NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 258/2014
(2014. gada 3. aprīlis),
ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 716/2009/EK (3) tika izveidota Kopienas programma īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā. Pamatojoties uz minēto lēmumu, Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupa (EFRAG), Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonds (SFPS fonds), kas ir Starptautisko Grāmatvedības standartu komitejas fonda (IASCF) juridiskais pēctecis, un Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB) līdz 2013. gada 31. decembrim saņēma Savienības līdzfinansējumu darbības piešķīrumu veidā.
(2)
Krīze finanšu tirgos, kas aizsākās 2008. gadā, ir padarījusi finanšu pārskatu un revīzijas jautājumu par svarīgu Savienības politikas dienaskārtības daļu. Labi funkcionējoša kopīga finanšu pārskatu sistēma ir būtiska iekšējā tirgus darbībai, efektīvai kapitāla tirgu darbībai, kā arī lai Savienība īstenotu finanšu pakalpojumu integrēto tirgu.
(3)
Finanšu pārskatiem ir ne tikai galvenā nozīme svarīgas informācijas sniegšanā ieguldītājiem par bilanci, peļņas un zaudējumu pārskatu un naudas plūsmu, bet tie arī atbalsta uzņēmumu efektīvu pārvaldību.
(4)
Finanšu pārskatiem ir gan izšķirīga nozīme akcionāru un kreditoru interešu aizsargāšanā, gan arī tie ir prudenciāla regulējuma pamats tādā ziņā, ka visi nozīmīgākie finanšu pakalpojumu leģislatīvie instrumenti balstās uz uzņēmumu finanšu pārskatiem, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (5). Regulatori balstās uz pārskatos izmantoto terminoloģiju, lai izprastu, kādus riskus uzņēmums uzņemas, un līdz ar to konstatētu, kādas ir uzņēmumam izvirzāmās prasības.
(5)
Pasaules ekonomikas kontekstā ir nepieciešana vienota grāmatvedības valoda, vienlaikus ņemot vērā daudzās dažādās grāmatvedības tradīcijas, kas jau tiek izmantotas. G20 valstis vairākkārt ir prasījušas ieviest globālus grāmatvedības standartus un panākt pašreizējo un turpmāko grāmatvedības standartu konverģenci. Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) izstrādātie starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) ir pieņemti un tiek izmantoti daudzās pasaules valstīs, taču dažās ietekmīgākajās tos neizmanto. Šādi starptautiski grāmatvedības standarti ir jāizstrādā, izmantojot pārredzamu un demokrātiskas kontroles procesu. Lai nodrošinātu Savienības interešu ievērošanu un augstu globālo standartu kvalitāti un atbilstību Savienības tiesību aktiem, ļoti svarīga ir Savienības interešu pienācīga ņemšana vērā minētajā starptautisko standartu noteikšanas procesā. Šīs intereses ietver principa saglabāšanu, ar ko saskaņā finanšu pārskatiem būtu jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats, un tiem vajadzētu būt uzticamiem un saprotamiem, salīdzināmiem un būtiskiem.
(6)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (6) SFPS būtu jāiestrādā Savienības tiesībās, lai tos piemērotu uzņēmumiem, kuru vērtspapīri tiek kotēti regulētā tirgū ES, ja SFPS atbilst minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem, ietverot prasību, ka pārskatiem ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (7) 4. panta 3. punktā. Tādēļ SFPS ir viens no nozīmīgākajiem elementiem iekšējā tirgus darbībā, un tādējādi Savienība ir tieši ieinteresēta nodrošināt, lai SFPS izstrādes un apstiprināšanas procesa rezultātā tiktu izveidoti tādi standarti, kas atbilst iekšējā tirgus tiesiskā regulējuma prasībām.
(7)
SFPS izdod IASB, un saistītas interpretācijas izdod SFPS interpretācijas komiteja, un tās abas ir struktūras SFPS fondā. Tādēļ ir svarīgi izstrādāt piemērotus SFPS fonda finansēšanas pasākumus.
