TOP SECRET
TS-UE/EU-TS
SECRET UE/EU SECRET
S-UE/EU-S
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
C-UE/EU-C
RESTREINT UE/EU RESTRICTED
R-UE/EU-R
Článek 25
Vyhotovování utajovaných dokumentů EU
1. Při vyhotovování utajovaného dokumentu EU:
a)
se na každé straně jasně vyznačí příslušný stupeň utajení;
b)
se každá strana očísluje;
c)
se na dokumentu uvede evidenční číslo a předmět, které samy o sobě nejsou utajovanými informacemi, pokud tak nejsou označeny;
d)
se na dokumentu uvede datum;
e)
se na dokumentech se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo vyšším, které mají být distribuovány ve více výtiscích, na každé straně uvede číslo výtisku.
2. Nelze-li na utajované informace EU použít odstavec 1, přijmou se jiná patřičná opatření v souladu s prováděcími pravidly.
Článek 26
Snížení stupně utajení a odtajnění utajovaných informací EU
1. Je-li to možné, uvede původce v době vytvoření utajovaných informací EU, zda je k určitému datu nebo po určité události možné jejich stupeň utajení snížit nebo je odtajnit.
2. Každý útvar Komise pravidelně přezkoumává utajované informace EU, kterých je původcem, za účelem zjištění, zda je příslušný stupeň utajení stále odpovídající. Pomocí prováděcích pravidel se zavede systém, v rámci něhož budou stupně utajení evidovaných utajovaných informací EU, jež mají původ v Komisi, přezkoumávány nejméně jednou za pět let. Tento přezkum není třeba provést v případě, že původce na počátku uvedl, že u daných informací bude automaticky snížen stupeň utajení či budou odtajněny, a dané informace jsou odpovídajícím způsobem označeny.
3. Informace se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, jež mají původ v Komisi, se v souladu s nařízením Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1700/2003 (10) považují za automaticky odtajněné po třiceti letech.
Článek 27
Systém evidence utajovaných informací EU v Komisi
1. Aniž je dotčen čl. 52 odst. 5, v každém útvaru Komise, v němž se nakládá s utajovanými informacemi EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET nebo v němž jsou tyto informace uchovávány, se určí odpovědný místní registr utajovaných informací EU s cílem zajistit, aby se s utajovanými informacemi EU nakládalo v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Centrálním registrem Komise pro utajované informace EU je registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Působí jako:
-
místní registr utajovaných informací EU pro generální sekretariát Komise,
-
registr utajovaných informací EU pro soukromé kanceláře členů Komise, nemají-li tito členové zvláštní místní registr utajovaných informací EU,
-
registr utajovaných informací EU pro generální ředitelství nebo služby, které nemají místní registr utajovaných informací EU,
-
hlavní vstupní a výstupní místo pro všechny informace se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED a až do stupně utajení SECRET UE/EU SECRET včetně, které si mezi sebou vyměňují Komise a její útvary, třetí státy a mezinárodní organizace, a stanoví-li tak zvláštní ujednání, též jako hlavní vstupní a výstupní místo pro ostatní orgány, agentury a instituce Unie.
3. Bezpečnostní orgán Komise určí v Komisi registr, který bude působit jako ústřední orgán pro příjem a odesílání informací se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. V případě potřeby mohou být určeny podřízené registry pro nakládání s těmito informacemi za účelem evidence.
4. Podřízené registry nesmějí bez výslovného písemného souhlasu ústředního registru pro dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET poskytovat dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET přímo jiným registrům podřízeným stejnému ústřednímu registru ani externím subjektům.
5. Registry utajovaných informací EU se zřizují jako zabezpečené oblasti podle kapitoly 3 a jsou akreditovány orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
Článek 28
Vedoucí registru
1. Každý registr utajovaných informací EU spravuje vedoucí registru.
2. Vedoucí registru musí mít náležitou bezpečnostní prověrku.
3. Vedoucí registru podléhá dohledu LSO v daném útvaru Komise, pokud jde o uplatňování ustanovení o nakládání s dokumenty obsahujícími utajované informace EU a o dodržování příslušných bezpečnostních pravidel, standardů a pokynů.
4. V rámci své odpovědnosti za správu registru utajovaných informací EU, ke kterému byl přidělen, má vedoucí registru v souladu s tímto rozhodnutím a příslušnými prováděcími pravidly, standardy a pokyny následující okruhy úkolů:
-
řídit operace, které se týkají evidence, uchovávání, reprodukce, překladu, přenosu, odesílání a ničení utajovaných informací EU či jejich převodu do oddělení historických archivů,
-
pravidelně ověřovat, zda je nadále třeba uchovávat informace v utajení;
-
zastávat další úkoly související s ochranou utajovaných informací EU vymezené v prováděcích pravidlech.
Článek 29
Evidence utajovaných informací EU z bezpečnostních důvodů
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se evidencí z bezpečnostních důvodů (dále jen „evidence“) rozumí uplatňování postupů, kterými se zaznamenává životní cyklus utajovaných informací EU, včetně jejich distribuce.
2. Veškeré informace či materiál se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a vyšším je třeba evidovat v určených registrech, kdykoli jsou přijaty v určité organizační složce nebo kdykoli jsou z ní odeslány.
3. Při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo jejich uchovávání pomocí komunikačního a informačního systému, mohou být evidenční postupy provedeny přímo v rámci systému.
4. Podrobnější ustanovení týkající se evidence utajovaných informací EU z bezpečnostních důvodů se určí v prováděcích pravidlech.
Článek 30
Kopírování a překládání dokumentů s utajovanými informacemi EU
1. Dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se nesmí kopírovat ani překládat bez předchozího písemného souhlasu původce.
2. Pokud původce dokumentů se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET a nižším nevydal upozornění týkající se jejich kopírování nebo překladu, mohou být tyto dokumenty kopírovány či překládány podle pokynů držitele.
3. Na kopie a překlady dokumentů se použijí bezpečnostní opatření platná pro původní dokument.
Článek 31
Přenos utajovaných informací EU
1. Utajované informace EU se přenášejí takovým způsobem, aby byly během přenosu chráněny před neoprávněným vyzrazením.
2. Přenos utajovaných informací EU podléhá ochranným opatřením, jež:
-
jsou úměrná stupni utajení přenášených utajovaných informací EU a
-
jsou přizpůsobena konkrétním podmínkám jejich přenosu, zejména v závislosti na tom, zda jsou utajované informace EU přenášeny:
-
uvnitř budovy Komise nebo uzavřené skupiny budov Komise,
-
mezi budovami Komise nacházejícími se ve stejném členském státě,
-
v rámci Unie,
-
z Unie na území třetího státu a
-
jsou přizpůsobena povaze a formě utajovaných informací EU.
3. Ochranná opatření jsou podrobně stanovena v prováděcích pravidlech, nebo jsou v případě projektů a programů uvedených v článku 42 nedílnou součástí bezpečnostních pokynů k příslušnému programu nebo projektu.
4. Prováděcí pravidla či bezpečnostní pokyny k programu/projektu obsahují ustanovení úměrná stupni utajení utajovaných informací EU, pokud jde o:
-
druh přenosu, například ruční přenos, přepravu diplomatickým nebo vojenským kurýrem, poštovními službami či komerčními kurýrními službami,
-
balení utajovaných informací EU,
-
technická protiopatření pro utajované informace EU přenášené na elektronických nosičích,
-
jakékoli další procedurální, fyzické nebo elektronické opatření,
-
postup evidence,
-
využití personálu s bezpečnostním oprávněním.
5. V případech, kdy jsou utajované informace EU přenášeny na elektronických nosičích, a to bez ohledu na čl. 21 odst. 5, mohou být ochranná opatření uvedená v prováděcích pravidlech doplněna vhodnými technickými protiopatřeními schválenými bezpečnostním orgánem Komise s cílem minimalizovat riziko ztráty nebo ohrožení.
Článek 32
Ničení utajovaných informací EU
1. Utajované dokumenty EU, které již nejsou potřebné, mohou být zničeny, se zohledněním nařízení o archivech a pravidel a předpisů Komise týkajících se správy dokumentů a archivace, a zejména společného seznamu pro uchovávání spisů Komise.
2. Utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a vyšším zničí vedoucí příslušného registru utajovaných informací EU podle pokynů držitele nebo příslušného orgánu. Vedoucí registru odpovídajícím způsobem aktualizuje záznamy a jiné informace o evidenci.
3. Ničení dokumentů se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo TRES SECRET UE/EU TOP SECRET provádí vedoucí registru za přítomnosti svědka, který je bezpečnostně prověřen alespoň pro stupeň utajení ničeného dokumentu.
4. Pracovník registru a svědek, pokud je přítomnost svědka vyžadována, podepíší zápis o zničení, který se uloží v registru. Vedoucí příslušného registru utajovaných informací EU uchovává zápisy o zničení dokumentů se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET alespoň po dobu deseti let a dokumentů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET alespoň po dobu pěti let.
5. Ničení utajovaných dokumentů, včetně dokumentů se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, se provádí v souladu s postupy, které jsou vymezeny v prováděcích pravidlech a které splňují příslušné standardy EU či jim rovnocenné standardy.
6. Počítačová paměťová média používaná pro utajované informace EU se ničí v souladu s postupy stanovenými v prováděcích pravidlech.
Článek 33
Ničení utajovaných informací EU v mimořádných situacích
1. Útvary Komise, jež mají utajované informace EU v držení, vypracují s ohledem na místní podmínky plány pro zabezpečení utajovaných materiálů EU v případě krize včetně případných plánů na zničení a vyklizení v případech nouze. Vyhlásí pokyny, které považují za nezbytné pro zamezení tomu, aby se utajované informace EU dostaly do nepovolaných rukou.
2. Ustanovení přijatá pro zabezpečení a/nebo zničení materiálů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET v případě krize nesmí za žádných okolností negativně ovlivnit zabezpečení nebo zničení materiálů se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, včetně kódovacího zařízení, jejichž opatrování má přednost před všemi ostatními úkoly.
3. V mimořádné situaci, kdy hrozí bezprostřední riziko neoprávněného vyzrazení, zničí utajované informace EU jejich držitel tak, aby nebylo možné znovu sestavit celý dokument ani jeho část. O nouzovém zničení evidovaných utajovaných informací EU jsou informováni původce a příslušný registr.
4. Podrobnější ustanovení týkající se ničení utajovaných informací EU stanoví prováděcí pravidla.
KAPITOLA 5
OCHRANA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ EU V KOMUNIKAČNÍCH A INFORMAČNÍCH SYSTÉMECH
Článek 34
Základní zásady zabezpečení informací
1. Zabezpečení informací v oblasti komunikačních a informačních systémů je jistota, že takové systémy ochrání informace, s nimiž nakládají, a že budou fungovat správně, když jsou zapotřebí, pod dohledem oprávněných uživatelů.
2. Účinné zabezpečení informací zajišťuje odpovídající úroveň:
autenticity
:
záruka, že informace jsou autentické a z důvěryhodných zdrojů;
dostupnosti
:
přístupnost a použitelnost informací na žádost oprávněného subjektu;
důvěrnosti
:
skutečnost, že informace se nezpřístupňují neoprávněným osobám a subjektům nebo pro nedovolené účely;
integrity
:
zajištění správnosti a úplnosti aktiv a informací;
nepopiratelnosti
:
schopnost prokázat zpětně jednání či událost tak, aby dané jednání či událost nemohly být následně popřeny.
3. Zabezpečení informací je založeno na procesu řízení rizik.
Článek 35
Definice
Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:
a)
„akreditací“ se rozumí formální povolení nebo schválení, které orgán pro bezpečnostní akreditaci udělil komunikačnímu a informačnímu systému, aby ve svém provozním prostředí mohl zpracovávat utajované informace EU, a které následuje po formálním schválení a správném provádění bezpečnostního plánu;
b)
„akreditačním řízením“ se rozumí nutné kroky a úkoly, jež je třeba provést předtím, než orgán pro bezpečnostní akreditaci udělí akreditaci. Tyto kroky a úkoly se upřesní ve standardu pro akreditační řízení;
c)
„komunikačním a informačním systémem“ se rozumí jakýkoli systém, který umožňuje nakládat s informacemi v elektronické podobě. Komunikační a informační systém zahrnuje všechna aktiva nezbytná k jeho fungování, včetně infrastruktury, organizace, personálu a informačních zdrojů;
d)
„zbytkovým rizikem“ se rozumí riziko, které přetrvává poté, co byla zavedena bezpečnostní opatření, neboť nelze čelit všem hrozbám a nelze odstranit všechna zranitelná místa;
e)
„rizikem“ se rozumí možnost, že pro účely určité hrozby budou zneužita vnitřní a vnější zranitelná místa organizace nebo kteréhokoli ze systémů, jichž využívá, a dojde tak k poškození organizace a jejích hmotných či nehmotných aktiv. Měří se jako kombinace pravděpodobnosti hrozeb a jejich dopadu;
f)
„přijetím rizika“ se rozumí rozhodnutí, kterým se vyjadřuje souhlas s tím, že po řešení rizika i nadále existuje zbytkové riziko;
g)
„hodnocení rizika“ spočívá v rozpoznání hrozeb a zranitelných míst a v provádění analýzy souvisejícího rizika, tj. analýzy pravděpodobnosti a dopadu;
h)
„sdělování rizika“ spočívá v rozvoji informovanosti o rizicích v rámci skupin uživatelů komunikačních a informačních systémů, v informování schvalovacích orgánů o těchto rizicích a podávání zpráv o těchto rizicích provozním orgánům;
i)
„řešení rizika“ spočívá ve zmírnění, odstranění a omezení rizika (prostřednictvím vhodné kombinace technických, fyzických, organizačních nebo procedurálních opatření), přenesení rizika nebo jeho monitorování.
Článek 36
Komunikační a informační systémy nakládající s utajovanými informacemi EU
1. V komunikačních a informačních systémech se nakládá s utajovanými informacemi EU v souladu s koncepcí zabezpečení informací.
2. Pro komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, znamená dodržování politiky bezpečnosti informačních systémů Komise, uvedené v rozhodnutí Komise K(2006) 3602 (11), že:
a)
během celého životního cyklu informačního systému se při provádění politiky bezpečnosti informačních systémů používá přístup „plánuj, udělej, zkontroluj, jednej“ (Plan-Do-Check-Act);
b)
potřeby v oblasti bezpečnosti musí být určeny prostřednictvím posouzení hospodářského dopadu;
c)
informační systém a údaje v něm obsažené musí projít formální klasifikací aktiv;
d)
všechna povinná bezpečnostní opatření, která jsou stanovena v politice bezpečnosti informačních systémů, musí být provedena;
e)
musí proběhnout proces řízení rizik, který se skládá z těchto kroků: identifikace hrozeb a zranitelných míst, hodnocení rizika, řešení rizika, přijetí rizika a sdělování rizika;
f)
je definován, prováděn, kontrolován a přezkoumáván bezpečnostní plán, včetně bezpečnostní politiky a bezpečnostních provozních postupů.
3. Všichni zaměstnanci, kteří se podílejí na návrhu, vývoji, zkoušení, provozu, řízení nebo používání komunikačních a informačních systémů nakládajících s utajovanými informacemi EU, oznámí orgánu pro bezpečnostní akreditaci všechny potenciální bezpečnostní nedostatky, incidenty, narušení bezpečnosti nebo ohrožení, které mohou mít dopad na ochranu daných systémů a/nebo utajovaných informací EU v nich obsažených.
4. Pokud je ochrana utajovaných informací EU zajišťována kryptografickými prostředky, tyto prostředky se schvalují tímto způsobem:
a)
na základě doporučení skupiny odborníků pro bezpečnost v Komisi je třeba dát přednost výrobkům, které byly schváleny Radou nebo generálním tajemníkem Rady jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu v Radě;
b)
opravňují-li k tomu zvláštní provozní důvody, může schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu v Komisi na základě doporučení skupiny odborníků pro bezpečnost v Komisi udělit výjimku z požadavků uvedených pod písmenem a) a udělit dočasné schválení na konkrétní období.
5. Během elektronického přenosu, zpracovávání a uchovávání utajovaných informací EU se použijí schválené kryptografické prostředky. Bez ohledu na tento požadavek se za mimořádných okolností nebo v případě zvláštních technických konfigurací mohou po schválení schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu použít zvláštní postupy.
6. Komunikační a informační systémy nakládající s informacemi se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším jsou chráněny bezpečnostními opatřeními proti ohrožení dotyčných informací kompromitujícím elektromagnetickým vyzařováním („bezpečnostní opatření TEMPEST“). Tato bezpečnostní opatření jsou přiměřená riziku zneužití a stupni utajení daných informací.
7. Bezpečnostní orgán Komise působí jako:
-
orgán pro zabezpečení informací,
-
orgán pro bezpečnostní akreditaci,
-
orgán TEMPEST,
-
schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu,
-
orgán pro distribuci kryptografických materiálů.
8. Bezpečnostní orgán Komise jmenuje u každého systému provozní orgán pro zabezpečení informací.
9. Úkoly spojené s funkcemi popsanými v odstavcích 7 a 8 budou vymezeny v prováděcích pravidlech.
Článek 37
Akreditace komunikačních a informačních systémů nakládajících s utajovanými informacemi EU
1. Veškeré komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, podléhají akreditačnímu řízení, které vychází ze zásad zabezpečení informací a které musí být natolik podrobné, aby to odpovídalo požadované úrovni ochrany.
2. Akreditační řízení zahrnuje formální schválení bezpečnostního plánu komunikačního a informačního systému orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi, aby bylo zajištěno, že:
a)
proces řízení rizik, jak je uveden v čl. 36 odst. 2, byl řádně proveden;
b)
vlastník systému vědomě přijal zbytkové riziko a
c)
bylo dosaženo dostatečné úrovně ochrany komunikačního a informačního systému a utajovaných informací EU, s nimiž se v něm nakládá, v souladu s tímto rozhodnutím.
3. Orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi vydá rozhodnutí o akreditaci, které stanoví nejvyšší stupeň utajení informací EU, s nimiž lze v daném systému nakládat, a příslušné podmínky pro provoz. Tím nejsou dotčeny úkoly, které byly svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2014 (12).
4. Za akreditaci komunikačních a informačních systémů Komise, na nichž se podílí několik stran, odpovídá společná rada pro bezpečnostní akreditaci. Tato rada se skládá z jednoho zástupce orgánu pro bezpečnostní akreditaci každé zúčastněné strany a předsedá jí zástupce orgánu pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
5. Akreditační řízení zahrnuje řadu úkolů, které mají vykonat zúčastněné strany. Odpovědnost za přípravu akreditačních spisů a dokumentace nese v plné míře vlastník systému.
6. Za akreditaci je odpovědný orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi, jenž má kdykoli během životního cyklu komunikačního a informačního systému právo:
a)
požadovat, aby se použilo akreditační řízení;
b)
provést audit či kontrolu systému;
c)
tam, kde podmínky pro provoz již nejsou splněny, požadovat vypracování a účinné provádění plánu na zlepšení bezpečnosti v jasně vymezeném časovém horizontu, a případně odebrat povolení pro provoz systému do té doby, než budou podmínky pro provoz opět splněny.
7. Akreditační řízení se stanoví ve standardu pro akreditační řízení pro komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, jež bude přijat v souladu s čl. 10 odst. 3 rozhodnutí K(2006) 3602.
Článek 38
Mimořádné okolnosti
1. Bez ohledu na ustanovení této kapitoly mohou být za mimořádných okolností, například během hrozící nebo probíhající krize, konfliktu, války nebo za výjimečných provozních okolností, použity níže popsané zvláštní postupy.
2. Utajované informace EU mohou být přenášeny za použití kryptografických prostředků schválených pro nižší stupeň utajení nebo v nešifrované podobě se souhlasem příslušného orgánu, pokud by jakékoli zpoždění způsobilo škodu nepochybně převyšující škodu způsobenou případným vyzrazením utajovaných materiálů a pokud:
a)
odesílatel a příjemce nemají požadované šifrovací zařízení a
b)
utajované materiály nelze včas předat jiným způsobem.
3. Za okolností uvedených v odstavci 1 nenesou přenášené utajované informace žádná označení ani údaje, jež by je odlišovaly od informací, které nejsou utajované nebo které mohou být chráněny dostupným kryptografickým prostředkem. Příjemce informací je třeba neprodleně uvědomit o stupni utajení jiným způsobem.
