PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. září 2013,
kterým se zamítá poskytnutí odchylky od rozhodnutí Rady 2001/822/ES, pokud jde o pravidla původu pro cukr z Curaçaa
(oznámeno pod číslem C(2013) 5826)
(2013/460/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1), a zejména na článek 37 přílohy III uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha III rozhodnutí 2001/822/ES se týká definice pojmu „původní produkty“ a způsobů správní spolupráce. Článek 37 uvedeného rozhodnutí stanoví, že odchylky od těchto pravidel původu mohou být přijaty, jsou-li odůvodněny rozvojem stávajících odvětví nebo vznikem nových v dané zemi nebo na daném území.
(2)
Podle ustanovení čl. 5 odst. 1 písm. g), j), k) a o) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se částečné nebo úplné mletí cukru, prosévání a plnění do pytlů považují za operace, které jsou nedostatečné k tomu, aby produktu udělily status původu.
(3)
Podle ustanovení čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se kumulace AKT/ES-ZZÚ pro všechny produkty z cukru zařazené do kapitoly 17 HS postupně zruší a množství, pro která se taková kumulace připouští, se postupně snižují. V rámci procesu postupného rušení bylo jako uvedené množství stanoveno nula tun, což nakonec vedlo k zákazu takové kumulace ke dni 1. ledna 2011.
(4)
V roce 2002 požádalo Nizozemsko o odchylku od pravidla původu pro produkty v odvětví cukru kódů KN 1701 11 90, 1701 99 10 a 1701 91 00 zpracovávané na Nizozemských Antilách v ročním množství 3 000 tun. Této žádosti bylo vyhověno a odchylka skončila dne 31. prosince 2007.
(5)
V roce 2009 předložilo Nizozemsko žádost o prodloužení odchylky poskytnuté v roce 2002 a tato žádost byla rozhodnutím Komise 2009/699/ES (2) zamítnuta. Uvedené rozhodnutí však vyhovělo nové žádosti o odchylku zahrnuté v žádosti o prodloužení, a to v mezích množství, pro která byly Nizozemským Antilám v letech 2009 a 2010 přiděleny dovozní licence na cukr.
(6)
V roce 2010 Nizozemsko požádalo o novou odchylku, pokud jde o produkty v odvětví cukru zpracovávané na Nizozemských Antilách v letech 2011 až 2013. Rozhodnutím Komise 2011/47/EU (3) byla odchylka povolena v souladu s čl. 37 odst. 1, 3 a 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES a za určitých podmínek stanovených za účelem vyvážení oprávněných zájmů subjektů ze zámořských zemí a území (ZZÚ) a cílů společné organizace trhu Unie pro cukr. U produktů, pro které byla povolena odchylka, bylo prováděno reálné zpracování na Nizozemských Antilách a hodnota přidaná k surovému cukru na Nizozemských Antilách byla považována za nejméně 45 % hodnoty konečného produktu.
(7)
Rozhodnutí 2011/47/EU vysvětlilo, že postupné rušení kumulace původu AKT/ES-ZZÚ, pokud jde o cukr, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES, ukazuje, že Unie má v úmyslu zaměřit obchodní preference na hospodářskou činnost, která udržitelným způsobem přispívá k rozvoji ZZÚ a zároveň náležitě zohledňuje odvětví cukru v Unii. Tato zásada byla uplatněna pro účely stanovení množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka. Žádost předložená v roce 2010 rovněž uváděla, že společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat svou činnost směrem od výroby cukru, což si vyžaduje další odchylku. Množství určená pro odchylku byla proto postupně rušena (5 000 tun na rok 2011, 3 000 tun na rok 2012 a 1 500 tun na rok 2013).
(8)
V žádosti předložené v roce 2010 Nizozemsko zdůraznilo, že uvedená společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat výrobu a produkovat směsi a „biocukr“, jež jsou určeny pro zřetelně odlišné trhy, než produkty v odvětví cukru, na něž se vztahuje žádost podaná v roce 2010. Odchylka vyžádaná v roce 2010 byla třeba k získání nezbytného kapitálu pro investice nutné pro tuto diverzifikaci. Při povolení odchylky rozhodnutím 2011/47/EU se proto očekávalo, že tato odchylka vygeneruje nezbytné výnosy k financování zmíněných investic do diverzifikace produktů a činností, takže společnost využívající odchylku již o další nebude muset žádat.