(8)
EFRAG 2001. gadā izveidoja finanšu pārskatu procesā iesaistīto emitentu un grāmatvedības speciālistu Eiropas organizāciju pārstāvji. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 EFRAG sniedz Komisijai atzinumus par to, vai IASB izdotais grāmatvedības standarts vai SFPS interpretācijas komitejas sagatavotā apstiprināmā interpretācija atbilst minētajā regulā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem.
(9)
Pasaules mērogā EFRAG uzņemas “vienotas Eiropas grāmatvedības nostājas paudēja” funkcijas. Pildot minētās funkcijas, EFRAG sniedz IASB informāciju saistībā ar standartu noteikšanas procesu. Lai EFRAG varētu šīs funkcijas pildīt, tai būtu jāzina visi iespējamie viedokļi, kādi pastāv Savienībā par standartu noteikšanas procesu, kurā būtiska ietekme ir valstu standartu noteicējiem, valdībām un regulatoriem, kā arī pārējām ieinteresētām personām, ņemot vērā būtiskās viedokļu atšķirības, kādas pašlaik pastāv starp dalībvalstīm un dažādām ieinteresētām personām. Visa sadarbība starp EFRAG un IASB būtu jāpadara pilnībā pārredzama un ikviens EFRAG lēmums būtu jāpieņem, pilnībā apspriežoties ar valstu standartu noteicējiem.
(10)
Ņemot vērā EFRAG nozīmi novērtēšanā par to, vai SFPS atbilst Savienības uzņēmējdarbības tiesību prasībām un politikai, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1606/2002, Savienībai ir jānodrošina EFRAG stabila finansēšana un tādējādi jāpiešķir tai līdzekļi.
(11)
Komisija 2013. gada 12. novembrī publicēja par iekšējo tirgu un pakalpojumiem atbildīgā komisāra īpašā padomdevēja Philippe Maystadt ziņojumu (“īpašā padomdevēja ziņojums”), kurā viņš izklāstījis iespējamās EFRAG pārvaldības reformas, kuras vērstas uz to, lai nostiprinātu Savienības ieguldījumu starptautisko grāmatvedības standartu izstrādē. Lai sasniegtu ar šo regulu izveidotajā līdzfinansēšanas programmā (“programma”) izvirzītos mērķus, ir jāpārskata pārvaldības pasākumi saskaņā ar īpašā padomdevēja ziņojumā izklāstītajiem ieteikumiem, un minētās reformas ir jāīsteno nekavējoties. Komisijai būtu jāuzrauga EFRAG pārvaldības reformas īstenošana un jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par šīs īstenošanas gaitu. Līdz ar to Komisijai līdz 2014. gada 31. martam būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par pārvaldības reformas īstenošanu.
(12)
EFRAG tehniskais darbs būtu jāorientē uz tehnisku konsultāciju sniegšanu Komisijai par SFPS apstiprināšanu, kā arī uz pienācīgu līdzdalību šādu SFPS izstrādes procesā, un būtu jānodrošina, ka starptautisko standartu noteikšanas procesā tiek pienācīgi ņemtas vērā Savienības intereses. Šajās interesēs būtu jāietver jēdziens “prudenciāla pieeja”, jāsaglabā prasība sniegt patiesu un skaidru priekšstatu, kā noteikts Direktīvā 2013/34/ES, un būtu jāņem vērā standartu ietekme uz finanšu stabilitāti un ekonomiku. Komisijai saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem kritērijiem sagatavotajos ziņojumos būtu jāizvērtē EFRAG tehniskais darbs.
(13)
Obligātās revīzijas jomā Uzraudzības grupa - starptautiska struktūra, kas atbildīga par Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) pārvaldības reformas uzraudzību - 2005. gadā izveidoja PIOB. PIOB uzdevums ir pārraudzīt procesu, kura rezultātā tiek pieņemti starptautiskie revīzijas standarti (SRS), kā arī citas sabiedriskās intereses jomas darbības, ko veic IFAC. Starptautiskos revīzijas standartus var pieņemt piemērošanai Savienībā jo īpaši ar nosacījumu, ka tie ir izstrādāti atbilstīgā procesā, ar publisku pārraudzību un pārredzamā veidā, kā noteikts 26. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/43/EK (8). Arī Komisijas 2011. gada 30. novembra revīzijas priekšlikumos ir paredzēta SRS ieviešana Savienībā.
