PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/495
ze dne 20. března 2015,
kterým se stanoví seznam sledovaných látek pro monitorování v rámci celé Unie v oblasti vodní politiky podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES
(oznámeno pod číslem C(2015) 1756)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES ze dne 16. prosince 2008 o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky, změně a následném zrušení směrnic Rady 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS a 86/280/EHS a změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (1), a zejména čl. 8b odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES je stanoveno vypracování seznamu sledovaných látek, nejprve maximálně 10 látek nebo skupin látek, o nichž se shromažďují údaje z monitorování v rámci celé Unie pro účely podpory budoucího rozdělování látek podle priority v souladu s čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (2). V seznamu by měly být uvedeny matrice pro monitorování a případné metody analýzy, které nevyžadují nadměrné náklady.
(2)
Článek 8b směrnice 2008/105/ES stanoví mimo jiné podmínky a postupy pro monitorování látek zahrnutých do seznamu sledovaných látek, za účelem podávání zpráv o výsledcích monitorování ze strany členských států a aktualizace seznamu.
(3)
Tyto látky v seznamu sledovaných látek by se měly vybírat z látek, které podle dostupných informací mohou představovat na úrovni Unie významné riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím, avšak pro něž nejsou dostatečné údaje z monitorování, aby bylo možné učinit závěr o skutečném riziku, které představují. U vysoce toxických látek používaných v mnoha členských státech a vypouštěných do vodního prostředí, které však nejsou monitorovány nebo jsou monitorovány pouze zřídka, by mělo být zváženo jejich zařazení do seznamu sledovaných látek. Uvedený postup výběru by měl vzít v úvahu informace uvedené v čl. 8b odst. 1 písm. a) až e) směrnice 2008/105/ES, přičemž by se měly zejména zohlednit nově se objevující znečišťující látky.
(4)
Monitorování látek ze seznamu sledovaných látek by mělo poskytnout vysoce kvalitní údaje o jejich koncentracích ve vodním prostředí, které jsou vhodné pro účely podpory hodnocení rizik podle zvláštního přezkumu podle čl. 16 odst. 4 směrnice 2000/60/ES, které jsou základem pro určování prioritních látek. V uvedeném přezkumu by se mělo zvážit, zda budou látky, které představují významné riziko, začleněny do seznamu prioritních látek. Byla by rovněž stanovena určitá norma kvality životního prostředí, kterou by členské státy musely dodržovat. Návrh látek pro zařazení do seznamu prioritních látek by měl být předmětem posouzení dopadů.
(5)
V souladu s čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES by se diklofenak, 17-beta-estradiol (E2) a 17-alfa-ethinylestradiol (EE2) měly zahrnout do prvního seznamu sledovaných látek s cílem shromáždit údaje z monitorování pro účely snazšího stanovení vhodných opatření s cílem řešit rizika, která uvedené látky představují. Estron (E1) by měl být zahrnut do seznamu sledovaných látek z důvodu své blízké chemické příbuznosti s 17-beta-estradiolem, jehož je produktem rozkladu.
(6)
Komise během roku 2014 shromáždila údaje o různých dalších látkách, které by mohly být zařazeny do seznamu sledovaných látek. Zohlednila informační zdroje uvedené v čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES a konzultovala odborníky z členských států a skupiny zúčastněných stran. Stanovovalo se pořadí látek. Týkalo se to zejména látek, které měly při nedávno dokončeném přezkumu prioritních látek blízko k tomu, aby byly zařazeny mezi prioritní látky, pro něž jsou však ještě potřebné údaje z monitorování, aby bylo významné riziko potvrzeno. Týkalo se to rovněž několika dalších látek, které byly identifikovány jako potenciální nové znečišťujícílátky, pro něž byly k dispozici omezené nebo žádné údaje z monitorování. Riziko, které představuje každá z těchto látek, bylo vypočteno z dostupných informací o jejich vnitřní nebezpečnosti a o expozici životního prostředí těmto látkám. Expozice byla odhadnuta na základě údajů o rozsahu výroby a používání, přičemž byly zohledněny veškeré aktuální údaje z monitorování.