(9)
Dne 11. února 2013 požádalo Nizozemsko jménem vlády Curaçaa o novou odchylku od pravidel původu stanovených v příloze III rozhodnutí 2001/822/ES na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, kdy končí platnost rozhodnutí 2001/822/ES. Žádost se vztahuje na celkové roční množství 5 500 tun produktů v odvětví cukru kódu KN 1701 14 90, označených jako „biocukr“, pocházejících ze třetích zemí a zpracovávaných v Curaçau na vývoz do Unie.
(10)
Nizozemsko tuto žádost dne 17. dubna 2013 oficiálně stáhlo, protože zpracování popsané v žádosti již není prováděno na Nizozemských Antilách. Společnost v Curaçau přesunula část své činnosti zpracování cukru, zejména výrobu kostkového cukru ze surového třtinového cukru v balení pro maloobchodní prodej, do Belgie, odkud v současnosti zásobuje supermarkety v Nizozemsku. Svou zbývající výrobní linku přeorientovala na prosévání, čištění, mletí a jednoduché mísení cukru z ekologické produkce a jeho balení do pytlů o 1 000 kg pro dopravu.
(11)
Dne 17. dubna 2013 předložilo Nizozemsko druhou žádost o odchylku pro 5 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, kódu KN 1701 14 90, na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013. Nizozemsko objasnilo, že z diskuse s orgány Curaçaa vyšlo najevo, že množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka na rok 2013, nebudou dostatečná k tomu, aby společnost zpracovávající cukr v Curaçau pokračovala v činnosti.
(12)
Druhá žádost byla odůvodněna zejména novou situací dotčené společnosti, která změnila svou obchodní činnost na zpracování třtinového cukru z ekologické produkce, změnou na světovém trhu s cukrem, jelikož se EU stala čistým dovozcem cukru, skutečností, že hodnota přidaná k surovinám ze třetí země je vyšší než 45 % ceny ze závodu konečného produktu, a vytvořením přímých a nepřímých pracovních míst v Curaçau. Ve dnech 14. a 28. června 2013 Nizozemsko poskytlo dodatečné informace na podporu své žádosti ze dne 17. dubna 2013.
(13)
Dopisem ze dne 16. července 2013 Komise požádala, aby nizozemské orgány vzaly na vědomí posouzení žádosti ze strany Komise a její záměr doporučit zamítnutí žádosti. Komise rovněž požádala, aby nizozemské orgány toto hodnocení předaly společnosti, jíž se odchylka může týkat, aby Nizozemsko i dotčená společnost mohly upozornit na faktické nebo právní otázky potenciálně související se žádostí předtím, než Komise přijme své konečné rozhodnutí. Lhůta pro odpověď byla stanovena na 25. červenec 2013. Odpověď nizozemských orgánů byla obdržena dne 24. července 2013.
(14)
Podle čl. 37 odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se poskytne odchylka, pokud přidaná hodnota nepůvodních produktů použitých v dotyčné ZZÚ činí nejméně 45 % hodnoty konečného produktu, za předpokladu, že tato odchylka nezpůsobí vážnou újmu hospodářskému odvětví Unie nebo jednoho z členských států.
(15)
Informace obdržené od společnosti v Curaçau, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené v roce 2013 v Curaçau v případě výroby „třtinového cukru z ekologické produkce“, uvádějí hodnotu přidanou zpracováním 5 000 tun „biocukru“. Společnost rovněž uvedla kupní cenu za jednu tunu surového „biocukru“ pocházejícího ze třetích zemí a cenu ze závodu, za niž se jedna tuna „biocukru“ prodává. Podle společnosti tato čísla dokládají přidanou hodnotu 52 % v porovnání s cenou ze závodu. Podle stejných informací by výroba 1 500 tun „biocukru“ vytvořila přidanou hodnotu 88 % v porovnání s cenou ze závodu.
(16)
Informace obdržené od společnosti, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené k 1. lednu 2013 v Curaçau v případě výroby „hnědého krystalového cukru“, uvádějí hodnotu přidanou opracováním a zpracováním 5 500 tun „hnědého krystalového cukru“. Tam, kde je nejvyšší dostupná přidaná hodnota na tunu „hnědého krystalového cukru“ považována za realistickou, činí přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu přibližně 52,4 %. Operace zpracování prováděné u „biocukru“ však zahrnují menší objem zpracování než u „krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej. Přidaná hodnota spojená s těmito operacemi a skutečné náklady na zpracování tedy mohou být nižší pouze u „biocukru“ baleného v pytlích o 1 000 kg pro dopravu, nikoli u „hnědého krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej.