4. Následně se podá zpráva příslušnému orgánu a skupině odborníků pro bezpečnost v Komisi.
KAPITOLA 6
PRŮMYSLOVÁ BEZPEČNOST
Článek 39
Základní zásady
1. Průmyslovou bezpečností se rozumí uplatňování opatření, s jejichž pomocí ochranu utajovaných informací EU zajišťují:
a)
v rámci utajovaných smluv:
i)
zájemci nebo uchazeči po dobu nabídkového a zadávacího řízení;
ii)
dodavatelé či subdodavatelé po celý životní cyklus utajovaných smluv;
b)
v rámci utajovaných grantových dohod:
i)
žadatelé během řízení o udělování grantů;
ii)
příjemci během celého životního cyklu utajovaných grantových dohod.
2. Tyto smlouvy či grantové dohody nesmí obsahovat informace se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET.
3. Není-li stanoveno jinak, ustanovení této kapitoly týkající se utajovaných smluv nebo dodavatelů se použijí také na utajované subdodavatelské smlouvy či subdodavatele.
Článek 40
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
a)
„utajovanou smlouvou“ rámcová smlouva nebo smlouva podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (13), kterou uzavírá Komise nebo jeden z jejích útvarů s určitým dodavatelem na dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení prací nebo poskytnutí služeb, jejichž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
b)
„utajovanou subdodavatelskou smlouvou“ smlouva mezi dodavatelem Komise nebo jednoho z jejích útvarů a jiným dodavatelem (tj. subdodavatelem) o dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení prací nebo poskytnutí služeb, jejichž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
c)
„utajovanou grantovou dohodou“ dohoda, na jejímž základě Komise udělí grant, jak je uvedeno v části I hlavě VI nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a jejíž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
d)
„určeným bezpečnostním orgánem“ orgán, který podléhá vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu členského státu a který odpovídá za informování průmyslových nebo jiných subjektů o vnitrostátní politice ohledně všech otázek průmyslové bezpečnosti a za poskytování pokynů a pomoci při jejím provádění. Funkci určeného bezpečnostního orgánu může vykonávat vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán.
Článek 41
Postup v případě utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Každý útvar Komise jakožto veřejný zadavatel zajistí, aby smlouva odkazovala na minimální standardy průmyslové bezpečnosti, které jsou stanoveny v této kapitole, či je obsahovala a aby tyto standardy byly při zadávání zakázek na základě utajovaných smluv či udělování grantů na základě utajovaných grantových dohod dodržovány.
2. Pro účely odstavce 1 příslušné útvary v rámci Komise konzultují Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, a zejména ředitelství pro bezpečnost, a zajistí, aby vzorové smlouvy a subdodavatelské smlouvy a vzorové grantové dohody obsahovaly ustanovení odrážející základní zásady a minimální standardy pro ochranu utajovaných informací EU, jež musí splňovat dodavatelé, subdodavatelé a příjemci grantových dohod.
3. Komise úzce spolupracuje s vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným orgánem dotyčného členského státu.
4. Pokud veřejný zadavatel hodlá zahájit řízení, jehož cílem je uzavření utajované smlouvy nebo grantové dohody, vyžádá si poradenství bezpečnostního orgánu Komise ohledně otázek týkajících se povahy utajení a utajovaných prvků řízení ve všech jeho fázích.
5. Šablony a vzory utajovaných smluv, subdodavatelských smluv a grantových dohod, oznámení o zahájení zadávacího řízení, pokyny ohledně okolností, za nichž je vyžadováno osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení, bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, seznamy bezpečnostních požadavků, pravidla pro návštěvy, přenos a přepravu utajovaných informací EU v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod se po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi stanoví v prováděcích pravidlech pro průmyslovou bezpečnost.
6. Komise může uzavřít utajované smlouvy nebo grantové dohody, ve kterých plněním úkolů, které zahrnují nebo vyžadují přístup k utajovaným informacím EU nebo nakládání s nimi či jejich uchovávání, pověří hospodářské subjekty registrované v členském státě nebo ve třetím státě, s nímž byla uzavřena dohoda nebo správní ujednání podle kapitoly 7 tohoto rozhodnutí.
Článek 42
Bezpečnostní prvky v utajované smlouvě nebo utajované grantové dohodě
1. Utajované smlouvy nebo grantové dohody obsahují následující bezpečnostní prvky:
Bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu
a)
„Bezpečnostními pokyny k programu nebo projektu“ se rozumí seznam bezpečnostních postupů, které se uplatňují u konkrétního programu nebo projektu s cílem standardizovat bezpečnostní postupy. Tyto pokyny lze během celé doby trvání programu nebo projektu revidovat.
b)
Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost vypracuje obecné bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu; útvary Komise odpovědné za programy nebo projekty zahrnující nakládání s utajovanými informacemi EU nebo jejich uchovávání mohou případně vypracovat konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, které budou z obecných bezpečnostních pokynů vycházet.
c)
Konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu se vypracují zejména pro programy a projekty, které se vyznačují značným rozsahem, měřítkem nebo složitostí nebo množstvím či rozmanitostí dodavatelů, příjemců a ostatních partnerů a zúčastněných stran, například pokud jde o jejich právní status. Konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu vypracuje útvar či útvary Komise, jež program nebo projekt řídí, v úzké spolupráci s Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost.
d)
Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost předloží obecné i konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu ke konzultaci skupině odborníků pro bezpečnost v Komisi.
Seznam bezpečnostních požadavků
a)
„Seznamem bezpečnostních požadavků“ se rozumí soubor zvláštních smluvních podmínek vydaný veřejným zadavatelem, který je nedílnou součástí kterékoli utajované smlouvy, jejíž plnění vyžaduje přístup k utajovaným informacím EU nebo jejich vytváření, a který určí bezpečnostní požadavky a části smlouvy vyžadující bezpečnostní ochranu.
b)
V seznamu bezpečnostních požadavků jsou popsány bezpečnostní požadavky pro konkrétní smlouvu. Seznam případně zahrnuje příručku pro stanovování stupně utajení a je nedílnou částí utajované smlouvy, subdodavatelské smlouvy nebo grantové dohody.
c)
Seznam bezpečnostních požadavků obsahuje ustanovení, podle nichž musí dodavatel nebo příjemce dodržovat minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím. Veřejný zadavatel zajistí, aby v seznamu bezpečnostních požadavků bylo uvedeno, že nedodržení těchto minimálních standardů může být dostatečným důvodem pro ukončení smlouvy nebo grantové dohody.
2. Jak bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, tak seznamy bezpečnostních požadavků obsahují jako povinný bezpečnostní prvek příručku pro stanovování stupně utajení:
a)
„Příručkou pro stanovování stupně utajení“ se rozumí dokument popisující prvky programu, projektu, smlouvy nebo grantové dohody, které jsou utajované, přičemž stanoví použitelné stupně utajení. Příručka pro stanovování stupně utajení může být v průběhu realizace programu, projektu, smlouvy nebo grantové dohody rozšířena a stupně utajení informací mohou být změněny nebo sníženy; pokud existuje příručka pro stanovování stupně utajení, je součástí seznamu bezpečnostních požadavků.
b)
Před zahájením nabídkového řízení na uzavření utajované smlouvy nebo před uzavřením takové smlouvy určí útvary Komise jakožto veřejný zadavatel stupeň utajení veškerých informací, které mají být poskytnuty zájemcům, uchazečům či dodavatelům, a rovněž stupeň utajení veškerých informací, které vytvoří dodavatel. Za tímto účelem připraví po konzultaci s bezpečnostním orgánem Komise příručku pro stanovování stupně utajení, jež se má používat pro provedení zakázky, podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
c)
Pro stanovení stupně utajení jednotlivých částí utajované smlouvy se použijí tyto zásady:
i)
při přípravě příručky pro stanovování stupňů utajení bere útvar Komise jakožto veřejný zadavatel v úvahu veškeré důležité bezpečnostní aspekty, včetně stupně utajení, který poskytnutým informacím přidělil původce informací a který původce informací schválil pro danou smlouvu;
ii)
stupeň utajení smlouvy jako celku nesmí být nižší než nejvyšší stupeň utajení kterékoli části smlouvy a
iii)
dojde-li k jakýmkoli změnám ohledně stupně utajení informací vytvářených dodavateli nebo poskytovaných dodavatelům při plnění smlouvy a provádějí-li se jakékoli dodatečné změny v příručce pro stanovování stupňů utajení, veřejný zadavatel se případně prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise spojí s vnitrostátními bezpečnostními orgány, s určenými bezpečnostními orgány členských států nebo s jakýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem.
Článek 43
Přístup k utajovaným informacím EU pro zaměstnance dodavatelů a příjemců
Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu zajistí, aby utajovaná smlouva nebo utajovaná grantová dohoda obsahovaly ustanovení o tom, že zaměstnanci dodavatele, subdodavatele nebo příjemce, kteří pro plnění utajované smlouvy, subdodavatelské smlouvy nebo grantové dohody potřebují přístup k utajovaným informacím EU, tento přístup získají, pouze pokud:
a)
mají bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo jsou jinak řádně oprávněni a bylo rozhodnuto, že informace potřebují znát;
b)
byli poučeni o příslušných bezpečnostních pravidlech pro ochranu utajovaných informací EU a vzali na vědomí své povinnosti ohledně ochrany těchto informací;
c)
jedná-li se o informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET, prošli bezpečnostní prověrkou pro odpovídající stupeň utajení, kterou provedl příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán.
Článek 44
Bezpečnostní prověrka zařízení
1. „Bezpečnostní prověrkou zařízení“ se rozumí správní rozhodnutí vnitrostátního bezpečnostního orgánu, určeného bezpečnostního orgánu nebo jiného příslušného bezpečnostního orgánu, že určité zařízení může z hlediska bezpečnosti zajistit odpovídající úroveň ochrany utajovaných informací EU s určitým stupněm utajení.
2. Dříve, než mohou být zájemci, uchazeči či dodavateli nebo žadateli o grant či příjemci grantu poskytnuty utajované informace EU nebo než je mu k utajovaným informacím EU umožněn přístup, musí bezpečnostnímu orgánu Komise předložit osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení udělené vnitrostátním bezpečnostním orgánem nebo určeným bezpečnostním orgánem nebo jakýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem členského státu, které v souladu s vnitrostátními právními předpisy potvrzuje, že hospodářský subjekt je ve svých zařízeních schopen zajistit ochranu utajovaných informací EU na odpovídajícím stupni utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET), a bezpečnostní orgán Komise je předá útvaru Komise, jenž jedná jako veřejný zadavatel nebo poskytovatel grantu.
3. V příslušných případech veřejný zadavatel oznámí prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu, určenému bezpečnostnímu orgánu nebo kterémukoli jinému příslušnému bezpečnostnímu orgánu, že pro účely plnění smlouvy je vyžadováno osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení. Osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení nebo osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu je vyžadováno v případě, že je během zadávacího řízení či řízení o udělení grantu třeba poskytovat utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET.
4. Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu neuzavře utajovanou smlouvu či grantovou dohodu s upřednostňovaným uchazečem či účastníkem, dokud neobdrží od vnitrostátního bezpečnostního orgánu, určeného bezpečnostního orgánu nebo kteréhokoli jiného příslušného bezpečnostního orgánu členského státu, v němž je dotyčný dodavatel nebo subdodavatel registrován, potvrzení o tom, že bylo v případě, kdy je to vyžadováno, vydáno příslušné osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení.
5. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán, který vydal osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení, uvědomí bezpečnostní orgán Komise o změnách ovlivňujících toto osvědčení, bezpečnostní orgán Komise o tom uvědomí útvar Komise, který jedná jako veřejný zadavatel nebo poskytovatel grantu. V případě subdodavatelské smlouvy je odpovídajícím způsobem informován vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán.
6. Zrušení osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení příslušným vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem je dostatečným důvodem k tomu, aby veřejný zadavatel či poskytovatel grantu vypověděl utajovanou smlouvu nebo aby vyloučil určitého zájemce, uchazeče nebo žadatele z nabídkového řízení. Ve vzorových smlouvách a grantových dohodách, jež mají být vypracovány, musí být obsaženo příslušné ustanovení.
Článek 45
Ustanovení týkající se utajovaných smluv a utajovaných grantových dohod
1. Pokud jsou během zadávacího řízení zájemci, uchazeči nebo žadateli poskytovány utajované informace EU, musí výzva k podávání nabídek či výzva k předkládání návrhů obsahovat ustanovení o tom, že zájemce, uchazeč nebo žadatel, který nabídku či návrh nepředloží nebo jehož nabídka či návrh nebudou vybrány, je povinen všechny utajované dokumenty ve stanovené lhůtě vrátit.
2. Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu oznámí prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu, určenému bezpečnostnímu orgánu nebo kterémukoli jinému příslušnému bezpečnostnímu orgánu skutečnost, že utajovaná smlouva nebo grantová dohoda byla uzavřena, a rovněž oznámí příslušné údaje, jako je název dodavatelů nebo příjemců, doba trvání smlouvy a maximální stupeň utajení.
3. Jakmile je taková smlouva či grantová dohoda ukončena, veřejný zadavatel či poskytovatel grantu o tom neprodleně prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise uvědomí příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán členského státu, v němž je dodavatel nebo příjemce grantu registrován.
4. Obecně platí, že při ukončení utajované smlouvy či grantové dohody nebo ukončení účasti příjemce grantu musí dodavatel nebo příjemce grantu vrátit veřejnému zadavateli či poskytovateli grantu veškeré utajované informace EU, které má v držení.
5. V seznamu bezpečnostních požadavků se stanoví zvláštní ustanovení týkající se nakládání s utajovanými informacemi EU během plnění utajované smlouvy či grantové dohody nebo při jejím ukončení.
6. Pokud je dodavatel nebo příjemce grantu oprávněn ponechat si utajované informace EU po ukončení smlouvy či grantové dohody, dodavatel nebo příjemce grantu nadále dodržuje minimální standardy obsažené v tomto rozhodnutí a chrání důvěrnost utajovaných informací EU.
Článek 46
Zvláštní ustanovení týkající se utajovaných smluv
1. Podmínky týkající se ochrany utajovaných informací EU, za nichž může dodavatel uzavřít subdodavatelskou smlouvu, jsou stanoveny ve výzvě k předkládání nabídek a v utajované smlouvě.
2. Předtím, než dodavatel zadá jakékoli části utajované smlouvy subdodavateli, musí získat povolení od veřejného zadavatele. Subdodavatelská smlouva, s níž souvisí přístup k utajovaným informacím EU, nemůže být zadána subdodavatelům se sídlem ve třetí zemi, pokud neexistuje právní rámec pro bezpečnost informací stanovený v kapitole 7.
3. Dodavatel je povinen zajistit, aby veškeré subdodavatelské činnosti byly prováděny v souladu s minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím, a nesmí subdodavateli poskytovat utajované informace EU bez předchozího písemného souhlasu veřejného zadavatele.
4. Pokud jde o utajované informace EU, které vytvořil nebo s nimiž nakládá dodavatel, pak se za původce považuje Komise a práva náležející původci vykonává veřejný zadavatel.
Článek 47
Návštěvy v souvislosti s utajovanými smlouvami
1. Pokud zaměstnanci Komise, dodavatelů či příjemců grantu potřebují pro plnění utajované smlouvy nebo grantové dohody přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET v prostorách druhé strany, sjednají se návštěvy ve spolupráci s příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány, určenými bezpečnostními orgány nebo s kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem. O těchto návštěvách je vyrozuměn bezpečnostní orgán Komise. Vnitrostátní bezpečnostní orgány, určené bezpečnostní orgány nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán se však mohou v rámci konkrétních programů nebo projektů dohodnout na postupu, podle kterého se mohou návštěvy sjednávat přímo.
2. Všechny navštěvující osoby musí být držiteli odpovídajícího osvědčení o bezpečnostní prověrce a musí mít potřebu znát utajované informace EU související s utajovanou smlouvou.
3. Navštěvujícím osobám je umožněn přístup pouze k utajovaným informacím EU souvisejícím s účelem návštěvy.
4. Podrobnější ustanovení se formulují v prováděcích pravidlech.
5. Dodržování ustanovení o návštěvách ve spojitosti s utajovanými smlouvami, stanovených v tomto rozhodnutí a v prováděcích pravidlech uvedených v odstavci 4, je povinné.
Článek 48
Přenos a přeprava utajovaných informací EU v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Pokud jde o elektronický přenos utajovaných informací EU, použijí se příslušná ustanovení kapitoly 5 tohoto rozhodnutí.
2. Pokud jde o přepravu utajovaných informací EU, použijí se příslušná ustanovení kapitoly 4 tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
3. V případě přepravy utajovaných materiálů jako nákladu se při určování bezpečnostních opatření uplatní tyto zásady:
a)
bezpečnost musí být zajištěna během všech fází přepravy z místa původu až po konečné místo určení;
b)
stupeň ochrany poskytovaný zásilce se stanoví podle nejvyššího stupně utajení materiálů, které jsou její součástí;
c)
před jakoukoli přeshraniční přepravou materiálů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET musí odesílatel vypracovat přepravní plán, který schválí příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán;
d)
materiály musí být převáženy v nejvyšší možné míře po přímé trase a přeprava musí být ukončena, jak nejrychleji to okolnosti umožní;
e)
je-li to možné, přepravní trasy by měly vést pouze přes území členských států. Přeprava přes jiné než členské státy by se měla uskutečnit pouze v případě, kdy byla povolena vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem států odesílatele i příjemce zásilky.
Článek 49
Poskytování utajovaných informací EU dodavatelům nebo příjemcům grantů se sídlem ve třetích státech
Utajované informace EU jsou dodavatelům nebo příjemcům grantu se sídlem v třetích státech poskytovány v souladu s bezpečnostními opatřeními dohodnutými mezi bezpečnostním orgánem Komise, útvarem Komise jakožto veřejným zadavatelem či poskytovatelem grantu a vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo jiným příslušným bezpečnostním orgánem dotyčného třetího státu, v němž je dodavatel nebo příjemce grantu registrován.
Článek 50
Nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Ochrana informací se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, s nimiž se nakládá nebo jež jsou uchovávány v rámci utajovaných smluv nebo grantových dohod se zakládá na zásadách přiměřenosti a efektivnosti nákladů.
2. Osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení nebo bezpečnostní prověrce personálu se v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod zahrnujících nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED nevyžaduje.
3. Pokud smlouva nebo grantová dohoda zahrnuje nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED v komunikačním a informačním systému provozovaném dodavatelem nebo příjemcem grantu, veřejný zadavatel či poskytovatel grantu po konzultaci s bezpečnostním orgánem Komise zajistí, aby ve smlouvě nebo grantové dohodě byly uvedeny nezbytné technické a správní požadavky týkající se akreditace či schválení komunikačního a informačního systému, které budou přiměřené posouzenému riziku a zohlední všechny příslušné faktory. Na rozsahu akreditace či schválení takového komunikačního a informačního systému se dohodnou bezpečnostní orgán Komise a příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo určený bezpečnostní orgán.
KAPITOLA 7
VÝMĚNA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ S DALŠÍMI ORGÁNY, INSTITUCEMI NEBO JINÝMI SUBJEKTY UNIE, S ČLENSKÝMI STÁTY A SE TŘETÍMI STÁTY A MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 51
Základní zásady
1. Pokud Komise nebo jeden z jejích útvarů rozhodne, že je třeba přistoupit k výměně utajovaných informací EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, se třetím státem nebo s mezinárodní organizací, podniknou se nezbytné kroky k tomu, aby byl pro tento účel zaveden vhodný právní nebo správní rámec, jenž může zahrnovat ujednání o bezpečnosti informací nebo správní ujednání uzavřená v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Aniž je dotčen článek 57, vyměňují se utajované informace EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, se třetím státem nebo mezinárodní organizací, pouze pokud je takový vhodný právní nebo správní rámec zaveden a pokud existují dostatečné záruky, že daný orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie nebo třetí stát nebo mezinárodní organizace uplatňuje rovnocenné základní zásady a minimální standardy pro ochranu utajovaných informací.
Článek 52
Výměna utajovaných informací EU s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie
1. Před uzavřením správního ujednání pro výměnu utajovaných informací EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie si Komise vyžádá ujištění, že daný orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie:
a)
má zaveden právní rámec pro ochranu utajovaných informací EU, který stanoví základní zásady a minimální standardy rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidlech;
b)
uplatňuje bezpečnostní standardy a pokyny týkající se personální bezpečnosti, fyzické bezpečnosti, správy utajovaných informací EU a bezpečnosti komunikačních a informačních systémů, které zaručují úroveň ochrany utajovaných informací EU rovnocennou ochraně v Komisi;
c)
označuje utajované informace, které vytváří, jako utajované informace EU.