(7)
V průběhu shromažďování údajů o látkách v původním seznamu byly pro některé z uvedených látek zjištěny dodatečné údaje z monitorování. Dostupnost spolehlivých, aktuálních údajů pro alespoň čtyři členské státy byla považována za dostatečnou k tomu, aby látky nebyly zařazeny do seznamu sledovaných látek. Poté, co se uvedené látky přestaly používat, spolu s některými dalšími látkami, u nichž existovaly pochybnosti o jejich toxicitě nebo u nichž se očekávalo, že jejich používání bude ukončeno, byly jako látky, které se umístily v rámci pořadí na nejpřednějších místech, označeny tyto látky: oxadiazon, methiokarb, 2,6-di-terc-butyl-4-methylfenol, triallát, čtyři neonikotinoidové pesticidy, makrolidové antibiotikum erythromycin a 2-ethylhexyl-4-methoxycinnamát. Tyto látky by tudíž měly být zahrnuty do seznamu sledovaných látek a označeny čísly organizace Chemical Abstracts Service (CAS) a čísly EU. Pátý neonikotinoidový pesticid a dvě další makrolidová antibiotika byly také stanoveny jako látky, které potenciálně představují významné riziko. Možnost, že by látky se stejným účinkem mohly mít aditivní účinky, je dalším důvodem pro jejich společné zahrnutí do seznamu sledovaných látek. Mělo by být možné analyzovat současně neonikotinoidy a rovněž makrolidová antibiotika, a umožnit jejich zařazení do seznamu.
(8)
V souladu s čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES Komise určila pro navrhované látky možné analytické metody. Detekční limit metody by měl být přinejmenším tak nízký jako předpokládaná koncentrace bez účinku specifická pro každou látku v příslušné matrici. Pokud nové informace povedou v případě určitých látek k poklesu předpokládané koncentrace bez účinku, mohl by být maximální detekční limit přijatelné metody snížen, přičemž uvedené látky zůstanou na seznamu. V případě analytických metod se má za to, že nevyžadují nadměrné náklady.
(9)
Za účelem srovnatelnosti by měly být všechny látky monitorovány ve všech vzorcích vody. Bylo by však vhodné monitorovat 2-ethylhexyl-4-methoxycinnamát také v suspendovaných částicích nebo sedimentu, neboť má tendenci se do této matrice štěpit.
(10)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 21 odst. 1 směrnice 2000/60/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
První seznam sledovaných látek pro monitorování v rámci celé Unie uvedený v článku 8b směrnice 2008/105/ES je stanoven v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 20. března 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/495
(2015. gada 20. marts),
ar ko izveido to novērojamo vielu sarakstu, kam veiks Savienības mēroga monitoringu ūdens resursu politikas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK
(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1756)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/105/EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK (1), un jo īpaši tās 8.b panta 5. punktu,
tā kā:
(1)
Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punkts paredz novērojamo vielu saraksta izveidi, kurā pirmajā posmā iekļauj maksimāli 10 vielu vai vielu grupu, par kurām Savienības mērogā jāvāc monitoringa dati turpmākai vielu prioritizēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (2) 16. panta 2. punktu. Sarakstā jānorāda monitoringa matricas un iespējamās analīzes metodes, kas nerada pārmērīgas izmaksas.
(2)
Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā cita starpā ir izklāstīti novērojamo vielu sarakstā iekļauto vielu monitoringa, monitoringa rezultātu ziņošanas dalībvalstīm un saraksta atjaunināšanas nosacījumi un kārtība.
(3)
Sarakstā iekļaujamās vielas būtu jāatlasa no tām vielām, par kurām pieejamā informācija liecina, ka tās var radīt ievērojamu Savienības mēroga risku ūdens videi vai risku, kas rodas ar tās starpniecību, bet par kurām nav pietiekamu monitoringa datu, lai konstatētu faktiski radīto risku. Būtu jāapsver iespēja sarakstā iekļaut ļoti toksiskas vielas, kuras izmanto daudzās dalībvalstīs un novada ūdens vidē, bet attiecībā uz kurām netiek vai tiek reti veikts monitorings. Atlases procesā būtu jāņem vērā informācija, kas detalizēti norādīta Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punkta a)-e) apakšpunktā, īpašu uzmanību pievēršot jauniem piesārņotājiem.
(4)
Novērojamo vielu sarakstā iekļauto vielu monitoringam būtu jāsniedz augstas kvalitātes dati par šo vielu koncentrācijām ūdens vidē, ko varētu izmantot riska novērtējumos, ar kuru palīdzību atsevišķā pārskatīšanā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 4. punktu nosaka prioritārās vielas. Minētajā pārskatīšanā būtu jāapsver iespēja prioritāro vielu sarakstā iekļaut tādas vielas, kuras rada nopietnu risku. Tiktu noteikts arī vides kvalitātes standarts, kas dalībvalstīm būtu jāsasniedz. Attiecībā uz priekšlikumu iekļaut kādu vielu prioritāro vielu sarakstā būtu jāveic ietekmes novērtējums.