(17)
Podle zprávy „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) činí výrobní náklady na třtinový cukr v Brazílii, která je nejkonkurenceschopnějším regionem pro produkci cukru na světě, 224,7 USD za tunu na výrobu třtiny a 95 USD za tunu na zpracování třtiny na surový cukr. Celkové náklady, včetně administrativních nákladů, činí 367,8 USD za tunu, což při směnném kurzu 1 EUR = 1,3 USD představuje 283 EUR za tunu surového třtinového cukru. S ohledem na zemědělské a zpracovatelské operace zahrnuté ve výrobě surového cukru z třtiny se zdá nepravděpodobné, že by náklady na pouhé čištění, mletí a balení třtinového cukru z ekologické produkce, jež jsou jen zlomkem výrobního procesu, byly vyšší. Při použití hodnoty 283 EUR za tunu jako reálných výrobních nákladů pro výpočet přidané hodnoty vytvořené čištěním, mletím a balením surového třtinového cukru z ekologické produkce v dotyčné společnosti v Curaçau činí cena ze závodu 1 020,19 EUR za tunu a přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu představuje pouze 32,2 %.
(18)
V simulaci srovnatelných nákladů v 17. bodě odůvodnění by přidaná hodnota nedosáhla 45 %. Je proto nereálné, že by takovou přidanou hodnotu mohla dotyčná společnost v Curaçau vytvořit jednoduchým zpracováním. Namísto toho je třeba dospět k závěru, že údaje předložené Komisi obsahují jiné režijní náklady a zisky, které nepředstavují částky, z nichž mají prospěch obyvatelé Curaçaa.
(19)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. c) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy lze jasně prokázat, že pravidla původu by mohla odrazovat od významných investic v některém z odvětví a kde by odchylka ve prospěch uskutečnění investičního programu umožnila plnit tato pravidla po etapách.
(20)
Postupné zrušení kumulace původu AKT/ZZÚ-ES pro cukr ke dni 1. ledna 2011 bylo společnosti v Curaçau předem známo a měla dostatek času na přípravu a diverzifikaci směrem k výrobě produktů, které odchylku nevyžadují.
(21)
V době od roku 2009 do roku 2013 měla společnost v Curaçau prospěch z odchylek, které jí pomáhaly generovat nezbytné výnosy pro investice do diverzifikace směrem k výrobě produktů, které nevyžadují odchylku od pravidel původu. Podle informací získaných od této společnosti byly investice v roce 2009 velmi nízké a v letech 2010 až 2012 nebyly realizovány žádné investice. Odchylky tak pouze napomohly zachování stávající činnosti společnosti v Curaçau, aniž by udržitelným způsobem přispěly k rozvoji stávajícího odvětví nebo k vytvoření nového. Dá se proto pochybovat o tom, že by nová odchylka společnost povzbudila k novým investicím.
(22)
Aby bylo možné cukerné směsi čísla HS 2106, obsahující pektin nebo kasein, považovat za pocházející z Curaçaa, což by jim umožnilo preferenční přístup do Unie, nesmí hodnota nepůvodního cukru používaného při výrobě konečného produktu překročit 30 % ceny produktu ze závodu. I pro diverzifikaci směrem k produkci takových směsí, kterou navrhuje v současné žádosti, by společnost musela požádat o odchylku, aby mohla dodržet pravidla původu.
(23)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. b) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy by používání stávajících pravidel původu značně postihlo schopnost stávajícího odvětví ZZÚ pokračovat ve vývozu do Unie, se zvláštním ohledem na případy, které by mohly vyústit v ukončení jeho činnosti.
(24)
Komise vypracovává bilanci za účelem analýzy trhu s cukrem a zjištění, zda jsou zásoby cukru dostatečné, zda je třeba dodatečný objem cukru nebo zda je třeba cukr z trhu odebrat v zájmu zachování cenové hladiny blízké referenční ceně. Tato bilance kontinuálně vykazuje množství 50 000 až 60 000 tun cukru dováženého s plným clem.