2. Hlavním útvarem pro uzavírání správních ujednání o výměně utajovaných informací EU s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie je v rámci Komise Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, které úzce spolupracuje s ostatními příslušnými útvary Komise.
3. Správní ujednání mají zpravidla formu výměny dopisů podepsaných jménem Komise generálním ředitelem pro lidské zdroje a bezpečnost.
4. Před uzavřením správního ujednání o výměně utajovaných informací EU provede bezpečnostní orgán Komise hodnoticí návštěvy s cílem posoudit regulační rámec pro ochranu utajovaných informací EU a ověřit účinnost opatření prováděných na ochranu utajovaných informací EU. Správní ujednání vstupuje v platnost a utajované informace EU se vyměňují, pouze pokud výsledky této hodnoticí návštěvy byly uspokojivé a bylo vyhověno doporučením učiněným v návaznosti na návštěvu. Pravidelně se provádějí následné hodnoticí návštěvy, jejichž účelem je ověřovat, zda je správní ujednání dodržováno a zda zavedená bezpečnostní opatření i nadále splňují dohodnuté základní zásady a minimální standardy.
5. Hlavním vstupním a výstupním místem všech utajovaných informací vyměňovaných s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie je v rámci Komise zpravidla registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Pokud je to však pro ochranu utajovaných informací EU z bezpečnostních, organizačních či provozních důvodů vhodnější, fungují jako hlavní vstupní a výstupní místo všech utajovaných informací ohledně záležitostí, které spadají do pravomoci dotčených útvarů Komise, místní registry utajovaných informací EU zřízené v rámci útvarů Komise podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
6. O procesu uzavírání správních ujednání podle odstavce 2 je informována skupina odborníků pro bezpečnost v Komisi.
Článek 53
Výměna utajovaných informací EU s členskými státy
1. Utajované informace EU mohou být předávány členským státům za předpokladu, že členské státy tyto informace chrání v souladu s požadavky použitelnými na utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení na rovnocenné úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
2. Pokud členské státy poskytnou do struktur či sítí Evropské unie utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Komise tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na rovnocenné úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
Článek 54
Výměna utajovaných informací EU se třetími státy a mezinárodními organizacemi
1. Pokud Komise rozhodne, že je třeba dlouhodobě vyměňovat utajované informace se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi, podniknou se nezbytné kroky k tomu, aby byl pro tento účel zaveden vhodný právní nebo správní rámec, jenž může zahrnovat ujednání o bezpečnosti informací nebo správní ujednání uzavřená v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Dohody o bezpečnosti informací a správní ujednání podle odstavce 1 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které jsou rovnocenné standardům stanoveným tímto rozhodnutím.
3. Komise může uzavřít správní ujednání v souladu s článkem 56, pokud stupeň utajení poskytovaných utajovaných informací EU není zpravidla vyšší než RESTREINT UE/EU RESTRICTED.
4. Správní ujednání o výměně utajovaných informací podle odstavce 3 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které jsou rovnocenné minimálním standardům stanoveným tímto rozhodnutím. Uzavření dohody o bezpečnosti informací nebo správního ujednání je třeba konzultovat se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi.
5. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem je Komise, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci přijímá příslušný útvar Komise (jakožto původce utajovaných informací EU v Komisi) případ od případu s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro Unii. Není-li Komise původcem utajovaných informací, jejichž poskytnutí se požaduje, či zdrojového materiálu, jež mohou obsahovat, útvar Komise, jenž má tyto utajované informace v držení, nejdříve získá pro poskytnutí informací písemný souhlas původce. Nelze-li původce zjistit, převezme po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi jeho odpovědnost útvar Komise, který má tyto utajované informace v držení.
Článek 55
Dohody o bezpečnosti informací
1. Dohody o bezpečnosti informací se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi se uzavírají v souladu s článkem 218 SFEU.
2. Dohody o bezpečnosti informací:
a)
stanoví základní zásady a minimální standardy upravující výměnu utajovaných informací mezi Unií a třetím státem nebo mezinárodní organizací;
b)
stanoví, že se příslušné bezpečnostní orgány příslušných orgánů a institucí Unie a příslušný bezpečnostní orgán dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace dohodnou na technických prováděcích pravidlech. Tato pravidla zohlední úroveň ochrany zajišťovanou zavedenými bezpečnostními předpisy, strukturami a postupy v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci;
c)
stanoví, že před zahájením výměny utajovaných informací v rámci dotyčné dohody je třeba se ujistit, že přijímající strana je schopna jí poskytované utajované informace řádným způsobem chránit a zabezpečit.
3. Pokud je v souladu s čl. 51 odst. 1 rozhodnuto, že je třeba utajované informace EU vyměňovat, konzultuje Komise, je-li to vhodné, Evropskou službu pro vnější činnost, generální sekretariát Rady a jiné orgány a instituce Unie s cílem určit, zda by mělo být předloženo doporučení podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
4. Utajované informace EU nesmí být vyměňovány elektronickými prostředky, pokud tak výslovně není stanoveno v dohodě o bezpečnosti informací nebo v technických prováděcích pravidlech.
5. Hlavním vstupním a výstupním místem všech utajovaných informací vyměňovaných se třetími státy a mezinárodními organizacemi je v rámci Komise zpravidla registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Pokud je to však pro ochranu utajovaných informací EU z bezpečnostních, organizačních či provozních důvodů vhodnější, fungují jako hlavní vstupní a výstupní místo všech utajovaných informací ohledně záležitostí, které spadají do pravomoci dotčených útvarů Komise, místní registry utajovaných skutečností EU zřízené v rámci útvarů Komise podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
6. Za účelem posouzení účinnosti bezpečnostních předpisů, struktur a postupů v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci se Komise ve spolupráci s ostatními orgány, institucemi či jinými subjekty Unie a na základě vzájemné dohody s dotyčným třetím státem nebo mezinárodní organizací účastní hodnoticích návštěv. Cílem hodnoticích návštěv je vyhodnotit:
a)
právní rámec použitelný pro ochranu utajovaných informací;
b)
veškeré zvláštnosti bezpečnostní politiky a způsobu organizace bezpečnosti v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci, které mohou mít dopad na stupeň utajení informací, jež mohou být vyměňovány;
c)
již zavedená bezpečnostní opatření a postupy a
d)
bezpečnostní prověrky pro stupeň utajovaných informací EU, které mají být poskytovány.
Článek 56
Správní ujednání
1. Pokud je třeba v kontextu politického či právního rámce Unie dlouhodobě vyměňovat se třetím státem nebo mezinárodní organizací informace, jejichž stupeň utajení není zpravidla vyšší než RESTREINT UE/EU RESTRICTED, a pokud bezpečnostní orgán Komise po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi zejména potvrdí, že dotyčná strana nemá dostatečně rozvinutý bezpečnostní systém, který by jí umožnil uzavřít dohodu o bezpečnosti informací, může Komise uzavřít s příslušnými orgány dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace správní ujednání.
2. Taková správní ujednání mají zpravidla formu výměny dopisů.
3. Před uzavřením ujednání se provede hodnoticí návštěva. O výsledku hodnoticí návštěvy se uvědomí skupina odborníků pro bezpečnost v Komisi. Pokud existují výjimečné důvody pro naléhavou výměnu utajovaných informací, mohou být utajované informace EU poskytnuty pod podmínkou, že bude učiněno vše pro to, aby hodnoticí návštěva byla vykonána co nejdříve.
4. Utajované informace EU nesmí být vyměňovány elektronickými prostředky, pokud tak správní ujednání výslovně nestanoví.
Článek 57
Výjimečné ad hoc poskytování utajovaných informací EU
1. Není-li uzavřena dohoda o bezpečnosti informací ani správní ujednání a pokud Komise nebo některý z jejích útvarů rozhodne, že je v kontextu politického nebo právního rámce Unie výjimečně třeba předat utajované informace EU třetímu státu nebo mezinárodní organizaci, bezpečnostní orgán Komise u bezpečnostních orgánů dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace v možném rozsahu ověří, zda jsou jejich bezpečnostní předpisy, struktury a postupy takové, že poskytnuté utajované informace EU budou chráněny na úrovni standardů, které nejsou méně přísné než standardy stanovené v tomto rozhodnutí.
2. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU předmětnému třetímu státu nebo mezinárodní organizaci učiní po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi Komise na základě návrhu člena Komise odpovědného za bezpečnostní záležitosti.
3. Poté, co Komise vydá své rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, a s výhradou předchozího písemného souhlasu původce, včetně původců zdrojového materiálu, který mohou obsahovat, předá příslušný útvar Komise dotčené informace, které ponesou označení týkající se způsobilosti k předání uvádějící třetí stát nebo mezinárodní organizaci, jíž byly informace poskytnuty. Před vlastním poskytnutím informací nebo při jejich poskytnutí se dotyčná třetí strana písemně zaváže k ochraně obdržených utajovaných informací EU v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím.
KAPITOLA 8
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 58
Nahrazení předchozího rozhodnutí
Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (14).
Článek 59
Utajované informace vytvořené před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost
1. Veškeré informace EU utajované podle rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom jsou nadále chráněny v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto rozhodnutí.
2. Veškeré utajované informace v držení Komise ke dni, kdy rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom vstoupilo v platnost, s výjimkou utajovaných informací Euratom:
a)
pokud je vytvořila Komise, se nadále považují za automaticky přeřazené do stupně utajení RESTREINT UE, ledaže se jejich autor do 31. ledna 2002 rozhodl udělit jim jiný stupeň utajení a informoval všechny subjekty, jimž je dotčený dokument určen;
b)
pokud je vytvořily osoby mimo Komisi, si zachovávají svůj původní stupeň utajení, a považují se proto za utajované informace EU rovnocenného stupně, ledaže autor souhlasí s jejich odtajněním nebo se snížením stupně jejich utajení.
Článek 60
Prováděcí pravidla a bezpečnostní upozornění
1. Na přijetí prováděcích pravidel k tomuto rozhodnutí, je-li to zapotřebí, se v plném souladu s vnitřním jednacím řádem vztahuje zvláštní rozhodnutí Komise o zmocnění určené členovi Komise, který je odpovědný za bezpečnostní záležitosti.
2. Po svém zmocnění prostřednictvím výše uvedeného rozhodnutí Komise může člen Komise odpovědný za bezpečnostní záležitosti vypracovávat bezpečnostní upozornění, v nichž stanoví bezpečnostní pokyny a osvědčené postupy v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
3. Úkoly zmiňované v prvním a druhém odstavci tohoto článku může Komise plně v souladu s vnitřním jednacím řádem přenést na generálního ředitele pro lidské zdroje a bezpečnost prostřednictvím zvláštního rozhodnutí o přenesení pravomoci.
Článek 61
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. března 2015.
KOMISIJAS LĒMUMS (ES, Euratom) 2015/444
(2015. gada 13. marts)
par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106. pantu,
ņemot vērā 7. protokolu Par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumiem, un jo īpaši tā 18. pantu,
tā kā:
(1)
Komisijas drošības noteikumus par Eiropas Savienības klasificētas informācijas aizsardzību (ESKI) ir jāpārskata un jāatjaunina, ņemot vērā institucionālos, organizatoriskos, operatīvos un tehnoloģiskos jauninājumus.
(2)
Eiropas Komisija kopā ar Beļģijas, Luksemburgas un Itālijas valdībām piedalās vairākos ar drošības jautājumiem saistītos pasākumos tās struktūru galvenajās atrašanās vietās (1).
(3)
Komisija, Padome un Eiropas Ārējās darbības dienests ir apņēmības pilni piemērot līdzvērtīgus drošības standartus attiecībā uz ESKI aizsardzību.
(4)
Ir svarīgi attiecīgā gadījumā sasaistīt Eiropas Parlamentu un citas Savienības iestādes, aģentūras, struktūras un birojus ar klasificētas informācijas aizsardzības principiem, noteikumiem un standartiem, kuri ir nepieciešami, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses.
(5)
Risku ES klasificētajai informācijai pārvalda kā procesu. Šā procesa mērķis ir noteikt zināmos riskus drošībai, definēt drošības pasākumus, kuru mērķis ir mazināt šādus riskus līdz pieņemamam līmenim atbilstīgi šajā lēmumā izklāstītajiem pamatprincipiem un minimuma standartiem, un piemērot šos pasākumus saskaņā ar padziļinātas aizsardzības koncepciju. Šādu pasākumu efektivitāti nepārtraukti izvērtē.
(6)
Komisijā fiziskā drošība, kuras mērķis ir klasificētas informācijas aizsardzība, ietver fizisku un tehnisku aizsardzības pasākumu piemērošanu, kuru mērķis ir nepieļaut neatļautu piekļuvi ESKI.
(7)
ESKI pārvaldība ir administratīvu pasākumu piemērošana ar mērķi kontrolēt ESKI visā tās aprites cikla laikā, lai papildinātu šā lēmuma 2., 3. un 5. nodaļā minētos pasākumus un tādējādi palīdzētu atturēt no tīša vai netīša šādas informācijas apdraudējuma vai tās zaudējuma, atklāt šādu apdraudējumu vai zaudējumu un atgūties apdraudējuma vai zaudējuma gadījumā. Šādi pasākumi jo īpaši ir saistīti ar ESKI izveidi, glabāšanu, reģistrāciju, kopēšanu, tulkošanu, klasifikācijas līmeņa pazemināšanu, deklasifikāciju, pārvietošanu un iznīcināšanu, un tie papildina vispārīgos noteikumus par dokumentu pārvaldību Komisijā (Lēmumi 2002/47/EK (2), EOTK, Euratom un 2004/563/EK, Euratom (3)).
(8)
Šā lēmuma noteikumi neskar:
a)
Regulu (Euratom) Nr. 3 (4);
b)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (5);
c)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (6);
d)
Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 354/83 (7),
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. NODAĻA
PAMATPRINCIPI UN MINIMUMA STANDARTI
1. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
1)
“Komisijas dienests” ir Komisijas ģenerāldirektorāts vai dienests, vai Komisijas locekļa kabinets;
2)
“kriptogrāfijas materiāls” ir kriptogrāfijas algoritmi, kriptogrāfijas aparatūras un programmatūras moduļi un produkti, tostarp īstenošanas informācija un ar to saistītā dokumentācija un atslēgu materiāls;
3)
“deklasifikācija” ir visas drošības klasifikācijas noņemšana;
4)
“padziļināta aizsardzība” ir dažādu drošības pasākumu piemērošana, izveidojot daudzslāņu aizsardzību;
5)
“dokuments” ir jebkura fiksēta informācija neatkarīgi no tās fiziskā veidola vai iezīmēm;
6)
“klasifikācijas līmeņa pazemināšana” ir zemāka drošības klasifikācija līmeņa piešķiršana;
7)
“rīkošanās” ar ESKI ir visu veidu darbības, ko ar ESKI veic visā tās aprites cikla laikā. Tajā ietilpst izveide, reģistrācija, apstrāde, pārvietošana, klasifikācijas līmeņa pazemināšana, deklasifikācija un iznīcināšana. Saistībā ar komunikācijas un informācijas sistēmām (KIS) tajā ietilpst arī vākšana, uzrādīšana, pārsūtīšana un glabāšana;
8)
“turētājs” ir pienācīgi pilnvarota persona, kurai ir pierādīta vajadzība pēc informācijas, kuras rīcībā ir ESKI un kura tādējādi ir atbildīga par tās aizsardzību;
9)
“īstenošanas noteikumi” ir noteikumi vai drošības paziņojumi, kas pieņemti saskaņā ar 5. nodaļu Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/443 (8);
10)
“materiāli” ir jebkurš medijs, datu nesējs vai iekārtas vai ierīces daļa, kas jau ir izgatavota vai vēl tiek izgatavota;
11)
“autors” ir Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra, dalībvalsts, trešā valsts vai starptautiska organizācija, kuras pakļautībā klasificēta informācija ir izveidota un/vai nodota Savienības struktūrām;
12)
“telpas” ir visa veida nekustamā vai tai pielīdzināma manta, kas atrodas Komisijas īpašumā vai turējumā;
13)
“drošības riska pārvaldības process” ir viss process, kurā ietilpst tādu neparedzētu notikumu apzināšana, kontrole un ietekmes mazināšana, kuri var ietekmēt drošību organizācijā vai kādā no sistēmām, ko tā izmanto. Tas attiecas uz visām darbībām, kas saistītas ar risku, tostarp tā izvērtēšanu, novēršanu, uzņemšanos un izziņošanu;
14)
“Civildienesta noteikumi” ir Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (9);
15)
“draudi” ir nevēlama incidenta iespējams cēlonis, kas var kaitēt organizācijai vai jebkurai sistēmai, ko tā izmanto; šādiem draudiem var būt gadījuma raksturs, vai tie var būt apzināti (ļaunprātīgi), un tos raksturo draudēšanas elementi, iespējamie mērķi un uzbrukuma metodes;
16)
“vājā vieta” ir jebkāda veida nepilnība, ko varētu izmantot vienā vai vairākos draudu gadījumos. Vājā vieta var būt kāda posma iztrūkums vai var būt saistīta ar nepilnību kontrolē attiecībā uz tās stiprumu, pilnīgumu vai konsekvenci, un tai var būt tehnisks, procedurāls, fizisks, organizatorisks vai ar darbību saistīts raksturs.
2. pants
Priekšmets un piemērošanas joma
1. Šajā lēmumā noteikti ESKI aizsardzības pamatprincipi un minimuma drošības standarti.
2. Šo lēmumu piemēro visiem Komisijas dienestiem un visās Komisijas telpās.
3. Neatkarīgi no īpašām norādēm, kas attiecas uz konkrētām darbinieku grupām, šo lēmumu piemēro Komisijas locekļiem, Komisijas darbiniekiem, kuriem ir piemērojami Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, darbam Komisijā norīkotajiem valsts ekspertiem (NVE), pakalpojumu sniedzējiem un viņu darbiniekiem, stažieriem un ikvienai personai, kura var piekļūt Komisijas ēkām vai citiem aktīviem vai informācijai, kas ir Komisijas rīcībā.
4. Šā lēmuma noteikumi neskar Lēmumu 2002/47/EK, EOTK, Euratom un Lēmumu 2004/563/EK, Euratom.
3. pants
ESKI definīcija, drošības klasifikācija un marķējums
1. “Eiropas Savienības klasificēta informācija” (ESKI) ir jebkura informācija vai materiāli, kuriem piemērota ES drošības klasifikācija un kuru neatļauta izpaušana var izraisīt dažāda līmeņa kaitējumu Eiropas Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu interesēm.
2. ESKI klasificē kādā no šādiem līmeņiem:
a) TRES SECRET UE/EU TOP SECRET : informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var radīt ārkārtīgi smagu kaitējumu būtiskām Eiropas Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm;
b) SECRET UE/EU SECRET : informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var radīt nopietnu kaitējumu būtiskām Eiropas Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm;
c) CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL : informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var radīt kaitējumu būtiskām Eiropas Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm;
d) RESTREINT UE/EU RESTRICTED : informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var būt nevēlama Eiropas Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm.
3. ESKI piemēro drošības klasifikācijas marķējumu saskaņā ar 2. punktu. Var piemērot papildu marķējumu, kas nav klasifikācijas marķējums, bet ir paredzēts, lai norādītu saistīto darbības jomu, autoru, ierobežotu izplatīšanu, izmantošanu vai norādītu pieļaujamo izpaušanu.
4. pants
Klasifikācijas pārvaldība
1. Ikviens Komisijas loceklis vai Komisijas dienests nodrošina, ka ESKI, ko tas ir izveidojis, ir pienācīgi klasificēta, skaidri apzīmēta ESKI un saglabā klasifikācijas līmeni vienīgi tik ilgi, cik tas nepieciešams.
2. Neskarot 26. pantu, ESKI klasifikācijas līmeņa pazemināšanu vai deklasifikāciju, vai 3. panta 2. punktā minētā marķējumu maiņu vai noņemšanu veic tikai ar autora iepriekšēju rakstisku piekrišanu.
3. Attiecīgā gadījumā īstenošanas noteikumus par rīkošanos ar ESKI, tostarp praktisko klasifikācijas rokasgrāmatu, pieņem saskaņā ar 60. pantu.