(5)
Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktu pirmajā novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj diklofenaks, 17-β-estradiols (E2) un 17-α-etinilestradiols (EE2), un tas ļautu savākt monitoringa datus nolūkā sekmēt tādu pasākumu noteikšanu, kuri būtu piemēroti, lai mazinātu šo vielu radīto risku. Novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj arī estrons (E1), jo tam cieša ķīmiskā saistība ar 17-β-estradiolu, proti, tas ir minētās vielas noārdīšanās produkts.
(6)
Komisija 2014. gadā savāca datus par virkni citu vielu, ko varētu iekļaut novērojamo vielu sarakstā. Tā ņēma vērā Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktā minētos informācijas avotus un apspriedās ar dalībvalstu ekspertiem un ieinteresēto personu grupām. Tika veikta sarindošana pēc nozīmīguma. Īpaša uzmanība tika pievērsta vielām, kuras gandrīz tika iekļautas prioritāro vielu sarakstā iepriekšējā prioritāro vielu saraksta pārskatīšanā, taču par kurām vēl nebija savākti pietiekami monitoringa dati, kas apstiprinātu būtiska riska esību. Tika apskatītas arī vairākas citas vielas, kuras identificētas kā potenciāli jaunie piesārņotāji un par kurām ir maz nesenu monitoringa datu vai tādu nav vispār. Katras šādas vielas radītais risks tika aprēķināts, izmantojot informāciju, kas pieejama par tām piemītošo bīstamību un apmēru, kādā vide tām eksponēta. Eksponētības apmērs tika aplēsts, izmantojot datus par ražošanas un izmantojuma apmēru un ņemot vērā visus faktiskos monitoringa datus.
(7)
Vācot datus par sākotnējā sarakstā iekļautajām vielām, attiecībā uz dažām no vielām tika apzināti papildu monitoringa dati. Tika nolemts, ka novērojamo vielu sarakstā netiks iekļautas vielas, par kurām pieejami ticami un aktuāli dati vismaz četrās dalībvalstīs. Pēc šo un dažu citu tādu vielu atskaitīšanas, par kuru toksiskumu bija īpaši lielas šaubas vai par kurām sagaidāms, ka to izmantošana tiks pārtraukta, priekšgalā izvirzījās šādas vielas: oksadiazons, metiokarbs, 2,6-diterc-butil-4-metilfenols, triallāts, četri neonikotinoīdu pesticīdi, makrolīdu grupas antibiotiķis eritromicīns un 2-etilheksil-4-metoksicinamāts. Tāpēc novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj arī minētās vielas, norādot to CAS (Chemical Abstracts Service) un ES numuru. Tika konstatēts, ka nopietnu risku var radīt vēl viens neonikotinoīdu pesticīds un divi citi makrolīdu grupas antibiotiķi. Iespēja, ka vielām, kurām ir vienāds iedarbības veids, varētu būt savstarpēji papildinoša ietekme, papildus pamato priekšlikumu par to vienlaicīgu iekļaušanu novērojamo vielu sarakstā. Vajadzētu būt iespējai neonikotinoīdus, tāpat kā makrolīdu grupas antibiotiķus, analizēt vienlaicīgi, tādējādi sarakstā tos grupējot.
(8)
Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktu Komisija attiecībā uz ierosinātajām vielām ir apzinājusi iespējamās analīzes metodes. Metodes detektēšanas robežai vajadzētu būt vismaz tik zemai, cik zema ir prognozētā vielas beziedarbības koncentrācija katrai vielai attiecīgajā matricā. Ja ir iegūta tāda jauna informācija, kuras dēļ konkrētām vielām samazina prognozēto beziedarbības koncentrāciju, varētu būt nepieciešams pazemināt maksimāli pieļaujamo metodes detektēšanas robežu, kamēr šīs vielas joprojām ir iekļautas sarakstā. Uzskata, ka analītiskās metodes nerada pārmērīgas izmaksas.
(9)
Salīdzināmības labad visas vielas būtu jāmonitorē nesadalītā ūdens paraugā. Tomēr būtu lietderīgi monitorēt 2-etilheksil-4-metoksicinamātu arī suspendētajās daļiņās vai nogulsnēs, jo tam šajā matricā ir tendence atdalīties.
(10)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Pirmais Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā minētais to novērojamo vielu saraksts, kam veiks Savienības mēroga monitoringu, ir pievienots šā lēmuma pielikumā.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2015. gada 20. martā