(25)
Na produkty z cukru kódu KN 1701 14 90 je v Unii je uplatňováno clo ve výši 419 EUR za tunu. Vzhledem k tomu, že světová tržní cena zahrnující náklady na rafinaci dosahuje u bílého cukru obchodovaného na londýnské termínové burze přibližně 380 EUR na tunu a k tomu, že se uplatňuje clo ve výši 419 EUR za tunu, cena tohoto cukru by po dodání do Unie s úhradou cla dosahovala nejméně 800 EUR za tunu. Podle informací členských států poskytnutých v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (5) dosahuje průměrná cena takových produktů v odvětví cukru vyrobených v Unii přibližně 725 EUR za tunu. Za těchto podmínek je nepravděpodobné, že by tyto produkty v odvětví cukru bylo možné se ziskem dovážet do Unie, pokud by nešlo o prémiový cukr typu cukru z ekologické produkce nebo cukru fair trade, jenž se prodává za mnohem vyšší ceny než ostatní produkty z odvětví cukru.
(26)
Je proto pravděpodobné, že podstatnou část dovozu do Unie s plnými celními sazbami představuje cukr z ekologické produkce nebo cukr fair trade, jelikož takový cukr lze v maloobchodním sektoru prodat až za 3 000 EUR za tunu. Objem dovozu třtinového cukru z ekologické produkce do Unie s plným clem ukazuje, že vývozci cukru z celého světa jsou na současném trhu schopni přežít.
(27)
Přičteme-li k nákupní ceně surového cukru sdělené společností 283 EUR za tunu jako realistické výrobní náklady pro výpočet přidané hodnoty z mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce ve společnosti z Curaçaa, ziskové rozpětí a náklady na dopravu sdělené společností a dovozní cla, která mají být uhrazena v Unii, měla by být společnost z Curaçaa stále schopna vyvážet „biocukr“ do Unie nákladově efektivním způsobem, aniž by musela využívat odchylky, která dovozce do Unie osvobodí od placení platných dovozních cel. Výši prodejní ceny za tunu „biocukru“ pro kupujícího v Nizozemsku, uvedenou v žádosti Nizozemska, lze navíc považovat za dostatečnou ke kompenzaci dopadů uplatněného plného cla.
(28)
Jako subjekt ze ZZÚ společnost z Curaçaa zpracovávající produkty z odvětví cukru vstupuje na světový trh a má možnost vyvážet své produkty do kterékoli části světa, včetně Unie. Společnost proto lze srovnávat s ostatními hospodářskými subjekty na celém světě provádějícími stejnou činnost. Konkrétně náklady na přepravu ze ZZÚ do Unie, které podle informací získaných od společnosti činí 42,59 EUR za tunu, nestavějí společnost z Curaçaa do nevýhodné pozice v soutěži s ostatními subjekty na trhu, protože společnost může své produkty prodávat na trzích, které jsou jejímu místu podnikání blíže než Unie.
(29)
Vývoz cukru, melasy a medu představuje pouze 6 % celkového vývozu zboží z Curaçaa, s výjimkou ropných produktů. Činnosti odbavení kontejnerů v souvislosti s dovozem a vývozem produktů v odvětví cukru představují pouze 2 % všech činností odbavení kontejnerů spojených s dovozem a vývozem. Přínos tohoto vývozu k rozvoji dotyčného území je tedy malý.
(30)
Co se týče zaměstnanosti, očekává se, že odchylka by vytvořila 10 nových pracovních míst, což je nepřiměřeně málo ve srovnání s požadovaným navýšením objemu výroby. Kromě toho očekávaných 10 vytvořených nových pracovních míst je méně než 20 pracovních míst, jež byla zrušena v době mezi žádostí z roku 2010, kdy Nizozemsko uvedlo, že ve společnosti z Curaçaa pracuje 35 osob, a druhou žádostí z roku 2013, v níž se uvádí, že ve společnosti pracuje 15 osob.
(31)
Dopad zamítnutí nové odchylky požadované dne 17. dubna 2013 by byl minimální. Zamítnutí by společnosti ani nebránilo pokračovat ve vývozu produktů z odvětví cukru do Unie, ani by neodrazovalo od investic do cukerného odvětví v Curaçau, protože ziskové rozpětí by bylo stále dostatečné k umožnění investic, a to i v případě, že je v Unii hrazena plná celní sazba.