5. pants
Klasificētas informācijas aizsardzība
1. ESKI aizsargā saskaņā ar šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumiem.
2. Jebkādas ESKI vienības turētājs ir atbildīgs par tās aizsardzību saskaņā ar šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumiem, ievērojot noteikumus, kas izklāstīti turpmāk 4. nodaļā.
3. Ja dalībvalstis Komisijas struktūrās vai tīklos ievieš klasificētu informāciju, kam uzlikts valsts drošības klasifikācijas marķējums, Komisija aizsargā šo informāciju saskaņā ar prasībām, kas attiecas uz līdzvērtīga līmeņa ESKI, kā tas izklāstīts I pielikumā ietvertajā drošības klasifikāciju atbilsmju tabulā.
4. ESKI kopumam var piešķirt tāda līmeņa aizsardzību, kas atbilst augstākam klasifikācijas līmenim nekā tā atsevišķām sastāvdaļām piešķirtais klasifikācijas līmenis.
6. pants
Drošības riska pārvaldība
1. Drošības pasākumi ESKI aizsardzībai visā tās aprites cikla laikā jo īpaši ir samērīgi ar drošības klasifikācijas līmeni, informācijas vai materiāla veidu un apjomu, to iekārtu atrašanās vietu un uzbūvi, kurās ESKI atrodas, un vietēji izvērtētiem ļaunprātīgu un/vai noziedzīgu nodarījumu draudiem, tostarp spiegošanu, sabotāžu vai terorismu.
2. Ārkārtas rīcības plānos ņem vērā vajadzību aizsargāt ESKI ārkārtas situācijās, lai nepieļautu neatļautu piekļuvi, izpaušanu, integritātes vai pieejamības zudumu.
3. Visu dienestu darbības nepārtrauktības plānos iekļauj preventīvus un atgūšanas pasākumus, lai mazinātu nozīmīgu starpgadījumu vai incidentu ietekmi uz rīkošanos ar ESKI un tās glabāšanu.
7. pants
Šā lēmuma īstenošana
1. Attiecīgā gadījumā īstenošanas noteikumus šā lēmuma papildināšanai vai atbalstam pieņem saskaņā ar 60. pantu.
2. Komisijas dienesti veic visus viņu kompetencē ietilpstošos nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, rīkojoties ar ESKI vai jebkuru citu klasificētu informāciju vai glabājot to, piemēro šo lēmumu un attiecīgos īstenošanas noteikumus.
3. Drošības pasākumi, ko veic, īstenojot šo lēmumu, atbilst principiem par drošību Komisijā, kas noteikti 3. pantā Lēmumā (ES, Euratom) 2015/443.
4. Cilvēkresursu un drošības ĢD ģenerāldirektors izveido Komisijas Drošības iestādi Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta ietvaros. Komisijas Drošības iestāde pilda pienākumus, kas tai uzticēti ar šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumiem.
5. Katrā Komisijas dienestā vietējais drošības speciālists (LSO), kas minēts 20. pantā Lēmumā (ES, Euratom) Nr. 2015/443, ciešā sadarbībā ar Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātu veic šādus vispārīgus pienākumus ESKI aizsardzībai saskaņā ar šo lēmumu:
a)
pārvalda darbinieku drošības atļauju pieteikumus;
b)
piedalās drošības mācībās un informatīvās sanāksmēs;
c)
uzrauga attiecīgā dienesta reģistra kontrolieri (RK);
d)
ziņo par drošības prasību pārkāpumiem un ESKI apdraudējumiem;
e)
glabā rezerves atslēgas un pierakstus par katru kodu kombināciju;
f)
uzņemas citus uzdevumus, kas saistīti ar ESKI aizsardzību vai noteikti īstenošanas noteikumos.
8. pants
Drošības prasību pārkāpumi un ESKI apdraudējums
1. Drošības prasību pārkāpums rodas personas tādas darbības vai bezdarbības rezultātā, kas ir pretrunā šajā lēmumā un tā īstenošanas noteikumos paredzētajiem drošības noteikumiem.
2. ESKI ir apdraudēta, ja drošības prasību pārkāpuma dēļ tā ir pilnībā vai daļēji izpausta nesankcionētām personām.
3. Par visiem drošības pārkāpumiem vai aizdomām par drošības pārkāpumiem nekavējoties ziņo Komisijas Drošības iestādei.
4. Ja ir zināms vai pastāv pamatotas aizdomas, ka ESKI ir apdraudēta vai zudusi, veic drošības izmeklēšanu saskaņā ar 13. pantu Lēmumā (ES, Euratom) 2015/443.
5. Veic visus vajadzīgos pasākumus, lai:
a)
informētu autoru;
b)
nodrošinātu, ka faktu apzināšanas nolūkā lietu izmeklē darbinieki, kas nav tieši saistīti ar pārkāpumu;
c)
novērtētu iespējamo kaitējumu, kas nodarīts Savienības vai dalībvalstu interesēm;
d)
veiktu attiecīgus pasākumus, lai nepieļautu atkārtošanos; kā arī
e)
par veiktajiem pasākumiem ziņotu attiecīgajām iestādēm.
6. Personām, kuras ir atbildīgas par šajā lēmumā izklāstīto drošības noteikumu pārkāpšanu, var piemērot disciplināratbildību saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. Personām, kuras ir atbildīgas par ESKI apdraudējumu vai zudumu, piemēro disciplināratbildību un/vai cita veida tiesvedību saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.
2. NODAĻA
DARBINIEKU DROŠĪBA
9. pants
Definīcijas
Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
1)
“atļauja piekļūt ESKI” ir Komisijas Drošības iestādes lēmums, …ko pieņem pamatojoties uz dalībvalsts kompetentās iestādes apgalvojumu par to, ka Komisijas ierēdnim, citam darbiniekam, vai norīkotam valsts ekspertam, ja ir konstatēts, ka viņam ir vajadzība pēc informācijas, un viņš ir attiecīgi informēts par saviem pienākumiem un atbildību, līdz konkrētam datumam var piešķirt piekļuvi ESKI līdz konkrētam klasifikācijas līmenim (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākam); var uzskatīt, ka tāda persona ir “saņēmusi drošības atļauju”;
2)
“darbinieku drošības atļaujas piešķiršana” nozīmē tādu pasākumu piemērošanu, kas nodrošina, ka piekļuvi ESKI piešķir tikai personām,
a)
kurām ir vajadzība pēc informācijas;
b)
kuras attiecīgā gadījumā ir saņēmušas atbilstoša līmeņa drošības atļauju; un
c)
kuras ir informētas par viņu pienākumiem un atbildību;
3)
“personāla drošības pielaide” (PDP) ir dalībvalsts kompetentās iestādes deklarācija, kas pieņemta pēc tam, kad dalībvalsts kompetentās iestādes veikušas drošības izmeklēšanu, un ar ko apliecina, ka personai, ja ir konstatēts, ka tai ir vajadzība pēc informācijas un tā ir attiecīgi informēta par saviem pienākumiem un atbildību, līdz konkrētam datumam var piešķirt piekļuvi ESKI līdz konkrētam līmenim (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākam);
4)
“personāla drošības pielaides apliecība” (PDPA) ir kompetentas iestādes izdota apliecība, kurā teikts, ka personai ir derīga drošības pielaide vai Komisijas Drošības iestādes izdota drošības atļauja, un kurā norādīts tas ESKI klasifikācijas līmenis, līdz kuram personai var piešķirt piekļuvi (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāks), attiecīgās drošības pielaides vai atļaujas derīguma termiņš un pašas apliecības derīguma termiņš;
5)
“drošības izmeklēšana” ir izmeklēšanas procedūras, ko saskaņā ar spēkā esošiem valsts normatīvajiem aktiem veic dalībvalsts kompetentā iestāde, lai pārliecinātos, ka nav nekādas nelabvēlīgas informācijas, kas varētu liegt konkrētai personai saņemt drošības pielaidi līdz konkrētam līmenim (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākam).
10. pants
Pamatprincipi
1. Personai piešķir piekļuvi ESKI vienīgi pēc tam, kad:
1)
konstatēta personas vajadzība pēc informācijas;
2)
persona ir iepazīstināta ar ESKI aizsardzībai paredzētiem drošības noteikumiem un attiecīgajiem drošības standartiem un pamatnostādnēm, un tā ir apliecinājusi savus pienākumus un atbildību saistībā ar šādas informācijas aizsargāšanu;
3)
attiecībā uz informāciju, kuras klasifikācijas līmenis ir CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāks, persona ir saņēmusi attiecīga līmeņa drošības atļauju vai ieņemamā amata dēļ citā veidā ir pienācīgi pilnvarota saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem.
2. Visas personas, kuru pienākumos var ietilpt vajadzība piekļūt ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, saņem attiecīga līmeņa drošības atļauju, pirms tām piešķir piekļuvi šādai ESKI. Attiecīgās personas rakstiski piekrīt, ka tām piemēro darbinieku drošības pielaides procedūru. Pretējā gadījumā personu nevar apstiprināt darbam konkrētajā amatā, tai nevar uzticēt veikt konkrēto funkciju vai uzdevumu, kas ir saistīts ar piekļuvi informācijai, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī.
3. Darbinieku drošības pielaides procedūras izstrādā tā, lai, ņemot vērā attiecīgās personas lojalitāti, patiesumu un uzticamību, noteiktu, vai konkrētai personai drīkst piešķirt piekļuvi ESKI.
4. Personas lojalitāti, patiesumu un uzticamību, lai šai personai varētu piešķirt drošības pielaidi ar mērķi piekļūt informācijai, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, nosaka ar drošības izmeklēšanas palīdzību, ko veic dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem.
5. Komisijas Drošības iestāde ir vienīgā atbildīgā par sadarbību ar valsts drošības iestādēm (VDI) vai citām kompetentām valsts iestādēm saistībā ar visiem drošības pielaides jautājumiem. Visi kontakti starp Komisijas dienestiem un to darbiniekiem un VDI un citām kompetentajām iestādēm notiek ar Komisijas Drošības iestādes starpniecību.
11. pants
Drošības atļauju piešķiršanas procedūra
1. Katrs ģenerāldirektors vai dienesta vadītājs Komisijā apzina tos amatus tā vadītajos departamentos, kuru ieņēmējiem, lai veiktu pienākumus, ir vajadzīga piekļuve informācijai, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, tāpēc tiem ir vajadzīga drošības atļauja.
2. Tiklīdz kļūst zināms, ka persona tiks iecelta amatā, kur vajadzīga piekļuve informācijai, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, attiecīgā Komisijas dienesta LSO informē Komisijas Drošības iestādi, kas nosūta šai personai drošības pielaides anketu, ko sagatavojusi tās dalībvalsts VDI, kuras valstspiederīgais šī persona bija, kad kļuva par Eiropas iestāžu darbinieku. Persona rakstiski piekrīt, ka tai piemēro drošības pielaides procedūru un visīsākajā iespējamā termiņā nosūta aizpildītu aptaujas anketu atpakaļ Komisijas Drošības iestādei.
3. Komisijas Drošības iestāde pārsūta aizpildīto darbinieka drošības pielaides anketu tās dalībvalsts VDI, kuras valstspiedrīgais šī persona bija, kad kļuva par Eiropas iestāžu darbinieku, un lūdz veikt drošības izmeklēšanu saistībā ar ESKI līmeni, kuram šai personai vajadzēs piekļūt.
4. Ja Komisijas Drošības iestādei par personu, kura pieteikusies drošības pielaides saņemšanai, ir zināma drošības izmeklēšanai nozīmīga informācija, Komisijas Drošības iestāde, rīkojoties saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, šo informāciju paziņo kompetentajai VDI.
5. Pēc drošības izmeklēšanas beigām un cik drīz vien iespējams pēc tam, kad attiecīgā VDI ir paziņojusi savu vispārējo novērtējumu par drošības izmeklēšanas rezultātiem, Komisijas Drošības iestāde:
a)
var attiecīgajai personai piešķirt atļauju piekļūt ESKI un ļaut piekļūt konkrēta līmeņa ESKI līdz norādītā termiņa beigām, bet ne ilgāk par 5 gadiem, ja drošības izmeklēšanas rezultātā apstiprinās, ka nav zināma negatīva informācija, kas varētu ļaut apšaubīt personas lojalitāti, patiesumu un uzticamību;
b)
ja drošības izmeklēšanas rezultātā nerodas šāda pārliecība, saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem to paziņo attiecīgajai personai, kura var lūgt, lai to uzklausa Komisijas Drošības iestāde, kas savukārt var lūgt kompetento VDI sniegt papildu skaidrojumus, ko tā var sniegt saskaņā ar saviem valsts normatīvajiem aktiem. Ja drošības izmeklēšanas rezultātu apstiprina, atļauju piekļūt ESKI, neizsniedz.
6. Drošības izmeklēšanai un tās rezultātiem piemēro normatīvos aktus, kas ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī, tostarp par pārsūdzībām. Komisijas Drošības iestādes lēmumus pārsūdz saskaņā ar Civildienesta noteikumiem.
7. Komisija akceptē atļauju piekļūt ESKI, kuru piešķīrusi jebkura cita Savienības iestāde, struktūra vai aģentūra, ar noteikumu, ka tā joprojām ir derīga. Atļauja attiecas uz visiem attiecīgās personas uzdevumiem Komisijā. Savienības iestāde, struktūra vai aģentūra, kurā persona stājas darbā, paziņos attiecīgajai VDI par darba devēja maiņu.
8. Ja persona nesāk darbu 12 mēnešu laikā no dienas, kad Komisijas Drošības iestādei ir paziņots par drošības izmeklēšanas rezultātiem, vai ja persona pārtrauc darbu uz 12 mēnešiem un to šajā laikā nenodarbina ne Komisija, ne kāda cita Savienības iestāde, struktūra vai aģentūra, un tā neieņem amatu dalībvalsts valsts pārvaldē, Komisijas Drošības iestāde vēršas pie attiecīgās VDI, lai saņemtu apstiprinājumu, ka drošības pielaide joprojām ir derīga un atbilstīga.
9. Ja Komisijas Drošības iestādei kļūst zināma informācija par drošības risku, ko izraisa persona, kurai ir derīga drošības atļauja, Drošības iestāde, ievērojot attiecīgos noteikumus, paziņo par to attiecīgajai VDI.
10. Ja VDI informē Komisijas Drošības iestādi, ka tā atsauc apstiprinājumu, kas sniegts saskaņā ar 5. panta a) punktu attiecībā uz personu, kurai ir derīga atļauja piekļūt ESKI, Komisijas Drošības iestāde var lūgt VDI skaidrojumus, ko tā var sniegt saskaņā ar savas valsts normatīvajiem aktiem. Ja attiecīgā VID apstiprina negatīvo informāciju, drošības atļauju atsauc un personai liedz piekļuvi ESKI un amatiem, kuros šāda piekļuve ir iespējama vai kuros minētā persona varētu apdraudēt drošību.
11. Ikvienu lēmumu apturēt vai atcelt atļauju piekļūt ESKI personai, kurai piemērojams šis lēmums, un attiecīgā gadījumā šāda lēmuma iemeslus paziņo attiecīgajai personai, kura var lūgt, lai viņu uzklausītu Komisijas Drošības iestāde. VDI sniegtajai informācijai piemēro atbilstīgos normatīvos aktus, kas ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī. Šajā saistībā pieņemtos Komisijas Drošības iestādes lēmumus pārsūdz saskaņā ar Civildienesta noteikumiem.
12. Komisijas dienesti nodrošina, ka valstu eksperti, kas norīkoti uz tādiem amatiem, kam vajadzīga drošības atļauja piekļūt ESKI, pirms stāšanās amatā Komisijas Drošības iestādei uzrāda saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem derīgu PDP vai personāla drošības pielaides apliecību (PDPA), un uz šā pamata Drošības iestāde izsniedz drošības atļauju piekļūt ESKI līdz līmenim, kas atbilst valsts drošības pielaidē minētajam, ar maksimālo derīguma termiņu uz norīkojuma laiku.
13. Komisijas locekļus, kuriem ir piekļuve ESKI, pamatojoties uz ieņemamo amatu saskaņā ar Līgumu, iepazīstina ar drošības pienākumiem, kas attiecas uz ESKI aizsardzību.
14. Drošības pielaižu un atļauju, ar ko piešķir piekļuvi ESKI, uzskaiti veic Komisijas Drošības iestāde saskaņā ar šo lēmumu. Uzskaitē ietver vismaz to ESKI klasifikācijas līmeni, kuram personai ir piešķirta piekļuve, drošības pielaides izsniegšanas datumu un derīguma termiņu.
15. Komisijas Drošības iestāde var izsniegt PDPA, norādot ESKI klasifikācijas līmeni, kuram personai var piešķirt piekļuvi (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāks līmenis), attiecīgās ESKI piekļuves atļaujas spēkā stāšanās datumu un apliecības derīguma beigu datumu.
16. Pēc sākotnējās drošības atļaujas piešķiršanas un ar nosacījumu, ka persona nepārtraukti ir bijusi Eiropas Komisijas vai citas Savienības iestādes, struktūras vai aģentūras darbinieks(-ce), un tai joprojām ir vajadzīga piekļuve ESKI, drošības atļauju piekļūt ESKI pārskata atjaunošanas nolūkā, parasti ik pēc pieciem gadiem, skaitot no dienas, kad paziņots par pēdējās drošības pārbaudes rezultātiem, uz kuriem atļauja balstīta.
17. Komisijas Drošības iestāde var pagarināt esošās drošības atļaujas derīguma termiņu līdz 12 mēnešiem, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad nosūtīts atjaunošanas pieprasījums un atbilstošā drošības pielaides anketa, no attiecīgās VDI vai citas kompetentas valsts iestādes nav saņemta negatīva informācija. Ja pēc šā 12 mēnešu laikposma beigām attiecīgā VDI vai cita kompetentā valsts iestāde nav paziņojusi Komisijai Drošības iestādei savu atzinumu, personai nosaka tādus pienākumus, kuru pildīšanai drošības atļauja nav vajadzīga.
12. pants
Drošības atļauju instruktāža
1. Pēc dalības Komisijas Drošības iestādes rīkotā drošības atļaujas instruktāžā, visas personas, kas ir saņēmušas drošības atļauju, rakstiski apliecina, ka ir sapratušas savus pienākumus attiecībā uz ESKI aizsardzību un iespējamām sekām ESKI apdraudējuma gadījumā. Komisijas Drošības iestāde uztur šādu rakstisku apliecinājumu reģistru.
2. Visas personas, kuras ir saņēmušas atļauju piekļūt ESKI vai kurām ir jārīkojas ar ESKI, jau sākotnēji tiek informētas un vēlāk regulāri saņem instruktāžu par draudiem drošībai, un tām ir nekavējoties jāinformē Komisijas Drošības iestāde par jebkuru tuvošanās mēģinājumu vai citu darbību, kas šķiet aizdomīga vai neparasta.
3. Visas personas, kas beidz pildīt pienākumus, kuri saistīti ar piekļuvi ESKI, tiek iepazīstinātas ar pienākumu arī turpmāk neizpaust ESKI, un vajadzības gadījumā tās apliecina to rakstiski.
13. pants
Drošības pagaidu atļaujas
1. Ārkārtas apstākļos, ja tas ir dienesta interesēs, gaidot pilnīgas drošības izmeklēšanas pabeigšanu, Komisijas Drošības iestāde pēc konsultēšanās ar tās dalībvalsts VDI, kuras valstspiederīgais ir attiecīgā persona, un ar nosacījumu, ka priekškontroles rezultāti apliecina, ka nav zināma nekāda negatīva informācija, personai var piešķirt pagaidu atļauju piekļūt ESKI konkrēta uzdevuma veikšanai, neskarot noteikumus par drošības pielaides atjaunošanu. Šādas pagaidu atļaujas piekļuvei ESKI ir derīgas vienu termiņu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, un nesniedz piekļuvi informācijai, kas klasificēta TRES SECRET UE/EU TOP SECRET līmenī.
2. Pēc tam, kad saskaņā ar 12. panta 1. punktu saņemta instruktāža, visas personas, kam piešķirta pagaidu atļauja, rakstiski apliecina, ka ir sapratušas savus pienākumus attiecībā uz ESKI aizsargāšanu un iespējamās sekas ESKI apdraudējuma gadījumā. Komisijas Drošības iestāde uztur šādu rakstisku apliecinājumu reģistru.