(14)
SRS ieviešana Savienībā un PIOB svarīgais uzdevums nodrošināt šo standartu atbilstību Direktīvas 2006/43/EK prasībām nozīmē, ka Savienība ir tieši ieinteresēta nodrošināt, lai šādu standartu izstrādes un apstiprināšanas procesa rezultātā tiktu izveidoti tādi standarti, kas atbilst iekšējā tirgus tiesiskajam regulējumam. Arī Komisijas priekšlikumā grozīt Direktīvu 2006/43/EK nepārprotami tiek atzīta PIOB loma. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt piemērotus PIOB finansēšanas pasākumus.
(15)
Struktūras, kas darbojas grāmatvedības un revīzijas jomā, ir ļoti atkarīgas no finansējuma, un tām ir svarīga loma Savienībā, kas ir ļoti svarīgi iekšējā tirgus funkcionēšanai. Ar Lēmumu Nr. 716/2009/EK ierosinātie finansējuma saņēmēji ir tikuši līdzfinansēti, izmantojot darbības piešķīrumus no Savienības budžeta, kas ir ļāvis tiem palielināt savu finansiālo neatkarību no privātā sektora un ad hoc avotiem, tādējādi nostiprinot spējas un darbības ticamību. Tomēr publiskais finansējums pats par sevi nebūtu jāuztver kā apstiprinājums tam, ka ir iegūta neatkarība no privātā sektora. Jo īpaši būtu jāprasa lielāka pārredzamība attiecībā uz valdes sastāvu, tostarp IASB un EFRAG valdes sastāvu, lai nodrošinātu, ka standartu noteikšanas un apstiprināšanas procesā tiek pārstāvētas visas ieinteresētās personas. EFRAG un IASB būtu jāveic visi piemērotie pasākumi, lai novērstu interešu konfliktus, tostarp prasības par informācijas sniegšanu, kas pielāgotas minētajās organizācijās nodarbinātā personāla dažādo kategoriju funkcijām un atbildībai.
(16)
Pieredze rāda, ka Savienības līdzfinansējums nodrošina šiem finansējuma saņēmējiem skaidru, stabilu, daudzveidīgu, pienācīgu un atbilstīgu finansējumu, veicinot to spējas neatkarīgi un efektīvi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar sabiedriskajām interesēm. Tāpēc, izmantojot Savienības līdzekļus, būtu jāturpina nodrošināt pietiekams finansējums saistībā ar starptautisko grāmatvedības un revīzijas standartu noteikšanu, jo īpaši SFPS fondam, EFRAG un PIOB.
(17)
Vienlaikus ar SFPS fonda un EFRAG finansējuma modeļa maiņu patlaban šajās struktūrās ir notikušas pārvaldības reformas, kuru mērķis bija nodrošināt, lai to struktūra un procedūras ļautu tām neatkarīgi, efektīvi, pārredzami un demokrātiski atbildīgi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar sabiedriskajām interesēm. Saistībā ar SFPS fondu 2009. gadā tika izveidota Uzraudzības padome, lai nodrošinātu publisko pārskatatbildību un pārraudzību, tika uzlabota Standartu konsultatīvās padomes efektivitāte, tika uzlabota pārredzamība un ietekmes novērtējumu loma tika oficiāli noteikta kā IASB pienācīgā procesa daļa. Centieni uzlabot veidu, kādā šīs struktūras tiek pārvaldītas, tiks turpināti. Komisija 2013. gadā sāka novērtēt Regulas (EK) Nr. 1606/2002 piemērošanu. Novērtējums jo īpaši attiecas uz SFPS apstiprināšanas kritērijiem Savienībā, kā noteikts minētās regulas 3. panta 2. punktā, un SFPS fonda un IASB pārvaldības pasākumiem. Komisija plāno līdz 2014. gada 31. decembrim pabeigt novērtējumu un par rezultātiem ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei. Vajadzības gadījumā Komisija iesniegs likumdošanas priekšlikumu par minētās regulas darbības uzlabojumiem.