(32)
Vzhledem k tomu není požadovaná odchylka odůvodněna s ohledem na čl. 37 odst. 1, odst. 3 písm. b) a c) a odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES.
(33)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Žádost o odchylku od rozhodnutí 2001/822/ES týkající se pravidel původu pro cukr z Curaçaa, předložená Nizozemskem dne 17. dubna 2013 a doplněná ve dnech 14. a 28. června 2013, se zamítá.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 17. září 2013.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 17. septembris),
ar ko atsaka piešķirt atkāpi no Padomes Lēmuma 2001/822/EK attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, kas ir piemērojami cukuram, kurš ievests no Kirasao
(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5826)
(2013/460/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (1) un jo īpaši tā III pielikuma 37. pantu,
tā kā:
(1)
Lēmuma 2001/822/EK III pielikums attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Minētā pielikuma 37. pantā paredzēts, ka var pieņemt atkāpes no minētajiem izcelsmes noteikumiem, ja tās pamato esošo nozaru attīstība vai jaunu nozaru rašanās valstī vai teritorijā.
(2)
Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 5. panta 1. punkta g), j), k) un o) apakšpunktā paredzēts, ka daļēja vai pilnīga cukura malšana, sijāšana un iepildīšana maisos uzskatāmas par darbībām, kas nav pietiekamas, lai izstrādājums iegūtu izcelsmes statusu.
(3)
Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 6. panta 4. punktā paredzēts, ka ĀKK/EK-AZT izcelsmes kumulāciju attiecībā uz cukura produktiem, kas iekļauti HS 17. nodaļā, laika gaitā pakāpeniski atceļ un samazina daudzumu, kuram ir atļauta kumulācija. Nosakot atļauto daudzumu nulles tonnu apmērā, šāda kumulācija visbeidzot tika aizliegta no 2011. gada 1. janvāra.
(4)
Nīderlande 2002. gadā lūdza piešķirt atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz ikgadēju 3 000 tonnu daudzumu tādu cukura produktu ar KN kodiem 1701 11 90, 1701 99 10 un 1701 91 00, kuri pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Šis lūgums tika apmierināts, un atkāpes termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī.
(5)
Nīderlande 2009. gadā iesniedza lūgumu pagarināt 2002. gadā piešķirtās atkāpes termiņu, un šis lūgums tika noraidīts ar Komisijas Lēmumu 2009/699/EK (2). Tomēr ar minēto lēmumu tika apmierināts jauns lūgums piešķirt atkāpi, kas bija ietverts lūgumā par termiņa pagarināšanu, ievērojot daudzuma ierobežojumus, attiecībā uz kuriem Nīderlandes Antiļām 2009. un 2010. gadā bija piešķirtas cukura importa licences.
(6)
Nīderlande 2010. gadā lūdza laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam piešķirt jaunu atkāpi attiecībā uz cukura produktiem, kas pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Ar Komisijas Lēmumu 2011/47/ES (3) tika piešķirta atkāpe saskaņā ar Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 1., 3. un 7. punktu, paredzot konkrētus nosacījumus, kuru mērķis ir līdzsvarot aizjūras zemju un teritoriju (turpmāk “AZT”) uzņēmēju likumīgās intereses un Savienības cukura tirgus kopīgās organizācijas mērķus. Atkāpe tika piešķirta attiecībā uz produktiem, kurus faktiski pārstrādā Nīderlandes Antiļās, un tika uzskatīts, ka jēlcukura pievienotā vērtība Nīderlandes Antiļās ir vismaz 45 % no galaprodukta vērtības.
(7)
Lēmumā 2011/47/ES tika paskaidrots, ka ĀKK/EK-AZT izcelsmes kumulācijas attiecībā uz cukuru pakāpeniska atcelšana, kā paredzēts Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 6. panta 4. punktā, atbilst Savienības nodomam vērst tirdzniecības atvieglojumus uz saimniecisko darbību, kas ilgtspējīgā veidā sekmē AZT attīstību, pienācīgi ņemot vērā Savienības cukura nozari. Minētais princips tika piemērots, lai noteiktu daudzumu, attiecībā uz kuru ar Lēmumu 2011/47/ES tika piešķirta atkāpe. Lūgumā, kas iesniegts 2010. gadā, tika norādīts, ka uzņēmums Kirasao, kurš guva labumu no iepriekš piešķirtajām atkāpēm, paredzēja pārorientēties no cukura ražošanas uz citām nozarēm, un tādēļ bija nepieciešamas papildu atkāpes. Tādēļ laika gaitā pakāpeniski tika samazināts daudzums, uz ko attiecas atkāpe (5 000 tonnu 2011. gadā, 3 000 tonnu 2012. gadā un 1 500 tonnu 2013. gadā).