14. pants
Dalība Komisijas organizētās klasificētās sanāksmēs
1. Komisijas dienesti, kas atbild par tādu sanāksmju rīkošanu, kurās apspriež informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, ar LSO vai sanāksmes organizatora starpniecību savlaicīgi iepriekš informē Komisijas Drošības iestādi par šādas sanāksmes datumu, laiku, vietu un dalībniekiem.
2. Ievērojot 11. panta 13. punktu, personas, kas nosūtītas piedalīties Komisijas rīkotās sanāksmēs, kurās apspriež informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, var tajās piedalīties tikai tad, ja ir apstiprināta viņu drošības pielaide vai drošības atļaujas statuss. Personām, kas Komisijas Drošības iestādei nav uzrādījušas PDPA vai citu drošības pielaides pierādījumu, vai Komisijas dalībniekiem, kuriem nav drošības atļaujas, liedz piekļuvi šādām klasificētām sanāksmēm.
3. Pirms klasificētas sanāksmes organizēšanas atbildīgais sanāksmes organizators vai LSO tajā Komisijas dienestā, kas rīko sanāksmi, pieprasa ārējiem dalībniekiem uzrādīt Komisijas Drošības iestādei PDPA vai citu drošības pielaides pierādījumu. Komisijas Drošības iestāde informē LSO vai sanāksmes rīkotāju par saņemtajām PDPA vai citiem pierādījumiem par PDP. Attiecīgā gadījumā var izmantot konsolidētu sarakstu ar personu vārdiem un uzvārdiem, sniedzot vajadzīgo drošības pielaides pierādījumu.
4. Ja kompetentās iestādes informē Komisijas Drošības iestādi, ka personai, kuras pienākumos ietilpst apmeklēt Komisijas rīkotās sanāksmes, PDP ir atsaukta, Komisijas Drošības iestāde informē par sanāksmes rīkošanu atbildīgā Komisijas dienesta LSO.
15. pants
Iespējama piekļuve ESKI
Kurjeri, apsargi un eskortētāji ir saņēmuši attiecīga līmeņa drošības atļaujas vai par viņiem ir veikta cita veida atbilstīga izmeklēšana saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem, ir saņēmuši instruktāžu par ESKI aizsardzības drošības procedūrām un ir informēti par saviem pienākumiem aizsargāt uzticēto informāciju.
3. NODAĻA
FIZISKĀ DROŠĪBA KLASIFICĒTAS INFORMĀCIJAS AIZSARDZĪBAI
16. pants
Pamatprincipi
1. Fiziskās drošības pasākumu mērķis ir nepieļaut slepenu vai vardarbīgu ielaušanos, atturēt no neatļautām darbībām, kavēt un atklāt šādas neatļautas darbības un ļaut nošķirt darbiniekus attiecībā uz piekļuvi ESKI, pamatojoties uz to vajadzību pēc informācijas. Šādus pasākumus nosaka, pamatojoties uz riska pārvaldības procesu, saskaņā ar šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumiem.
2. Fiziskās drošības pasākumi jo īpaši ir paredzēti, lai nepieļautu neatļautu piekļuvi ESKI:
a)
nodrošinot, ka ar ESKI rīkojas un to glabā atbilstīgi;
b)
ļaujot nošķirt darbiniekus attiecībā uz piekļuvi ESKI, pamatojoties uz to vajadzību pēc informācijas un - attiecīgā gadījumā - drošības atļauju;
c)
atturot no neatļautām darbībām, tās novēršot un aizkavējot; Fun
d)
neatļaujot vai aizkavējot nepiederošu personu iekļūšanu slepus vai ar spēku.
3. Fiziskās drošības pasākumus īsteno visās telpās, ēkās, birojos, zālēs un citās zonās, kur rīkojas ar ESKI vai to glabā, tostarp zonās, kur atrodas 5. nodaļā minētās komunikācijas un informācijas sistēmas.
4. Zonas, kurās glabā ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, izveido par drošības zonām saskaņā ar šo nodaļu, un tās apstiprina Komisijas Drošības akreditācijas iestāde.
5. Lai aizsargātu ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, izmanto vienīgi Komisijas Drošības iestādes apstiprinātas iekārtas vai ierīces.
17. pants
Fiziskās drošības prasības un pasākumi
1. Fiziskās drošības pasākumus izvēlas, pamatojoties uz draudu novērtējumu, ko veikusi Komisijas Drošības iestāde, attiecīgā gadījumā apspriežoties ar citiem Komisijas dienestiem, citām Savienības iestādēm, aģentūrām vai struktūrām un/vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Komisija ESKI aizsargāšanai savās telpās piemēro riska pārvaldības procesu, lai nodrošinātu, ka novērtētajam riskam pretnostata samērīga līmeņa fizisko aizsardzību. Riska pārvaldības procesā ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši:
a)
ESKI klasifikācijas līmeni;
b)
ESKI formātu un apjomu, ņemot vērā, ka liels ESKI daudzums vai apkopojums var prasīt stingrākus aizsardzības pasākumus;
c)
apkārtējo vidi un to ēku un zonu uzbūvi, kurās atrodas ESKI; un
d)
novērtētos draudus, ko rada izlūkošanas dienesti, kuru mērķis ir Savienība, tās iestādes, struktūras vai aģentūras vai dalībvalstis, un sabotāža, terorisms un citas graujošas vai kriminālas darbības.
2. Piemērojot padziļinātas aizsardzības koncepciju, Komisijas Drošības iestāde nosaka piemērotu īstenojamo fiziskās drošības pasākumu kopumu. Šim nolūkam Komisija Drošības dienests izstrādā minimuma standartus, normas un kritērijus, ko nosaka īstenošanas noteikumos.
3. Komisijas Drošības iestāde ir pilnvarota pārmeklēt personas pie ieejas vai izejas, lai novērstu materiālu neatļautu ienešanu vai ESKI neatļautu iznešanu no telpām vai ēkām.
4. Ja pastāv risks, ka ESKI varētu būt atstāta novārtā, arī nejauši, attiecīgie Komisijas dienesti veic atbilstošus pasākumus, kurus nosaka Komisijas Drošības iestāde, lai novērstu šo risku.
5. Attiecībā uz jaunām iekārtām fiziskās drošības prasības un to darbības specifikācijas nosaka ar Komisijas Drošības iestādes piekrišanu jau iekārtu plānošanas un izstrādes stadijā. Jau esošās iekārtās fiziskās drošības prasības īsteno saskaņā ar minimuma standartiem, normām un kritērijiem, kas noteikti īstenošanas noteikumos.
18. pants
Iekārtas ESKI fiziskai aizsardzībai
1. Fiziskai ESKI aizsardzībai izveido divu veidu fiziski aizsargātas zonas:
a)
administratīvās zonas; un
b)
drošības zonas (tostarp tehniski drošas drošības zonas).
2. Komisijas Drošības akreditācijas iestāde nosaka, vai zona atbilst prasībām, lai to varētu kvalificēt pie administratīvām zonām, drošības zonām vai tehniski drošām drošības zonām.
3. Attiecībā uz administratīvām zonām:
a)
izveido redzami nospraustu perimetru, kurā var pārbaudīt personas un, ja iespējams, transportlīdzekļus;
b)
piekļuvi bez eskorta piešķir tikai personām, kurām ir pienācīga Komisijas Drošības iestādes vai citas kompetentās iestādes atļauja; un
c)
visas pārējās personas vienmēr eskortē vai piemēro līdzvērtīgu kontroli.
4. Attiecībā uz drošības zonām:
a)
izveido redzami nospraustu un aizsargātu perimetru, kurā visu veidu iekļūšanu un izkļūšanu kontrolē ar caurlaižu vai individuālās identifikācijas sistēmu;
b)
piekļuvi bez eskorta piešķir tikai personām, kurām ir drošības pielaide un īpaša atļauja iekļūt zonā, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas;
c)
visas pārējās personas vienmēr eskortē vai piemēro līdzvērtīgu kontroli.
5. Gadījumos, kad piekļuve drošības zonai praktiskām vajadzībām nozīmē tiešu piekļuvi klasificētai informācijai, kas tajā atrodas, piemēro šādus papildu nosacījumus:
a)
skaidri norāda augstāko tās informācijas drošības klasifikācijas līmeni, kura parasti atrodas šajā zonā;
b)
visiem apmeklētājiem ir nepieciešama īpaša atļauja iekļūt zonā, un viņus vienmēr eskortē, visiem apmeklētājiem ir pienācīga drošības pielaide, ja vien nav veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka piekļuve ESKI nav iespējama.
6. Drošības zonas, kuras ir aizsargātas pret slepenu noklausīšanos ar skaņas pārtveršanu, apzīmē par tehniski drošām drošības zonām. Piemēro šādas papildu prasības:
a)
šādas zonas ir aprīkotas ar ielaušanās konstatācijas sistēmu (IKS), tās ir slēgtas, kad tajās neviena nav, vai apsargātas, kad tajās kāds uzturas. Visas atslēgas pārvalda saskaņā ar 20. pantu;
b)
pārbauda visas personas, kas ienāk šajās zonās, un materiālus, ko tajās ienes;
c)
šādās zonās Komisijas Drošības iestāde veic regulāras fiziskas un/vai tehniskas pārbaudes. Minētās pārbaudes veic arī katru reizi pēc neatļautas iekļūšanas vai aizdomām par šādu iekļūšanu; un
d)
šādās zonās neizmanto neatļautas sakaru līnijas, neatļautus tālruņus vai citas neatļautas sakaru ierīces un elektriskas vai elektroniskas iekārtas.
7. Neatkarīgi no 6. punkta d) apakšpunkta pirms dažādu tipu sakaru iekārtu, elektroiekārtu un elektronisku sakaru iekārtu izmantošanas zonās, kur notiek sanāksmes vai veic darbu ar informāciju, kas klasificēta SECRET UE/EU SECRET un augstākā līmenī, un ja draudi ESKI tiek atzīti par augstiem, tās pārbauda Komisijas Drošības iestāde, lai nodrošinātu, ka ar šādām ierīcēm netīšām vai nelikumīgi nepārraidītu nekādu saprotamu informāciju ārpus drošības zonas perimetra.
8. Drošības zonas, kurās dienesta personāls neuzturas visu diennakti, attiecīgā gadījumā pārbauda tūlīt pēc parastā darba laika beigām un nejauši izvēlētos intervālos ārpus parastā darba laika, ja vien tajās nav uzstādīta IKS.
9. Administratīvās zonas ietvaros uz laiku var izveidot drošības zonas un tehniski drošas drošības zonas, lai organizētu slepenu sanāksmi vai citiem līdzīgiem mērķiem.
10. Attiecīgā Komisijas dienesta LSO izstrādā drošības darba procedūras (SecOPs) katrai drošības zonai, par kuru tas ir atbildīgs, un saskaņā šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumiem nosaka:
a)
ESKI klasifikācijas līmeni, ar kuru var rīkoties un kuru var glabāt zonā;
b)
kādi pārraudzības un aizsardzības pasākumi jāveic;
c)
kurām personām ir atļauts iekļūt zonā bez eskorta, pamatojoties uz vajadzības pēc informācijas principu un drošības atļauju;
d)
attiecīgā gadījumā - eskortēšanas vai ESKI aizsardzības procedūras, atļaujot citām personām piekļūt zonai;
e)
citus attiecīgus pasākumus un procedūras.
11. Drošības zonās izveido glabātavas. Sienas, grīdas, griestus, logus un aizslēdzamas durvis apstiprina Komisijas Drošības iestāde, un tās nodrošina aizsardzību, kas ir līdzvērtīga tāda seifa sniegtajai aizsardzībai, kurš apstiprināts tāda paša klasifikācijas līmeņa ESKI glabāšanai.
19. pants
Fiziskās aizsardzības pasākumi rīcībai ar ESKI un tās glabāšanai
1. Ar ESKI, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, var rīkoties:
a)
drošības zonā;
b)
administratīvā zonā, ja ESKI ir aizsargāta pret nesankcionētu personu piekļuvi; vai
c)
ārpus drošības vai administratīvās zonas, ja informācijas turētājs pārvieto ESKI saskaņā ar 31. pantu un ja viņš veic kompensējošus pasākumus, kas izklāstīti īstenošanas noteikumos, lai nodrošinātu, ka ESKI ir aizsargāta pret nesankcionētu personu piekļuvi.
2. ESKI, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, glabā piemērotās aizslēdzamās biroja mēbelēs administratīvā zonā vai drošības zonā. To uz laiku var glabāt ārpus administratīvās vai drošības zonas, ja informācijas turētājs veic kompensējošus pasākumus, kas izklāstīti īstenošanas noteikumos.
3. Ar ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai SECRET UE/EU SECRET līmenī, var rīkoties:
a)
drošības zonā;
b)
administratīvā zonā, ja ESKI ir aizsargāta pret nesankcionētu personu piekļuvi; vai
c)
ārpus drošības vai administratīvās zonas, ja informācijas turētājs:
i)
veic kompensējošus pasākumus, kas izklāstīti īstenošanas noteikumos, lai nodrošinātu, ka ESKI ir aizsargāta pret nesankcionētu personu piekļuvi;
ii)
nodrošina, ka ESKI vienmēr ir viņa personīgā kontrolē; un
iii)
gadījumā, ja dokumenti ir papīra formā, par šo faktu ir informējis attiecīgo reģistru.
4. ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL un SECRET UE/EU SECRET līmenī, glabā drošības zonā seifā vai glabātavā.
5. Ar ESKI, kas klasificēta TRES SECRET UE/EU TOP SECRET līmenī, var rīkoties drošības zonā, kuru izveido un uztur Komisijas Drošības iestāde un kuru Komisijas Drošības akreditācijas iestāde akreditējusi attiecīgajam drošības līmenim.
6. ESKI, kas klasificēta TRES SECRET UE/EU TOP SECRET līmenī, glabā drošības zonā, kuru attiecīgajam līmenim akreditējusi Komisijas Drošības akreditācijas iestāde, ievērojot vienu no šiem nosacījumiem:
a)
saskaņā ar 18. punktu seifā, piemērojot vienu vai vairākus papildu kontroles pasākumus:
1)
nepārtrauktu aizsardzību vai pārbaudes, ko veic ar attiecīgu drošības pielaidi apveltīts drošības personāls vai dienesta personāls;
2)
apstiprinātu ielaušanās kontroles sistēmu (IKS) apvienojumā ar drošības operatīvajiem darbiniekiem
vai
b)
glabātavā, kas aprīkota ar IKS, apvienojumā ar drošības operatīvajiem darbiniekiem.
20. pants
ESKI aizsardzībai izmantoto atslēgu un kodu kombināciju pārvaldība
1. Biroju, telpu, glabātuvju un seifu atslēgu un kodu kombināciju pārvaldības procedūras nosaka īstenošanas noteikumos saskaņā ar 60. pantu. Šādas procedūras aizsargā pret neatļautu piekļuvi.
2. Kodu kombinācijas iegaumē pēc iespējas mazs to personu skaits, kam ir vajadzība tās zināt. To seifu un glabātavu kodu kombinācijas, kuros glabājas ESKI, maina:
a)
saņemot jaunu seifu;
b)
ja darbinieku lokā, kas zina šo kodu kombināciju, ir notikušas izmaiņas;
c)
ja ir radies apdraudējums vai ir aizdomas, ka tas varētu būt radies;
d)
veicot slēdzenes apkopi vai remontu; un
e)
vismaz reizi 12 mēnešos.
4. NODAĻA
ES KLASIFICĒTAS INFORMĀCIJAS PĀRVALDĪBA
21. pants
Pamatprincipi
1. Visi ESKI dokumenti jāpārvalda saskaņā ar Komisijas politiku par dokumentu pārvaldību un līdz ar to tie jāreģistrē, jādokumentē, jāglabā un visbeidzot jāiznīcina, jānoņem paraugi vai jāiekļauj vēsturiskajos arhīvos saskaņā ar vispārējo Komisijas līmeņa uzglabājamo dokumentu sarakstu Komisijas dokumentiem.
2. Informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, drošības nolūkā reģistrē, pirms to izplata un to saņemot. Informāciju, kas klasificēta TRES SECRET UE/EU TOP SECRET līmenī, reģistrē īpašos reģistros.
3. Komisijā, ESKI reģistra sistēmu izveido saskaņā ar 27. panta noteikumiem.
4. Komisijas dienestus un telpas, kurās rīkojas ar ESKI vai to glabā, regulāri pārbauda Komisijas Drošības iestāde.
5. ESKI pārvieto starp dienestiem un telpām ārpus fiziski aizsargātām zonām šādā veidā:
a)
parasti ESKI pārsūta ar elektroniskiem līdzekļiem, kurus aizsargā ar kriptogrāfijas produktiem, kas apstiprināti atbilstīgi 5. nodaļai;
b)
ja neizmanto a) punktā minētos līdzekļus, ESKI pārvieto vai nu:
i)
izmantojot elektroniskus informācijas nesējus (piemēram, zibatmiņas, kompaktdiskus, cietos diskus), kurus aizsargā ar kriptogrāfijas produktiem, kas apstiprināti atbilstīgi 5. nodaļai; vai
ii)
visos pārējos gadījumos, kā paredzēts īstenošanas noteikumos.
22. pants
Klasifikācijas un marķējumi
1. Informāciju klasificē, ja tā ir jāaizsargā, lai nodrošinātu tās konfidencialitāti, saskaņā ar 3. panta 1. punktu.
2. ESKI autors atbild par drošības klasifikācijas līmeņa noteikšanu saskaņā ar attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem, standartiem un pamatnostādnēm par klasifikāciju un par sākotnējo informācijas izplatīšanu.
3. ESKI klasifikācijas līmeni nosaka saskaņā ar 3. panta 2. punktu un attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem.
4. Drošības klasifikāciju norāda skaidri un pareizi neatkarīgi no tā, vai ESKI ir papīra, mutiskā, elektroniskā vai kādā citā formātā.
5. Konkrēta dokumenta atsevišķām daļām (piemēram, lappusēm, punktiem, iedaļām, pielikumiem, papildinājumiem un pievienojumiem) var būt vajadzīga atšķirīga klasifikācija, un tos attiecīgi marķē, tostarp glabājot elektroniskā formātā.
6. Vispārējais dokumenta vai lietas klasifikācijas līmenis ir vismaz tikpat augsts, cik tā komponentam ar visaugstāko klasifikācijas līmeni. Kad apkopo informāciju no dažādiem avotiem, galaproduktu pārskata, lai noteiktu tā vispārējo drošības klasifikācijas līmeni, jo tam var būt nepieciešams piešķirt augstāku klasifikācijas līmeni nekā atsevišķām tā sastāvdaļām.
7. Dokumentus, kas ietver daļas ar dažādiem klasifikācijas līmeņiem, pēc iespējas veido tā, lai daļas ar dažādiem klasifikācijas līmeņiem varētu viegli identificēt un vajadzības gadījumā atdalīt.
8. Pavadvēstules vai piezīmes klasifikācijas līmenis ir tikpat augsts kā tai pievienoto dokumentu visaugstākais klasifikācijas līmenis. Informācijas autors skaidri norāda, kādā līmenī to klasificē, kad tā ir atdalīta no pievienotajiem dokumentiem, izmantojot atbilstīgu marķējumu, piemēram:
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
bez pielikuma(-iem) RESTREINT UE/EU RESTRICTED
23. pants
Marķējums
Papildus vienam no drošības klasifikācijas marķējumiem, kas noteikti 3. panta 2. punktā, uz ESKI var būt šādi papildu marķējumi:
a)
identifikators, kas norāda autoru;
b)
brīdinājumi, kodu vārdi vai akronīmi, ar ko precizē darbības jomu, uz kuru attiecas dokuments, vai norāda konkrētus izplatīšanas nosacījumus, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas, vai lietošanas ierobežojumus;
c)
marķējumi attiecībā uz nodošanu;
d)
attiecīgā gadījumā datums vai konkrēts notikums, pēc kura informācijai var pazemināt klasifikācijas līmeni vai to var deklasificēt.
24. pants
Klasifikācijas marķējumu saīsinājumi
1. Var izmantot standartizētus klasifikācijas marķējumu saīsinājumus, lai norādītu atsevišķu teksta daļu klasifikācijas līmeni. Saīsinājumi neaizstāj pilnos klasifikācijas marķējumus.