(18)
Ar šo regulu paredz finansējumu visam programmas laikam, kas ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamentam un Padomei ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (9).
(19)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (10) un Komisijas Deleģētā regula (ES, Euratom) Nr. 1268/2012 (11), kas aizsargā Savienības finanšu intereses, ir jāpiemēro programmas īstenošanas laikā, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, to gadījumu skaita ierobežošanu, kuros Komisija ir tieši atbildīga par to īstenošanu un pārvaldību, un nepieciešamo samērīgumu starp resursu apjomu un administratīvo slogu, kas saistīts ar to izmantošanu.
(20)
Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz ikgadējo darba programmu izveidi būtu jāpiešķir Komisijai.
(21)
Sagaidāms, ka programma palīdzēs nodrošināt uzņēmumu grāmatvedības salīdzināmību un pārredzamību visā Savienībā un palīdzēs sadzirdēt Savienības vajadzības saistībā ar finanšu pārskatu standartu saskaņošanu pasaules mērogā. Ja Eiropas nostāja būs vienota, tas palīdzēs veicināt SFPS starptautisku atzīšanu, konverģenci un kvalitatīvu starptautisko standartu izmantošanu revīzijām visās dalībvalstīs. Programmai būtu jāveicina arī stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošana, stiprinot finanšu pakalpojumu un kapitāla vienoto tirgu, kā arī stratēģijas ārējās dimensijas īstenošana.
(22)
Ar šo regulu būtu jāparedz iespēja līdzfinansēt konkrētas struktūras, kuru darbības mērķis attiecas un atbalsta Savienības politiku standartu izstrādes, standartu apstiprināšanas vai standartu noteikšanas procesu uzraudzības jomā, kura ir saistīta ar finanšu pārskatiem un revīziju.
(23)
Savienības finansējumu ierosina skaidri noteiktam un ierobežotam svarīgāko struktūru skaitam finanšu pārskatu un revīzijas jomā. Pašreizējā institucionālajā struktūrā finansēšanas sistēma nodrošinātu stabilu, daudzveidīgu, pienācīgu un atbilstīgu finansējumu, ļaujot attiecīgajām struktūrām neatkarīgi un efektīvi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar Savienību vai sabiedriskajām interesēm. Šīm struktūrām būtu skaitliskā izteiksmē jāizpauž dati par pārējo finansējumu, kas saņemts no citiem avotiem.
(24)
Ņemot vērā notikumu gaitu pēc ieteikumiem, kas izklāstīti īpašā padomdevēja ziņojumā, Komisijai 2014. gada martā būtu jāiesniedz ziņojumi un, sākot no 2015. gada, reizi gadā un ne vēlāk kā jūnijā jāziņo par EFRAG panākumiem savu pārvaldības reformu īstenošanā. IASB ir sākusi konceptuālās shēmas pārskatīšanu. Pēc pārskatītās konceptuālās shēmas publicēšanas Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par konceptuālajā shēmā izdarītajām izmaiņām un to iemesliem, īpašu uzmanību pievēršot prudenciālas pieejas un uzticamības jēdzieniem un nodrošinot, ka tiek sniegts patiess un skaidrs priekšstats, kā noteikts Direktīvā 2013/34/ES. Finansējuma saņēmējiem būtu jānodrošina efektīvs un saimniecisks publisko naudas līdzekļu izlietojums, tostarp attiecībā uz ceļošanas izdevumiem un saistītajām izmaksām.
(25)
Programmai būtu jāaizstāj iepriekšējā finansējuma saņēmēju līdzfinansēšanas programma. Tāpēc tiesiskās noteiktības labad būtu jāatceļ Lēmums Nr. 716/2009/EK.