2. ES klasificētajos dokumentos var izmantot šādus standarta saīsinājumus, lai norādītu tāda teksta iedaļu vai daļu klasifikācijas līmeni, kas ir mazāks par vienu lapu:
TRES SECRET UE/EU TOP SECRET
TS-UE/EU-TS
SECRET UE/EU SECRET
S-UE/EU-S
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
C-UE/EU-C
RESTREINT UE/EU RESTRICTED:
R-UE/EU-R
25. pants
ESKI izveide
1. Izveidojot ES klasificētu dokumentu:
a)
katru lappusi skaidri marķē atbilstīgi klasifikācijas līmenim;
b)
katru lappusi numurē;
c)
uz dokumenta raksta reģistrācijas numuru un tematu, kurš pats par sevi nav klasificēta informācija, ja vien tam nav klasificētas informācijas marķējums;
d)
dokumentu datē;
e)
dokumentiem, kas klasificēti SECRET UE/EU SECRET vai augstākā līmenī, katrā lappusē norāda eksemplāra numuru, ja tie jāizplata vairākos eksemplāros.
2. Ja ESKI nav iespējams piemērot 1. punktu, saskaņā ar īstenošanas noteikumiem veic citus piemērotus pasākumus.
26. pants
ESKI klasifikācijas līmeņa pazemināšana un deklasifikācija
1. Izveidojot informāciju, tās autors, ja iespējams, norāda, vai var pazemināt ESKI klasifikācijas līmeni vai to deklasificēt konkrētā datumā vai pēc konkrēta notikuma.
2. Ikviens Komisijas dienests, kas ir ESKI autors, regulāri pārskata savu ESKI, lai pārliecinātos, vai attiecīgais klasifikācijas līmenis joprojām ir piemērots. Īstenošanas noteikumos paredz sistēmu Komisijā sagatavotās reģistrētās ESKI klasifikācijas līmeņa pārskatīšanai ne retāk kā ik pēc pieciem gadiem. Šāda pārskatīšana nav nepieciešama, ja autors jau no sākuma ir norādījis, ka informācijas klasifikācijas līmeni var automātiski pazemināt vai deklasificēt un uz informācijas ir attiecīgs marķējums.
3. Komisijas sagatavotu informāciju, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, uzskata par automātiski deklasificētu pēc trīsdesmit gadiem saskaņā ar Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1700/2003 (10).
27. pants
ESKI reģistrācijas sistēma Komisijā
1. Neskarot 52. panta 5. punktu, katrā Komisijas dienestā, kurā rīkojas ar ESKI vai glabā ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL un SECRET UE/EU SECRET līmenī, uztur vietējo ESKI reģistru, lai nodrošinātu, ka rīcība ar ESKI notiek saskaņā ar šo lēmumu.
2. ESKI reģistrs, ko pārvalda Ģenerālsekretariāts, ir Komisijas centrālais ESKI reģistrs. Tas darbojas kā:
-
Komisijas Ģenerālsekretariāta vietējais ESKI reģistrs,
-
Komisijas locekļu privāto biroju ESKI reģistrs, ja vien tiem nav savs vietējais ESKI reģistrs,
-
to ģenerāldirektorātu vai dienestu ESKI reģistrs, kam nav sava vietējā ESKI reģistra,
-
galvenais iekļūšanas un izkļūšanas punkts informācijai, kas klasificēta, sākot no RESTREINT UE/EU RESTRICTED un beidzot ar SECRET UE/EU SECRET, ar kuru apmainās Komisija un tās dienesti un trešās valstis un starptautiskās organizācijas un, ja tas īpaši paredzēts, arī ar citām Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām.
3. Komisijas Drošības iestāde nozīmē reģistru, kas Komisijā darbojas kā galvenā saņēmēja un nosūtītāja iestāde informācijai, kas klasificēta TRES SECRET UE/EU TOP SECRET līmenī. Vajadzības gadījumā var izveidot pakārtotus reģistrus, kurā rīkojas ar šādu informāciju reģistrēšanas nolūkā.
4. Pakārtotie reģistri bez skaidras un rakstiskas centrālā TRES SECRET UE/EU TOP SECRET informācijas reģistra atļaujas nedrīkst TRES SECRET UE/EU TOP SECRET dokumentus nosūtīt ne citiem tā paša centrālā reģistra pakārtotajiem reģistriem, ne ārējiem reģistriem.
5. Izveidotie ESKI reģistri ir drošības zonas, kas definētas 3. nodaļā, un tos akreditē Komisijas Drošības akreditācijas iestāde (DAI).
28. pants
Reģistra kontrolieris
1. Katru ESKI reģistru pārvalda reģistra kontrolieris (RK).
2. RK saņem atbilstīgu drošības pielaidi.
3. RK darbu pārrauga attiecīgā Komisijas dienesta LSO, ciktāl tas attiecas uz noteikumu par rīcību ar ESKI dokumentiem piemērošanu un attiecīgo drošības noteikumu, standartu un pamatnostādņu ievērošanu.
4. RK tam uzticētā ESKI reģistra pārvaldības pienākumu ietvaros un saskaņā ar šo lēmumu un attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem, standartiem un pamatnostādnēm pilda šādus vispārējus uzdevumus:
-
pārvalda darbības, kas saistītas ar ESKI reģistrāciju, saglabāšanu, reproducēšanu, tulkošanu, pārraidi, nosūtīšanu un iznīcināšanu vai nodošana vēstures arhīvu dienestam,
-
regulāri pārbauda vajadzību saglabāt informācijas klasifikāciju,
-
uzņemas citus uzdevumus, kas saistīti ar ESKI aizsardzību un noteikti īstenošanas noteikumos.
29. pants
ESKI reģistrācija drošības nolūkā
1. Šajā lēmumā reģistrācija drošības nolūkā (turpmāk “reģistrācija”) ir tādu procedūru piemērošana, kas reģistrē ESKI aprites ciklu, tostarp tā izplatīšanu.
2. Visu informāciju vai materiālus, kas klasificēti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL un augstākā līmenī, reģistrē attiecīgos reģistros, kad organizatoriskā vienība to saņem vai nosūta.
3. Ja ar ESKI rīkojas vai to glabā, izmantojot komunikācijas un informācijas sistēmu (KIS), reģistrācijas procedūras var veikt ar procesiem, kas norisinās KIS ietvaros.
4. Sīkākus noteikumus par ESKI reģistrāciju drošības nolūkā nosaka īstenošanas noteikumos.
30. pants
ES klasificētu dokumentu kopēšana un tulkošana
1. TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET dokumentus nekopē un netulko bez autora iepriekšējas rakstiskas piekrišanas.
2. Ja SECRET UE/EU SECRET vai zemāka klasifikācijas līmeņa dokumenta autors nav noteicis brīdinājumus attiecībā uz minēto dokumentu kopēšanu vai tulkošanu, šādus dokumentus var kopēt vai tulkot pēc to turētāja rīkojuma.
3. Drošības pasākumi, kas piemērojami oriģināldokumentam, ir piemērojami tā kopijām un tulkojumiem.
31. pants
ESKI pārvietošana
1. ESKI pārvieto tādā veidā, lai to aizsargātu no neatļautas izpaušanas pārvietošanas laikā.
2. ESKI pārvietošanai piemēro aizsardzības pasākumus, kas:
-
atbilst pārvietotās ESKI klasifikācijas līmenim un
-
ir pielāgoti pārvietošanai konkrētajos apstākļos, jo īpaši atkarībā no tā, vai ESKI pārvieto:
-
Komisijas ēkas vai noslēgtas Komisijas ēku grupas iekšienē,
-
starp Komisijas ēkām, kas atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī,
-
Savienībā,
-
no Savienības uz kādas trešās valsts teritoriju un
-
ir pielāgoti ESKI veidam un formātam.
3. Šie aizsardzības pasākumi ir sīki izklāstīti īstenošanas noteikumos vai 42. pantā minēto projektu un programmu gadījumā kā neatņemama sastāvdaļa ir ietverti attiecīgās programmas vai projekta drošības instrukcijās (PDI).
4. Īstenošanas noteikumos vai PDI ietver ESKI līmenim atbilstošus noteikumus par:
-
pārvietošanas veidu, piemēram, rokas bagāžā, ar diplomātisko vai militāro kurjeru, pārvietošana pa pastu vai ar komerciālu kurjeru,
-
ESKI iepakojumu,
-
tehniskiem pretpasākumiem attiecībā uz ESKI, ko pārvieto ar elektroniskiem līdzekļiem,
-
citiem procesuāliem, fiziskiem vai elektroniskiem pasākumiem,
-
reģistrācijas procedūrām,
-
drošības atļaujas saņēmušu darbinieku izmantošanu.
5. Ja ESKI pārvieto ar elektroniskiem līdzekļiem, neatkarīgi no 21. panta 5. punkta attiecīgajos īstenošanas noteikumos paredzētos aizsardzības pasākumus var papildināt ar attiecīgiem tehniskiem pretpasākumiem, kurus apstiprina Komisijas Drošības iestāde, lai mazinātu informācijas pazaudēšanas vai apdraudējuma risku.
32. pants
ESKI iznīcināšana
1. ES klasificētos dokumentus, kas vairs nav vajadzīgi, var iznīcināt, ņemot vērā noteikumus par arhīviem un Komisijas noteikumus par dokumentu pārvaldību un arhivēšanu, jo īpaši kopējo Komisijas uzglabājamo dokumentu sarakstu.
2. ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL un augstākā līmenī, iznīcina ESKI reģistra atbildīgais RK pēc turētāja vai kompetentās iestādes rīkojuma. Par RK attiecīgi atjaunina reģistrācijas žurnālus un pārējo reģistrācijas informāciju.
3. Dokumentus, kas klasificēti SECRET UE/EU SECRET vai TRES SECRET UE/EU TOP SECRET līmenī, iznīcina RK tāda liecinieka klātbūtnē, kuram ir vismaz tāda līmeņa pielaide, kas atbilst iznīcināmā dokumenta klasifikācijas līmenim.
4. Reģistrētājs un liecinieks, ja ir vajadzīga viņa klātbūtne, paraksta iznīcināšanas apliecību, ko iekļauj reģistrā. Par ESKI reģistru atbildīgais RK glabā TRES SECRET UE/EU TOP SECRET dokumentu iznīcināšanas apliecības vismaz desmit gadus un CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai SECRET UE/EU SECRET dokumentu iznīcināšanas apliecības - vismaz piecus gadus.
5. Klasificētos dokumentus, tostarp tos, kas klasificēti RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, iznīcina ar tādām metodēm, kuras nosaka īstenošanas noteikumos un kuras atbilst attiecīgiem ES vai līdzvērtīgiem standartiem.
6. ESKI izmantotu elektronisko informācijas nesēju iznīcina saskaņā ar procedūru, ko nosaka īstenošanas noteikumos.
33. pants
ESKI iznīcināšana ārkārtas situācijās
1. Pamatojoties uz vietējiem apstākļiem, Komisijas dienesti, kuru rīcībā ir ESKI, izstrādā plānus ES klasificētu materiālu aizsardzībai krīzes gadījumos, tostarp, vajadzības gadījumā, iznīcināšanu ārkārtas gadījumos un evakuācijas plānus. Tie ietver norādījumus, kas uzskatāmi par nepieciešamiem, lai nepieļautu ESKI nokļūšanu nesankcionētu personu rīcībā.
2. CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL un SECRET UE/EU SECRET materiālu aizsardzības un/vai iznīcināšanas pasākumi nekādā gadījumā negatīvi neietekmē TRES SECRET UE/EU TOP SECRET materiāla aizsardzību vai iznīcināšanu, tostarp šifrēšanas aparatūru, kuras aizsargāšanai ir lielāka prioritāte nekā visiem citiem uzdevumiem.
3. Ārkārtas situācijā, ja pastāv nenovēršams ESKI neatļautas izpaušanas risks, ESKI turētājs to iznīcina tā, lai šo informāciju nevarētu atjaunot ne pilnīgi, ne daļēji. Autoru un izcelsmes reģistru informē par reģistrētās ESKI ārkārtas iznīcināšanu.
4. Sīkākus noteikumus par ESKI iznīcināšanu nosaka īstenošanas noteikumos.
5. NODAĻA
ES KLASIFICĒTAS INFORMĀCIJAS AIZSARDZĪBA KOMUNIKĀCIJAS UN INFORMĀCIJAS SISTĒMĀS (KIS)
34. pants
Informācijas aizsardzības pamatprincipi
1. Informācijas aizsardzība (IA) komunikācijas un informācijas sistēmu jomā ir pārliecība, ka šādas sistēmas aizsargās informāciju, kas tajā atrodas, un darbosies, kā tas ir paredzēts, kad nepieciešams un likumīgu lietotāju kontrolē.
2. Efektīva informācijas aizsardzība nodrošina atbilstīga līmeņa:
autentiskumu
:
garantiju, ka informācija ir īsta un saņemta no bona fide avotiem;
pieejamību
:
tai var piekļūt un to var izmantot pēc pilnvarotas iestādes pieprasījuma;
konfidencialitāti
:
informāciju neatklāj nesankcionētām personām, iestādēm vai procesiem;
integritāti
:
spēju nosargāt informācijas un aktīvu precizitāti un pilnīgumu;
neapstrīdamību
:
spēju pierādīt, ka darbība vai notikums ir noticis, lai vēlāk nevarētu noliegt, ka šāds notikums vai darbība ir notikusi.
3. IA pamatā ir riska pārvaldības process.
35. pants
Definīcijas
Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
a)
“akreditācija” ir oficiāla atļauja un apstiprinājums, ko komunikācijas un informācijas sistēmai piešķir Drošības akreditācijas iestāde (DAI), ka tās darbības vidē var apstrādāt ESKI, pēc tam, kad ir oficiāli validēts drošības plāns un tā pareiza īstenošana;
b)
“akreditācijas process” ir vajadzīgie pasākumi un uzdevumi, kas jāveic pirms Drošības akreditācijas iestāde veic akreditāciju. Šos pasākumus un uzdevumus nosaka akreditācijas procesa standartos;
c)
“komunikācijas un informācijas sistēma” (KIS) ir jebkura sistēma, kas ļauj rīkoties ar informāciju elektroniskā formātā. Komunikācijas un informācijas sistēma ietver visus aktīvus, kas nepieciešami tās darbībai, tostarp infrastruktūru, personālu un informācijas resursus;
d)
“atlikušais risks” ir risks, kas pastāv pēc drošības pasākumu īstenošanas, ņemot vērā to, ka ne pret visiem draudiem var cīnīties un ne visas vājās vietas var likvidēt;
e)
“risks” ir iespēja, ka konkrēti draudi, izmantojot organizācijas vai kādas tās izmantotas sistēmas iekšēju vai ārēju vājo vietu, radīs kaitējumu organizācijai un tās materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem. To izsaka kā draudu rašanās iespējamības un to ietekmes apvienojumu;
f)
“riska uzņemšanās” ir lēmums, ar ko apzinās, ka pēc riska novēršanas pasākumu īstenošanas joprojām pastāv atlikušais risks;
g)
“riska izvērtējums” ir draudu un vājo vietu noteikšana un attiecīgas riska analīzes veikšana, t. i., varbūtības un ietekmes analīze;
h)
“informēšana par risku” ir KIS lietotāju kopienu informētības par riskiem uzlabošana, informējot apstiprināšanas iestādes par šiem riskiem un ziņojot par tiem rīcības iestādēm;
i)
“riska novēršana” ir riska pavājināšana, likvidēšana, mazināšana (izmantojot atbilstīgu tehnisku, fizisku, organizatorisku vai procedūras pasākumu apvienojumu), nodošana vai uzraudzība.
36. pants
KIS rīcībai ar ESKI
1. Komunikācijas un informācijas sistēmās ar ESKI rīkojas atbilstīgi IA koncepcijai.
2. Attiecībā uz KIS, kurās rīkojas ar ESKI, atbilstība Komisijas informācijas sistēmu drošības politikai, kā minēts Komisijas Lēmumā C (2006) 3602 (11), nozīmē, ka:
a)
informācijas sistēmu drošības politikas īstenošanai visā informācijas sistēmas aprites ciklā piemēro pieeju “plāno-dari-pārbaudi-rīkojies”;
b)
drošības vajadzības nosaka, izmantojot darbības ietekmes novērtējumu;
c)
informācijas sistēmai un tās datiem ir jāveic oficiāla aktīvu klasifikācija;
d)
ir jāīsteno visi obligātie drošības pasākumi, kas noteikti informācijas sistēmu drošības politikā;
e)
jāpiemēro riska pārvaldības process, kas ietver šādus posmus: draudu un vājo vietu apzināšana, riska novērtēšana, riska novēršana, riska uzņemšanās un informēšanas par risku;
f)
tiek definēts, īstenots, pārbaudīts un pārskatīts drošības plāns, tostarp drošības politika un drošības darba procedūras.
3. Visi darbinieki, kas iesaistīti rīcībai ar ESKI paredzētu KIS plānošanā, izstrādē, testēšanā, darbībā, pārvaldībā vai izmantošanā, ziņo Drošības akreditācijas iestādei par visiem potenciāliem drošības trūkumiem, incidentiem, pārkāpumiem vai apdraudējumiem, kas var ietekmēt KIS un/vai tajā ietvertās ESKI aizsardzību.
4. Ja ESKI aizsargā ar kriptogrāfijas produktiem, tos apstiprina šādi:
a)
priekšroku dod produktiem, kurus ir apstiprinājusi Padome vai Padomes ģenerālsekretārs, kas darbojas kā Padomes kriptogrāfijas apstiprinātāja iestāde, pēc Komisijas drošības ekspertu grupas ieteikuma;
b)
ja tas pamatots ar konkrētiem operatīviem apsvērumiem, Komisija kriptogrāfijas apstiprinātāja iestāde (KAI) pēc Komisijas drošības ekspertu grupas ieteikuma var atbrīvot no a) punktā minētās prasības un piešķirt pagaidu apstiprinājumu uz noteiktu termiņu.
5. Pārsūtot, apstrādājot un glabājot ESKI elektroniskā veidā, izmanto apstiprinātus kriptogrāfijas produktus. Neatkarīgi no šīs prasības ārkārtas apstākļos vai īpašās tehniskās konfigurācijās var piemērot īpašas procedūras pēc tam, kad ir saņemts KAI apstiprinājums.
6. Lai aizsargātu KIS, kurās rīkojas ar informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, pret šādas informācijas apdraudējumu, ko izraisa netīšas elektromagnētiskas emisijas, īsteno drošības pasākumus (“TEMPEST drošības pasākumi”). Šādi drošības pasākumi ir samērīgi ar ekspluatācijas risku un informācijas klasifikācijas līmeni.
7. Komisijas drošības iestāde pilda šādas funkcijas:
-
IA iestāde (IAI),
-
drošības akreditācijas iestāde (DAI),
-
TEMPEST iestāde (TI),
-
kriptogrāfijas apstiprinātāja iestāde (KAI),
-
kriptogrāfijas produktu izplatīšanas iestāde (KPII).
8. Komisijas drošības iestāde katrai sistēmai ieceļ IA operatīvo iestādi.
9. Funkciju, kas aprakstītas 7. un 8. punktā, pienākumi tiks noteikti īstenošanas noteikumos.
37. pants
KIS akreditācija rīcībai ar ESKI
1. Visas KIS, kurās apstrādā ESKI, tiek akreditētas, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, kura detalizācijas pakāpei ir jābūt samērīgai ar vajadzīgo aizsardzības līmeni.
2. Akreditācijas process ietver attiecīgās KIS drošības plāna oficiālu apstiprināšanu, ko veic Komisijas DAI, lai pārliecinātos, ka:
a)
riska pārvaldības process, kā minēts 36. panta 2. punktā, ir veikts pareizi;
b)
sistēmas īpašnieks ir apzināti uzņēmies atlikušo risku un
c)
saskaņā ar šo lēmumu ir panākts pietiekams KIS un tajā ietvertās ESKI aizsardzības līmenis.
3. Komisijas DAI izsniedz akreditācijas paziņojumu, kurā nosaka augstāko ESKI klasifikācijas līmeni, ar kādu atļauts strādāt KIS, kā arī attiecīgos darbības noteikumus un nosacījumus. Tas neskar uzdevumus, kas uzticēti Drošības akreditācijas padomei un noteikti 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 512/2014 (12).
4. Kopīga drošības akreditācijas padome ir atbildīga par tādu KIS akreditāciju, kurās iesaistītas vairākas puses. Tās sastāvā ir DAI pārstāvji no katras iesaistītās puses, un to vada Komisijas DAI pārstāvis.
5. Akreditācijas process ietver virkni uzdevumu, ko uzņemas iesaistītās puses. Par akreditācijas lietas un dokumentācijas sagatavošanu ir atbildīgs vienīgi KIS īpašnieks.
6. Akreditāciju veic Komisijas DAI, kura jebkurā KIS aprites cikla brīdī ir tiesīga:
a)
pieprasīt piemērot akreditācijas procesu;
b)
revidēt vai pārbaudīt KIS;
c)
ja darbības nosacījumi vairs nav izpildīti, pieprasīt definēt un efektīvi īstenot drošības uzlabošanas plānu skaidri noteiktā termiņā, ar iespēju atsaukt KIS darbības atļauju, līdz nosacījumi atkal būs izpildīti.
7. Akreditācijas procesu izveido kā akreditācijas procesa standartu KIS, kurā rīkojas ar ESKI, un to pieņem saskaņā ar Lēmuma C (2006) 3602 10. panta 3. punktu.
38. pants
Ārkārtas apstākļi
1. Neatkarīgi no šīs nodaļas noteikumiem ārkārtas gadījumā, piemēram, gaidāmas vai iestājušās krīzes laikā, konflikta vai kara situācijā vai ārkārtas operatīvajā situācijā, var piemērot turpmāk aprakstītās īpašās procedūras.
2. Ar kompetentās iestādes piekrišanu ESKI var pārsūtīt, izmantojot kriptogrāfijas produktus, kas apstiprināti lietošanai zemākam klasifikācijas līmenim, vai nešifrētā veidā, ja kavēšanās varētu radīt kaitējumu, kas nepārprotami būtu lielāks par kaitējumu, ko radītu klasificētā materiāla izpaušana, un ja:
a)
sūtītājam un saņēmējam nav vajadzīgo kriptogrāfijas iekārtu un
b)
klasificēto materiālu nevar laicīgi nodot, izmantojot citus līdzekļus.
3. Klasificētā informācijā, kas nosūtīta 1. punktā izklāstītajos apstākļos, nav marķējuma vai norāžu, kas to ļautu atšķirt no neklasificētas informācijas vai informācijas, ko var aizsargāt ar pieejamu kriptogrāfijas iekārtu. Informācijas saņēmējus par tās klasifikācijas līmeni nekavējoties informē ar citiem līdzekļiem.
4. Tam seko ziņojums kompetentajai iestādei un Komisijai drošības ekspertu grupai.
6. NODAĻA
INDUSTRIĀLĀ DROŠĪBA
39. pants
Pamatprincipi
1. Industriālā drošība ir tādu ESKI aizsardzības nodrošināšanas pasākumu piemērošana:
a)
klasificētu līgumu ietvaros, kurus veic:
i)
kandidāti vai konkursa pretendenti visā konkursa un līguma slēgšanas procedūras laikā;
ii)
līgumslēdzēji vai apakšuzņēmēji visā klasificēto līgumu aprites ciklā;
b)
klasificētu dotāciju nolīgumu ietvaros, kurus veic:
i)
pieteikumu iesniedzēji dotāciju piešķiršanas procedūras laikā;
ii)
saņēmēji visā klasificētā dotāciju nolīguma aprites ciklā
2. Šādi līgumi vai dotāciju nolīgumi nav saistīti ar informāciju, kas klasificēta TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET līmenī.
3. Ja vien nav noteikts citādi, šīs nodaļas noteikumus par klasificētiem līgumiem vai līgumslēdzējiem piemēro arī klasificētiem apakšlīgumiem vai apakšuzņēmējiem.
40. pants
Definīcijas
Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
a)
“klasificēts līgums” ir pamatlīgums vai līgums, kas minēts Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (13), par kustamu vai nekustamu aktīvu piegādi, būvdarbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu, kuru Komisija vai kāds no tās dienestiem ir noslēdzis ar līgumslēdzēju un kura izpildei ir nepieciešama vai kura izpilde ir saistīta ar ESKI izveidi, rīkošanos ar to vai ESKI glabāšanu;
b)
“klasificēts apakšlīgums” ir līgums par kustamu vai nekustamu aktīvu piegādi, būvdarbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu, kuru Komisijas vai kāda tās dienesta līgumslēdzējs ir noslēdzis ar citu līgumslēdzēju (t. i., apakšuzņēmēju) un kura izpildei ir nepieciešama vai kura izpilde ir saistīta ar ESKI izveidi, rīkošanos ar to vai ESKI glabāšanu;
c)
“klasificēts dotāciju nolīgums” ir nolīgums, ar ko Komisijai piešķir dotāciju, kā minēts I daļas VI sadaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kura izpildei ir nepieciešama vai kura izpilde ir saistīta ar ESKI izveidi, rīkošanos ar to vai ESKI glabāšanu;
d)
“izraudzītā drošības iestāde” (IDI) ir iestāde, kas pakļauta dalībvalsts valsts drošības iestādei (VDI) un ir atbildīga par to, ka rūpniecības vai citas struktūras ir informētas par valsts politiku visā industriālās drošības jomā, kā arī par virzību un palīdzību tās īstenošanā. IDI uzdevumus var veikt VDI vai jebkura cita kompetentā iestāde.
41. pants
Procedūra attiecībā uz klasificētiem līgumiem vai dotāciju nolīgumiem
1. Ikviens Komisijas dienests kā līgumslēdzēja iestāde nodrošina, ka, piešķirot klasificētu līgumus vai dotāciju nolīgumus, šajā nodaļā izklāstītie industriālās drošības minimuma standarti ir minēti vai iekļauti līgumā.
2. Lai sasniegtu 1. punkta mērķus, Komisijas kompetentie dienesti konsultējas ar Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātu un jo īpaši ar tā Drošības direktorātu, un nodrošina, ka līgumu un apakšlīgumu paraugos un dotāciju nolīgumu paraugos ir iekļauti noteikumi, kas atspoguļo ESKI aizsardzības pamatprincipus un minimuma standartus, kas attiecīgi jāievēro līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, un dotāciju nolīgumu saņēmējiem.
3. Komisija cieši sadarbojas ar VDI, IDI un ikvienu citu attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi.
4. Ja līgumslēdzēja iestāde plāno uzsākt procedūru, kuras mērķis ir noslēgt klasificētu līgumu vai dotāciju nolīgumu, tā avisos procedūras posmos pspriežas ar Komisijas Drošības iestādi par jautājumiem, kas saistīti ar procedūras klasifikāciju un atsevišķiem tās klasificētiem elementiem.
5. Paraugi un modeļi klasificētiem līgumiem un apakšlīgumiem, klasificētiem dotāciju nolīgumiem, līgumu paziņojumiem, norādēm par apstākļiem, kad ir nepieciešama iekārtas drošības pielaide (IDP), programmām vai projekta drošības instrukcijām (PDI), drošības aspektu vēstulēm (DAV), apmeklējumiem, ESKI pārsūtīšanai un pārvietošanai saskaņā ar klasificētu līgumu vai klasificētu dotāciju nolīgumu, pēc apspriešanās ar Komisijas drošības ekspertu grupu tiek izklāstīti īstenošanas noteikumos par industriālo drošību.
6. Komisijas var noslēgt klasificētu līgumu vai dotāciju nolīgumu, ar ko uztic uzdevumus, kas ietver vai ir saistīti ar piekļuvi ESKI, rīkošanos ar to vai ESKI glabāšanu, ko veic ekonomikas dalībnieki, kas reģistrēti dalībvalstī vai trešā valstī, kura noslēgusi nolīgumu vai administratīvu vienošanos saskaņā ar šā lēmuma 7. nodaļu.
42. pants
Drošības elementi klasificētā līgumā vai dotāciju nolīgumā
1. Klasificētā līgumā vai dotāciju nolīgumā iekļauj šādus drošības elementus.
Programmas vai projekta drošības instrukcijas
a)
“Programmas vai projekta drošības instrukcija” (PDI) ir to drošības procedūru saraksts, kuras piemēro konkrētai programmai vai projektam, lai standartizētu drošības procedūras. To var pārskatīt visā programmas vai projekta darbības laikā.
b)
Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts izstrādā vispārīgu PDI, un Komisijas dienesti, kas atbild par programmām vai projektiem, kuri saistīti ar ESKI glabāšanu vai rīkošanos ar to, attiecīgā gadījumā var izstrādāt speciālu PDI, kas balstās uz vispārīgo PDI.
c)
Speciālo PDI jo īpaši izstrādā programmām un projektiem, ko raksturo ievērojams apjoms, mērogs vai sarežģītība, vai daudzi un/vai dažādi līgumslēdzēji, saņēmēji un citi partneri un iesaistītās ieinteresētās personas, piemēram, attiecībā uz viņu juridisko statusu. Speciālo PDI izstrādā Komisijas dienests(-i), kas pārvalda programmu vai projektu, ciešā sadarbībā ar Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātu.
d)
Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts iesniedz gan vispārīgo, gan speciālo PDI Komisijas drošības ekspertu grupai, lai saņemtu konsultāciju.
Drošības aspektu vēstule
a)
“Drošības aspektu vēstule” (DAV) ir līgumslēdzējas iestādes izdots īpašu līguma nosacījumu kopums, kas ir tāda klasificēta līguma neatņemama sastāvdaļa, kurš saistīts ar piekļuvi ESKI vai ar ESKI izveidi, un kurā identificē drošības prasības un tos līguma elementus, kam vajadzīga drošības aizsardzība.
b)
Ar attiecīgo līgumu saistītās drošības prasības izklāsta drošības aspektu vēstulē (DAV). Attiecīgā gadījumā DAV iekļauj Drošības klasifikācijas rokasgrāmatu (DKK), un tā ir neatņemama klasificēta līguma vai apakšlīguma sastāvdaļa.
c)
DAV iekļauj noteikumus par to, ka līgumslēdzējam vai saņēmējam ir jāievēro šajā lēmumā ietvertie minimuma standarti. Līgumslēdzēja iestāde nodrošina, ka DAV ir norādīts, ka šo minimuma standartu neievērošana var būt pietiekams pamats līguma vai dotāciju nolīguma izbeigšanai.
2. Gan PDI, gan DAV obligāts drošības elements ir DKK:
a)
“drošības klasifikācijas rokasgrāmata” (DKK) ir dokuments, kurā raksturotas programmas, līguma vai dotāciju nolīguma klasificētās sastāvdaļas, norādot piemērojamos drošības klasifikācijas līmeņus. DKK var papildināt visā programmas, līguma vai dotāciju nolīguma darbības laikā, turklāt informācijas sastāvdaļas var pārklasificēt vai pazemināt to klasifikācijas līmeni; ja pastāv DKK, tā ir DAV sastāvdaļa.
b)
Pirms izsludināt konkursu vai pirms piešķirt klasificētu līgumu, Komisijas dienests kā līgumslēdzēja iestāde nosaka tās informācijas drošības klasifikāciju, kuru sniedz kandidātiem un pretendentiem vai līgumslēdzējiem, kā arī tās informācijas drošības klasifikāciju, ko izveidos līgumslēdzējs. Šajā nolūkā tas saskaņā ar šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumiem un pēc apspriešanās ar Komisijas Drošības iestādi sagatavo drošības klasifikācijas rokasgrāmatu (DKK), kas jāizmanto līguma izpildei.
c)
Lai noteiktu dažādu klasificēta līguma elementu drošības klasifikāciju, piemēro šādus principus:
i)
izstrādājot DKK, Komisijas dienests kā līgumslēdzēja iestāde ņem vērā visus attiecīgos drošības aspektus, tostarp drošības klasifikāciju, ko informācijas autors piešķīris informācijai, kas paredzēta un apstiprināta izmantošanai līgumā;
ii)
līguma klasifikācijas kopējais līmenis nedrīkst būt zemāks par jebkuras tā sastāvdaļas augstāko klasifikācijas līmeni; un
iii)
vajadzības gadījumā līgumslēdzēja iestāde ar Komisijas Drošības iestādes starpniecību sadarbojas ar dalībvalstu VDI, IDI vai jebkuru citu iesaistīto kompetento drošības iestādi, ja mainās tādas informācijas klasifikācija, ko līgumslēdzēji izveidojuši vai kas tiem sniegta līguma izpildei, un ja jāveic attiecīgas izmaiņas DKK.
43. pants
Līgumslēdzēju un saņēmēju darbinieku piekļuve ESKI
Līgumslēdzējas vai piešķīrējas iestādes nodrošina, ka klasificētā līgumā vai klasificētā dotācijas nolīgumā ietver noteikumus, kuros norādīts, ka līgumslēdzēja, apakšuzņēmēja vai saņēmēja darbiniekiem, kuriem, izpildot klasificētu līgumu, apakšlīgumu vai dotāciju nolīgumu, ir vajadzīga piekļuve ESKI, šādu piekļuvi piešķir tikai tad, ja:
a)
darbinieks ir saņēmis attiecīga līmeņa drošības atļauju vai citādā veidā ir pienācīgi pilnvarots un ir noskaidrota viņa vajadzība pēc informācijas;
b)
darbinieks ir iepazīstināts ar ESKI aizsardzībai piemērojamiem drošības noteikumiem un ir apliecinājis savus pienākumus saistībā ar šādas informācijas aizsargāšanu;
c)
darbiniekiem ir attiecīgas VDI, IDI vai citas kompetentas iestādes izsniegta atbilstīga līmeņa drošības pielaide attiecībā uz informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai SECRET UE/EU SECRET līmenī.
44. pants
Iestādes drošības pielaide
1. “Iestādes drošības pielaide” (IDP) ir administratīvs atzinums, ko izsniedz VDI, IDI vai cita kompetenta drošības iestāde par to, ka no drošības viedokļa iestāde var nodrošināt ESKI piešķirtajam drošības klasifikācijas līmenim atbilstošu aizsardzības līmeni
2. IDP piešķir dalībvalsts VDI vai IDI, vai jebkura cita dalībvalsts kompetentā drošības iestāde, lai atbilstīgi valsts normatīvajiem aktiem apliecinātu, ka ekonomikas dalībnieks var nodrošināt pietiekamu ESKI aizsardzību attiecīgā klasifikācijas līmenī (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai SECRET UE/EU SECRET) savās telpās; šādu IDP iesniedz Komisijai Drošības iestādei, kas to pārsūta Komisijas dienestam, kas darbojas kā līgumslēdzējas vai piešķīrēja iestāde, pirms kandidāts, pretendents vai līgumslēdzējs vai dotācijas pieteikuma iesniedzējs vai saņēmējs var saņemt piekļuvi ESKI.
3. Ja vajadzīgs, līgumslēdzēja iestāde ar Komisijas Drošības iestādes starpniecību paziņo attiecīgajai VDI, IDI vai jebkurai citai kompetentajai drošības iestādei, ka līguma izpildīšanai ir vajadzīga IDP. Ja iepirkuma procedūras vai dotāciju piešķiršanas procedūras gaitā ir jāsniedz piekļuve ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai SECRET UE/EU SECRET līmenī, pieprasa uzrādīt IDP vai PDP.
4. Līgumslēdzēja iestāde vai piešķīrēja iestāde piešķir klasificētu līgumu vai dotāciju nolīgumu izraudzītajam pretendentam vai dalībniekam tikai tad, kad saņemts tās dalībvalsts VDI, IDI vai kādas citas kompetentās drošības iestādes apstiprinājums, kurā reģistrēti iesaistītie līgumslēdzēji vai apakšuzņēmēji, ka viņiem ir izsniegta atbilstīga IDP, ja tas vajadzīgs.
5. Ja VDI, IDI vai cita kompetenta drošības iestāde, kas ir izdevusi IDP paziņo Komisijas Drošības iestādei par izmaiņām, kas ietekmē IDP, tā informē Komisijas dienestu, kas darbojas kā līgumslēdzēja vai piešķīrēja iestāde. Apakšlīguma gadījumā attiecīgi informē VDI, IDI vai citu kompetento drošības iestādi.
6. Ja attiecīgā VDI, IDI vai kāda cita kompetentā drošības iestāde atsauc IDP, tas ir pietiekams pamats līgumslēdzējai vai piešķīrējai iestādei izbeigt klasificētu līgumu vai izslēgt attiecīgo kandidātu, pretendentu vai pieteikuma iesniedzēju no konkursa. Šāda veida noteikumu iekļauj līgumu un dotāciju nolīgumu paraugos.
45. pants
Noteikumi par klasificētiem līgumiem un dotāciju nolīgumiem
1. Ja kandidātam, pretendentam vai pieteikuma iesniedzējam nodod ESKI jau iepirkuma procedūras laikā, uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus iekļauj prasību, ka kandidātam, pretendentam vai pieteikuma iesniedzējam, kurš neiesniedz piedāvājumu vai kuru neizvēlas, noteiktā termiņā ir jāatdod atpakaļ visi klasificētie dokumenti.
2. Līgumslēdzēja vai piešķīrēja iestāde paziņo, izmantojot Komisijas Drošības iestādi, kompetentajai VDI, IDI vai jebkurai citai kompetentai drošības iestādei, ka klasificēts līgums vai dotāciju nolīgums ir piešķirts, un attiecīgos datus, piemēram, līgumslēdzēja(-u) vai saņēmēja vārdu, uzvārdu/nosaukumu, līguma termiņu un maksimālo klasifikācijas līmeni.
3. Ja šādu līgumu vai dotāciju nolīgumu izbeidz, līgumslēdzēja vai piešķīrēja iestāde nekavējoties ar Komisijas Drošības iestādes starpniecību to paziņo tās dalībvalsts VDI, IDI vai jebkurai citai kompetentai drošības iestādei, kurā līgumslēdzējs vai dotācijas saņēmējs ir reģistrēts.
4. Klasificēta līguma vai dotāciju nolīguma, vai dotācijas saņēmēja līdzdalības izbeigšanas gadījumā līgumslēdzējs vai dotācijas saņēmējam parasti ir pienākums atdot atpakaļ līgumslēdzējai vai piešķīrējai iestādei visu viņu rīcībā esošo ESKI.
5. Drošības aspektu vēstulē nosaka īpašus noteikumus par ESKI iznīcināšanu klasificēta līguma vai klasificēta dotāciju nolīguma darbības laikā vai pēc tā izbeigšanas.
6. Ja līgumslēdzējam vai dotācijas saņēmējam ir atļauts saglabāt ESKI pēc klasificēta līguma vai klasificēta dotāciju nolīguma darbības beigām, līgumslēdzējs vai dotācijas saņēmējs turpina ievērot šajā lēmumā noteiktos minimuma standartus un aizsargāt ESKI konfidencialitāti.
46. pants
Īpaši noteikumi par klasificētiem līgumiem
1. Nosacījumus par ESKI aizsardzību, saskaņā ar kuriem līgumslēdzējs var slēgt apakšlīgumu, definē gan uzaicinājumā iesniegt pieteikumus, gan klasificētajā līgumā.
2. Pirms līgumslēdzējs atsevišķas klasificēta līguma daļas nodod apakšuzņēmējam, tas saņem līgumslēdzējas iestādes atļauju. Apakšlīgumu, kas saistīts ar piekļuvi ESKI, nevar slēgt ar apakšuzņēmēju, kas reģistrēts trešā valstī, izņemto, ja pastāv tiesiskais regulējums attiecībā uz informācijas drošību, kā noteikts 7. nodaļā.
3. Līgumslēdzējs ir atbildīgs par to, lai visas apakšlīguma darbības tiktu veiktas saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem minimuma standartiem un sniedz ESKI apakšuzņēmējam tikai ar iepriekšēju līgumslēdzējas iestādes rakstisku piekrišanu.
4. Attiecībā uz ESKI, ko izveido vai ar ko rīkojas līgumslēdzējs, par tās autoru uzskata Komisiju, un autoram paredzētās tiesības īsteno līgumslēdzēja iestāde.
47. pants
Ar klasificētiem līgumiem saistīti apmeklējumi
1. Ja Komisijas vai līgumslēdzēja, vai dotācijas saņēmēja darbiniekam nepieciešama piekļuve informācijai, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai SECRET UE/EU SECRET līmenī, vienam otra telpās klasificēta līguma vai dotāciju nolīguma izpildei, apmeklējumus organizē sadarbībā ar VDI, IDI vai jebkuru citu attiecīgo kompetento drošības iestādi. Par šādiem apmeklējumiem informē Komisijas Drošības iestādi. Tomēr konkrētu programmu vai projektu gadījumā VDI, IDI vai cita kompetentā drošības iestāde var piekrist procedūrai, saskaņā ar kuru šādus apmeklējumus var organizēt tieši.