(26)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, Savienības programmas izveidošanu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, lai atbalstītu to struktūru darbības, kas palīdz sasniegt Savienības politikas mērķus saistībā ar finanšu pārskatiem un revīzijām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(27)
Ikviena finansējuma sniegšana jauniem finansējuma saņēmējiem, pat tad, ja tie ir viena no šajā regulā uzskaitīto finansējuma saņēmēju tiešie pēcteči, būtu jāapstiprina Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu.
(28)
Šīs regulas piemērošanas laikposmu ir lietderīgi saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (12) piemērošanas laikposmu. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim tiek izveidota Savienības programma (“programma”), lai atbalstītu to struktūru darbības, kas palīdz sasniegt Savienības politikas mērķus saistībā ar finanšu pārskatiem un revīzijām.
2. Programma aptver šādas SFPS fonda, EFRAG vai PIOB veiktās darbības: standartu izstrāde vai standartu izstrādes veicināšanas darbības, standartu piemērošanas, izvērtēšanas vai uzraudzības darbības vai standartu noteikšanas procesa pārraudzības darbības, veicinot Savienības politikas virzienu īstenošanu finanšu pārskatu un revīzijas jomā.
2. pants
Mērķis
Programmas mērķis ir uzlabot apstākļus iekšējā tirgus efektīvai darbībai, atbalstot pārskatāmu un neatkarīgu starptautisko finanšu pārskatu un revīzijas standartu izstrādi.
3. pants
Finansējuma saņēmēji
1. Saskaņā ar programmu finansējuma saņēmēji ir šādi:
a)
finanšu pārskatu jomā:
i)
EFRAG laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim;
ii)
SFPS fonds;
b)
revīzijas jomā: PIOB.
2. Tām finanšu pārskatu un revīzijas jomā strādājošām struktūrām, kas no programmas saņem Savienības finansējumu, ir pienākums nodrošināt savu neatkarību un publisko naudas līdzekļu saimniecisku un efektīvu izlietojumu neatkarīgi no dažādajām finansējuma plūsmām, ko tās varētu saņemt.
4. pants
Piešķīrumu piešķiršana
Saskaņā ar programmu sniegto finansējumu nodrošina kā ikgadējus darbības piešķīrumus.
5. pants
Pārredzamība
Ikviens programmas finansējuma līdzekļu saņēmējs nozīmīgā vietā, piemēram, tīmekļa vietnē, publikācijā vai gada pārskatā, norāda, ka ir saņēmis finansējumu no Eiropas Savienības budžeta, un skaitliskā izteiksmē sniedz datus par pārējo finansējumu, kas saņemts no citiem avotiem.
6. pants
Finanšu noteikumi
1. Finansējums, kas paredzēts šīs programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam, ir EUR 43 176 000 pašreizējās cenās.
2. Eiropas Parlaments un Padome daudzgadu finanšu shēmas satvarā apstiprina gada apropriācijas.
3. Šā panta 1. punktā minētā finansējuma paredzamais sadalījums trim finansējuma saņēmējiem ir šāds:
a)
EFRAG: EUR 9 303 000;
b)
SFPS fondam: EUR 31 632 000;
c)
PIOB: EUR 2 241 000.
7. pants
Programmas īstenošana
Komisija, izveidojot gada darba programmas, īsteno programmu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Ar katru gada darba programmu īsteno programmas mērķi, kā tas izklāstīts šīs regulas 2. pantā, jo īpaši norādot:
a)
gaidāmos rezultātus;
b)
katram finansējuma saņēmējam piešķirto budžetu atbilstīgi 6. panta 3. punktā minētajām paredzamajām summām.
Lai nodrošinātu pārredzamību, gada darba programmā kā atsauci norāda arī 2. pantā noteiktos mērķus, 4. pantā paredzēto īstenošanas metodi un ziņojumu konstatējumus.
Komisija gada darba programmas pieņem, izmantojot īstenošanas aktus.
8. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot atturošus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, šajā nolūkā veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus piešķīrumu saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri saskaņā ar šo programmu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (13) noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar piešķīruma līgumu vai piešķīruma lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
Neskarot panta pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, piešķīrumu nolīgumos, piešķīrumu lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas.