2. Visiem apmeklētājiem ir attiecīgā drošības pielaide, un tie atbilst vajadzības pēc informācijas principam attiecībā uz piekļuvi ESKI, kas saistīta ar klasificēto līgumu.
3. Apmeklētājiem nodrošina piekļuvi tikai tai ESKI, kura saistīta ar apmeklējuma mērķi.
4. Sīkāk izstrādāti noteikumi ir izklāstīti īstenošanas noteikumos.
5. Šajā lēmumā un 4. punktā minētajos īstenošanas noteikumos paredzēto noteikumu par apmeklējumiem saistībā ar klasificētiem līgumiem ievērošana ir obligāta.
48. pants
ESKI nosūtīšana un pārvietošana saistībā ar klasificētiem līgumiem vai klasificētiem dotāciju nolīgumiem
1. Attiecībā uz ESKI elektronisku nosūtīšanu piemēro šā lēmuma 5. nodaļas attiecīgos noteikumus.
2. Attiecībā uz ESKI pārvietošanu saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem piemēro šā lēmuma 4. nodaļas noteikumus un šā lēmuma īstenošanas noteikumus.
3. Nosakot drošības pasākumus klasificēto materiālu pārvietošanai ar kravu pārvadājumiem, piemēro šādus principus:
a)
drošību garantē visos transportēšanas posmos, sākot ar nosūtīšanas vietu līdz galamērķim;
b)
sūtījumam piešķirto drošības līmeni nosaka augstākais iekļauto materiālu klasifikācijas līmenis;
c)
pirms materiālu, kas klasificēts CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai SECRET UE/EU SECRET līmenī, pārvieto pāri robežām, sūtītājs sagatavo transportēšanas plānu un iesaistītā VDI, IDI vai kāda cita attiecīgā kompetentā drošības iestāde to apstiprina;
d)
maršruti, cik vien iespējams, ir tieši no izcelsmes vietas līdz galamērķim, un tos veic tik ātri, cik apstākļi pieļauj;
e)
ja iespējams, maršruti ved tikai caur dalībvalstīm. Maršruti caur valstīm, kas nav dalībvalstis, būtu jāizvēlas tikai tad, kad ir saņemta atļauja gan no sūtītāja, gan no saņēmēja dalībvalsts VDI, IDI vai kādas citas attiecīgās kompetentās drošības iestādes.
49. pants
ESKI pārsūtīšana līgumslēdzējiem vai dotāciju saņēmējiem trešās valstīs
ESKI tiek pārsūtīta līgumslēdzējiem vai dotāciju saņēmējiem, kas atrodas trešās valstīs, atbilstīgi drošības pasākumiem, par kuriem vienojusies Komisijas Drošības iestāde, Komisijas dienests, kas ir līgumslēdzēja vai piešķīrēja iestāde, un tās trešās valsts VDI, IDI vai cita kompetentā drošības iestāde, kurā līgumslēdzējs vai dotācijas saņēmējs ir reģistrēts.
50. pants
Rīkošanās ar informāciju, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, saistībā ar klasificētiem līgumiem vai klasificētiem dotāciju nolīgumiem
1. Informācijas, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, aizsardzība, ja ar to rīkojas vai to glabā saskaņā ar klasificētu līgumu vai dotāciju nolīgumu, pamatojas uz proporcionalitātes un izmaksu efektivitātes principu.
2. IDP vai PDP nav vajadzīga saistībā ar klasificētiem līgumiem vai klasificētiem dotāciju nolīgumiem, kas ietver rīkošanos ar informāciju, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī.
3. Ja līgums vai dotāciju nolīgums ietver rīkošanos ar informāciju, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, līgumslēdzēja vai dotāciju saņēmēja izmantotās komunikācijas un informācijas sistēmās, līgumslēdzēja vai piešķīrēja iestāde, apspriedusies ar Komisijas Drošības iestādi, nodrošina, ka līgumā vai dotāciju nolīgumā ir noteiktas nepieciešamās tehniskās un administratīvās prasības attiecībā uz KIS akreditāciju, kas ir samērīgas ar novērtēto risku, ņemot vērā visus atbilstīgos faktorus. Komisijas Drošības iestāde un attiecīgā VDI vai IDI savstarpēji vienojas par šādas KIS akreditācijas vai apstiprinājuma apjomu.
7. NODAĻA
KLASIFICĒTAS INFORMĀCIJAS APMAIŅU AR CITĀM SAVIENĪBAS IESTĀDĒM, AĢENTŪRĀM, STRUKTŪRĀM UN BIROJIEM, AR DALĪBVALSTĪM UN AR TREŠĀM VALSTĪM UN STARPTAUTISKĀM ORGANIZĀCIJĀM
51. pants
Pamatprincipi
1. Ja Komisija vai viens no tās dienestiem konstatē, ka ir vajadzīga ESKI apmaiņa ar citu Savienības iestādi, aģentūru, struktūru vai biroju, vai ar trešo valsti vai starptautisku organizāciju, veic visu nepieciešamo, lai šim nolūkam izveidotu atbilstošu tiesisko vai administratīvo regulējumu, kas var ietvert informācijas drošības nolīgumus vai administratīvās vienošanās, ko noslēdz saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem.
2. Neskarot 57. pantu, ESKI apmaiņa ar citu Savienības iestādi, aģentūru, struktūru vai biroju vai ar trešo valsti vai starptautisku organizāciju notiek tikai tad, ja ir izveidots un darbojas šāds atbilstošs tiesiskais vai administratīvais regulējums un ir pietiekamas garantijas, ka Savienības iestāde, aģentūra, struktūra vai birojs vai trešā valsts, vai attiecīgā starptautiskā organizācija piemēro līdzvērtīgus pamatprincipus un minimuma standartus klasificētas informācijas aizsardzībai.
52. pants
ESKI apmaiņu ar citām Savienības iestādēm, aģentūrām, struktūrām un birojiem
1. Pirms noslēgt administratīvu vienošanos par ESKI apmaiņu ar citu Savienības iestādi, aģentūru, struktūru vai biroju, Komisija pārliecinās, ka attiecīgā Savienības iestāde, aģentūra, struktūra vai birojs:
a)
ir izveidojusi tiesisko regulējumu ESKI aizsardzībai, kas nosaka pamatprincipus un minimuma standartus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kas paredzēti šajā lēmumā un tā īstenošanas noteikumos;
b)
piemēro drošības standartus un pamatnostādnes par darbinieku drošību, fizisko drošību, ESKI pārvaldību un komunikācijas un informācijas sistēmu (KIS) drošību, kas garantē līdzvērtīgu ESKI aizsardzības līmeni tam, kādu nodrošina Komisija;
c)
marķē tās izveidoto klasificēto informāciju kā ESKI.
2. Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts ciešā sadarbībā ar citiem kompetentajiem Komisijas dienestiem ir galvenais dienests Komisijā, kas noslēdz administratīvas vienošanās par ESKI apmaiņu ar citām Savienības iestādēm, aģentūrām, struktūrām vai birojiem.
3. Administratīvās vienošanās parasti noslēdz vēstuļu apmaiņas veidā, ko Komisijas vārdā paraksta Cilvēkresursu un drošības ĢD ģenerāldirektors.
4. Pirms noslēgt administratīvu vienošanos par ESKI apmaiņu, Komisijas Drošības iestāde dodas novērtējuma apmeklējumā, lai novērtētu ESKI aizsardzības tiesisko regulējumu un pārliecinātos par ESKI aizsardzībai īstenoto pasākumu efektivitāti. Administratīvā vienošanās stājas spēkā un ESKI apmaiņa notiek tikai tad, ja šā novērtējuma rezultāts ir apmierinošs un pēc apmeklējuma izteiktie ieteikumi ir ņemti vērā. Lai pārbaudītu, vai administratīvā vienošanās tiek ievērota un vai drošības pasākumi joprojām atbilst pamatprincipiem un minimuma standartiem, par kuriem panākta vienošanās, regulāri veic atkārtotus novērtējuma apmeklējumus.
5. Komisijā ESKI reģistrs, ko pārvalda Ģenerālsekretariāts, parasti ir galvenais ieejas un izejas punkts, caur kuru notiek klasificētas informācijas apmaiņa ar citām Savienības iestādēm, aģentūrām, struktūrām un birojiem. Tomēr, ja, ņemot vērā drošības, organizatoriskos vai operatīvos apsvērumus, tas ir piemērotāk, lai aizsargātu ESKI, ieejas un izejas punkti, caur kuriem notiek klasificētas informācijas apmaiņa attiecīgo Komisijas dienestu kompetences ietvaros, ir vietējie ESKI reģistri, kas izveidoti Komisijas dienestos saskaņā ar šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumiem.
6. Komisijas drošības ekspertu grupu informē par administratīvo vienošanos noslēgšanu saskaņā ar 2. punktu.
53. pants
ES klasificētas informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm
1. ESKI apmaiņa ar dalībvalstīm un tās nodošana dalībvalstīm var notikt tikai ar nosacījumu, ka tās aizsargā šo informāciju saskaņā ar prasībām, kas piemērojamas līdzvērtīga valsts drošības klasifikācijas līmeņa klasificētai informācijai, kā tas izklāstīts drošības klasifikāciju līdzvērtības tabulā I pielikumā.
2. Ja dalībvalstis Eiropas Savienības struktūrās vai tīklos ievieš klasificētu informāciju, kam piemērots valsts drošības klasifikācijas marķējums, Komisija aizsargā šo informāciju saskaņā ar prasībām, kas attiecas uz līdzvērtīga līmeņa ESKI, kā tas izklāstīts I pielikumā paredzētajā drošības klasifikāciju atbilsmju tabulā.
54. pants
ESKI apmaiņa ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām
1. Ja Komisija konstatē, ka tai ir ilgtermiņa vajadzība apmainīties ar klasificētu informāciju ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, tiek veikts viss nepieciešamais, lai šim nolūkam izveidotu atbilstošu tiesisko vai administratīvo regulējumu, kas var ietvert informācijas drošības nolīgumus vai administratīvās vienošanās, ko noslēdz saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem.
2. Šā panta 1. punktā minētie informācijas drošības nolīgumi un administratīvās vienošanās ietver noteikumus, kas nodrošina, ka gadījumos, kad trešās valstis vai starptautiskās organizācijas saņem ESKI, šai informācijai nodrošina tādu aizsardzību, kas atbilst tās klasifikācijas līmenim un saskaņā ar minimuma standartiem, kuri ir līdzvērtīgi šajā lēmumā paredzētajiem.
3. Komisijas var noslēgt administratīvu vienošanos saskaņā ar 56. pantu, ja ESKI klasifikācijas līmenis parasti nav augstāks par RESTREINT UE/EU RESTRICTED.
4. Šā panta 3. punktā minētās administratīvās vienošanās ietver noteikumus, kas nodrošina, ka gadījumos, kad trešās valstis vai starptautiskās organizācijas saņem ESKI, šai informācijai nodrošina tādu aizsardzību, kas atbilst tās klasifikācijas līmenim, un saskaņā ar minimuma standartiem, kuri ir līdzvērtīgi šajā lēmumā paredzētajiem. Par informācijas drošības nolīgumu vai administratīvo vienošanos noslēgšanu konsultējas ar Komisijas drošības ekspertu grupu.
5. Lēmumu Komisijā sagatavotu ESKI nodot trešai valstij vai starptautiskai organizācijai pieņem Komisijas dienests, kas ir ESKI autors Komisijā, izskatot katru gadījumu atsevišķi un atbilstīgi šādas informācijas būtībai un saturam, saņēmēja vajadzībai pēc informācijas un tam, kādu labumu no nodošanas gūst Savienība. Ja Komisija nav tās klasificētās informācijas vai informāciju saturošo materiālu autors, kuru nodošana ir vēlama, Komisijas dienests, kura rīcībā ir klasificētā informācija, vispirms lūdz rakstisku autora piekrišanu nodošanai. Ja autoru nevar noteikt, Komisija dienests, kura rīcībā ir šī klasificētā informācija, uzņemas autora atbildību pēc apspriešanās ar Komisiju drošības ekspertu grupu.
55. pants
Informācijas drošības nolīgumi
1. Informācijas drošības nolīgumus ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām slēdz saskaņā ar LESD 218. pantu.
2. Informācijas drošības nolīgumos:
a)
paredz pamatprincipus un minimuma standartus, ar ko reglamentē klasificētas informācijas apmaiņu starp Savienību un trešo valsti vai starptautisku organizāciju;
b)
nosaka arī tehniskos īstenošanas pasākumus, par kuriem jāvienojas attiecīgo Savienības iestāžu un struktūru kompetentajām drošības iestādēm un trešās valsts vai attiecīgās starptautiskās organizācijas kompetentajai drošības iestādei. Šādos pasākumos ņem vērā aizsardzības līmeni, ko nodrošina trešās valsts vai attiecīgās starptautiskās organizācijas drošības noteikumi, struktūras un procedūras;
c)
paredz, ka pirms attiecīgajā līgumā paredzētās klasificētās informācijas apmaiņas ir jāpārliecinās, ka saņemošā puse ir spējīga atbilstīgā veidā aizsargāt klasificētu informāciju, kas tai nodota.
3. Ja saskaņā ar 51. panta 1. punktu ir konstatēta nepieciešamība apmainīties ar klasificētu informāciju, Komisija attiecīgā gadījumā apspriežas ar Eiropas Ārējās darbības dienestu, Padomes Ģenerālsekretariātu un citām Savienības iestādēm un struktūrām, lai noteiktu, vai būtu jāiesniedz ieteikums saskaņā ar LESD 218. panta 3. punktu.
4. ESKI elektronisku apmaiņu atļauts veikt tikai tad, ja tas skaidri noteikts informācijas drošības nolīgumā vai tehniskajos īstenošanas pasākumos.
5. Komisijā ESKI reģistrs, ko pārvalda Ģenerālsekretariāts, parasti ir galvenais ieejas un izejas punkts, caur kuru notiek informācijas apmaiņa ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Tomēr, ja, ņemot vērā drošības, organizatoriskos vai operatīvos apsvērumus, tas ir piemērotāk, lai aizsargātu ESKI, ieejas un izejas punkti, caur kuriem notiek klasificētas informācijas apmaiņa attiecīgo Komisijas dienestu kompetences ietvaros, ir vietējie ESKI reģistri, kas izveidoti Komisijas dienestos saskaņā ar šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumiem.
6. Lai izvērtētu attiecīgo trešās valsts vai attiecīgās starptautiskās organizācijas drošības noteikumu, struktūru un procedūru efektivitāti, Komisija sadarbībā ar citām Savienības iestādēm, aģentūrām vai struktūrām piedalās novērtējuma apmeklējumos, savstarpēji vienojoties ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju. Minētajos novērtējuma apmeklējumos izvērtē:
a)
regulējumu, ko piemēro klasificētas informācijas aizsardzībai;
b)
drošības politikas īpašos rādītājus un veidu, kā organizē drošību trešā valstī vai starptautiskā organizācijā, kas varētu ietekmēt tādas klasificētas informācijas līmeni, ar kuru var apmainīties;
c)
spēkā esošos drošības pasākumus un procedūras un
d)
drošības pielaides procedūras, ko piemēro tāda līmeņa ESKI, ko paredzēts nodot.
56. pants
Administratīvie pasākumi
1. Ja Savienības politiskā vai tiesiskā regulējuma kontekstā pastāv ilgtermiņa vajadzība organizēt tādas klasificētas informācijas apmaiņu ar trešo valsti vai starptautisku organizāciju, kura parasti nav klasificēta augstākā līmenī kā RESTREINT UE/EU RESTRICTED, un ja Komisijas Drošības iestāde pēc apspriešanās ar Komisijas drošības ekspertu grupu jo īpaši ir konstatējusi, ka iesaistītajai pusei nav pietiekami attīstītas drošības sistēmas, lai tā varētu noslēgt informācijas drošības nolīgumu, Komisija var nolemt slēgt administratīvu vienošanos ar attiecīgās trešās valsts vai starptautiskās organizācijas iestādēm.
2. Šādas administratīvas vienošanās parasti slēdz vēstuļu apmaiņas veidā.
3. Pirms vienošanās noslēgšanas veic novērtējuma apmeklējumu. Komisijas drošības ekspertu grupu informē par novērtējuma apmeklējuma rezultātiem. Taču, ja pastāv ārkārtas iemesli klasificētas informācijas steidzamai apmaiņai, ESKI var nodot, ja tiek darīts viss iespējamais, lai minēto izvērtējuma apmeklējumu veiktu pēc iespējas drīz.
4. ESKI elektronisku apmaiņu atļauts veikt tikai tad, ja tas ir skaidri noteikts administratīvās vienošanās tekstā.
57. pants
ESKI ārkārtas un ad hoc nodošana
1. Ja nav noslēgts ne informācijas drošības nolīgums, ne administratīva vienošanās un ja Komisija vai viens no tās dienestiem konstatē, ka Savienības politiskā un tiesiskā regulējuma kontekstā pastāv ārkārtas nepieciešamība nodot ESKI trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, Komisijas Drošības iestāde kopā ar attiecīgās trešās valsts vai starptautiskās organizācijas drošības iestādēm pēc iespējas pārbauda, vai tās drošības noteikumi, struktūras un procedūras ir tādas, ka ESKI, ko tai nodos, būs aizsargāta pēc standartiem, kas nav mazāk stingri par šajā lēmumā paredzētajiem.
2. Lēmumu nodot ESKI attiecīgai trešai valstij vai starptautiskai organizācijai pēc apspriešanās ar Komisijas Drošības ekspertu grupu pieņem Komisija, pamatojoties uz priekšlikumu, ko iesniedz Komisijas loceklis, kas atbild par drošības jautājumiem.
3. Saskaņā ar Komisijas lēmumu nodot ESKI un tikai ar iepriekšēju rakstisku autora, tostarp tajā ietverto izejmateriālu autoru, piekrišanu, kompetentais Komisijas dienests nosūta attiecīgo informāciju, kurai ir nodošanas marķējums, kas norāda to trešo valsti vai starptautisko organizāciju, kurai tā ir nodota. Pirms vai faktiskās nodošanas laikā attiecīgā trešā puse rakstiski apņemas aizsargāt saņemto ESKI saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem pamatprincipiem un minimuma standartiem.
8. NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
58. pants
Iepriekšējā lēmuma aizstāšana
Ar šo lēmumu atceļ un aizstāj Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom (14).
59. pants
Klasificēta informācija, kas izveidota pirms šā lēmuma stāšanās spēkā
1. Visu ESKI, kas klasificēta atbilstīgi Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom turpina aizsargāt saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem.
2. Visu klasificēto informāciju, kas bija Komisijas rīcībā dienā, kad stājās spēkā Komisijas Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom, izņemot Euratom klasificēto informāciju:
a)
ja to ir izveidojusi Komisija, turpina uzskatīt par pārklasificētu par RESTREINT UE pēc noklusējuma, ja vien tās autors līdz 2002. gada 31. janvārim nav piešķīris tai citu klasifikāciju un informējis visus attiecīgā dokumenta adresātus;
b)
ja to ir izveidojuši autori ārpus Komisijas, saglabā tās sākotnējo klasifikāciju un tādējādi ar to rīkojas kā ar līdzvērtīga līmeņa ESKI, izņemot, ja autors piekrīt informāciju deklasificēt vai pazemināt tās klasifikācijas līmeni.
60. pants
Īstenošanas noteikumi un drošības paziņojumi
1. Ja nepieciešams pieņemt šā lēmuma īstenošanas noteikumus, par to, pilnībā ievērojot iekšējo reglamentu, pieņems atsevišķu Komisijas pilnvarojošo lēmumu tam Komisijas loceklim, kas ir atbildīgs par drošības jautājumiem.
2. Kad saskaņā ar iepriekš minēto Komisijas lēmumu saņemts pilnvarojums, Komisijas loceklis, kas ir atbildīgs par drošības jautājumiem, var izstrādāt drošības paziņojumus, kuros izklāstītas drošības pamatnostādnes un paraugprakse šā lēmuma un tā īstenošanas noteikumu piemērošanas jomā.
3. Komisija var deleģēt uzdevumus, kas minēti šā panta pirmajā un otrajā punktā, Cilvēkresursu un drošības ĢD ģenerāldirektoram ar atsevišķu deleģēšanas lēmumu, pilnībā ievērojot iekšējo reglamentu.
61. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2015. gada 13. martā