9. pants
Novērtēšana
1. Komisija līdz 2014. gada 31. martam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pirmo ziņojumu par nepieciešamajām pārvaldības reformām grāmatvedības un finanšu informācijas jomā attiecībā uz EFRAG, cita starpā ņemot vērā notikumu gaitu pēc ieteikumiem, kas izklāstīti īpašā padomdevēja ziņojumā, un pasākumus, kurus EFRAG jau veicis, lai īstenotu minētās reformas.
2. Komisija līdz 2014. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Komisijas veiktajā Regulas (EK) Nr. 1606/2002 novērtēšanā gūtajiem konstatējumiem, vajadzības gadījumā ietverot priekšlikumus minētās regulas grozīšanai, lai uzlabotu tās darbību, kā arī par visu attiecīgo iestāžu pārvaldības pasākumiem.
3. Sākot no 2015. gada, Komisija sagatavo gada ziņojumu par SFPS fonda darbību attiecībā uz SFPS izstrādi, PIOB darbību un EFRAG darbību.
4. Attiecībā uz SFPS fondu ziņojumā, kas minēts 3. punktā, ietver tā darbību un jo īpaši vispārējos principus, pēc kuriem tikuši izstrādāti jaunie standarti. Ziņojumā ietver arī to, vai SFPS pienācīgi ņem vērā dažādos darījumdarbības modeļus, atspoguļo faktiskās ekonomisko darījumu sekas, nav pārmēru sarežģīti un nepieļauj mākslīgi radītas īstermiņa un pārejošas tendences.
Pēc pārskatītās konceptuālās shēmas publicēšanas ziņojumā izskata visas konceptuālajā shēmā izdarītās izmaiņas, īpašu uzmanību pievēršot prudenciālas pieejas un uzticamības jēdzieniem.
5. Attiecībā uz PIOB vai organizāciju, kas ir tās pēctece, ziņojumā, kas minēts 3. punktā, ietver tendences saistībā ar finansējuma dažādošanu. Ja attiecīgajā gadā IFAC finansējums pārsniedz divas trešdaļas no PIOB kopējā gada finansējuma, Komisija ierosina attiecīgajā gadā ierobežot tās gada iemaksas, lai summa nepārsniegtu EUR 300 000.
6. Attiecībā uz EFRAG ziņojumā, kas minēts 3. punktā, ietver šādu informāciju:
a)
vai EFRAG savā tehniskajā darbā saistībā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem pienācīgi ņem vērā Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punkta prasības, jo īpaši attiecībā uz novērtēšanu par to, vai jaunie vai grozītie SFPS atbilst principam par patiesa un skaidra priekšstata sniegšanu un vairo Eiropas sabiedrisko labumu;
b)
vai EFRAG savā tehniskajā darbā saistībā ar SRS sniedz pietiekamu novērtējumu par to, vai IASB izstrādātie ierosinātie, jaunie vai grozītie starptautiskie grāmatvedības standarti ir pamatoti ar pierādījumiem un atbilst Savienības vajadzībām, ņemot vērā dažādos grāmatvedības un ekonomikas modeļus un priekšstatus Savienībā, un
c)
EFRAG panākumus savu pārvaldības reformu īstenošanā, ņemot vērā notikumu gaitu pēc ieteikumiem, kas izklāstīti īpašā padomdevēja ziņojumā.
Vajadzības gadījumā Komisija iesniedz likumdošanas priekšlikumu par EFRAG turpmāko finansēšanu pēc 2016. gada 31. decembra.
7. Komisija ne vēlāk kā katra gada 30. jūnijā 3. punktā minēto ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
8. Komisija ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pirms Programmas beigām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par programmas mērķa sasniegšanu. Šajā ziņojumā novērtē vismaz Programmas vispārējo piemērotību un saskanību, tās izpildes efektivitāti un finansējuma saņēmēju darba programmas efektivitāti - kopumā un atsevišķi - attiecībā uz 2. pantā minētā mērķa sasniegšanu.
9. Šajā pantā minētos ziņojumus Komisija nosūta informācijai Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
10. pants
Atcelšana
Lēmumu Nr. 716/2009/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
11. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 3. aprīlī