(8)
Nīderlande 2010. gadā iesniegtajā lūgumā uzsvēra, ka uzņēmums Kirasao, kas guva labumu no iepriekš piešķirtajām atkāpēm, paredzēja dažādot savu ražošanu, ražojot maisījumus un “biocukuru”, kas paredzēti pilnīgi atšķirīgiem tirgiem nekā cukura produkti, attiecībā uz kuriem 2010. gadā bija iesniegts lūgums. 2010. gadā pieprasītā atkāpe bija nepieciešama, lai piesaistītu kapitālu, kas vajadzīgs, lai veiktu šādai ražošanas dažādošanai nepieciešamos ieguldījumus. Tādējādi, ar Lēmumu 2011/47/ES piešķirot atkāpi, bija sagaidāms, ka atkāpe radīs vajadzīgo apgrozījumu, kas ļaus finansēt minētos ieguldījumus, kuri paredzēti produktu un darbību dažādošanai, lai uzņēmumam, kas gūst labumu no atkāpes, vairs nebūtu vajadzīgs pieprasīt atkāpes.
(9)
Nīderlande 2013. gada 11. februārī Kirasao valdības vārdā lūdza uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, kas ir Lēmuma 2001/822/EK beigu termiņš, piešķirt jaunu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti Lēmuma 2001/822/EK III pielikumā. Lūgums attiecās uz kopējo ikgadējo daudzumu 5 500 tonnu apmērā cukura produktiem ar KN kodu 1701 14 90 (“biocukurs”), kuru izcelsme ir trešās valstīs un kurus pārstrādā Kirasao nolūkā eksportēt tos uz Savienību.
(10)
Šo lūgumu Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī oficiāli atsauca, jo lūgumā minētās pārstrādes darbības vairs netika veiktas Nīderlandes Antiļās. Uzņēmums Kirasao daļu no cukura pārstrādes darbībām, tostarp pārdošanai mazumtirdzniecībā iepakotu cukura gabaliņu ražošanu no cukurniedru jēlcukura, pārvietoja uz Beļģiju, no kurienes to pašlaik piegādā lielveikaliem Nīderlandē. Uzņēmums atlikušo ražošanas līniju pārorientēja uz bioloģiski ražota cukura sijāšanu, attīrīšanu, malšanu un vienkāršu sajaukšanu, un tā iepakošanu maisos pa 1 000 kg, kas paredzēti transportēšanai.
(11)
Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī iesniedza otru lūgumu uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķirt atkāpi attiecībā uz 5 000 tonnām cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90 (bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs). Nīderlande paskaidroja, ka apspriedēs ar Kirasao iestādēm tika konstatēts, ka daudzums, attiecībā uz ko ar Lēmumu 2011/47/ES tika piešķirtas atkāpes 2013. gadam, nav pietiekamas, lai varētu turpināt cukura pārstrādi veicošā uzņēmuma Kirasao darbību.
(12)
Otrais lūgums tika pamatots galvenokārt ar to, ka mainījās apstākļi iesaistītajā uzņēmumā, jo uzņēmums mainīja darbību, pievēršoties bioloģiski ražotā cukurniedru cukura pārstrādei, ar to, ka kopš brīža, kad ES kļuva par cukura neto importētāju, mainījās situācija pasaules cukura tirgū, ar faktu, ka izejvielu no trešām valstīm pievienotā vērtība pārsniedz 45 % no galaprodukta ražotāja cenas, un ar to, ka Kirasao tieši un netieši tika radītas darba vietas. Nīderlande 2013. gada 14. jūnijā un 2013. gada 28. jūnijā sniedza papildu informāciju, lai pamatotu 2013. gada 17. aprīļa lūgumu.
(13)
Komisija 2013. gada 16. jūlija vēstulē lūdza Nīderlandes iestādēm ņemt vērā Komisijas veikto lūguma novērtējumu un tās nodomu ieteikt lūgumu noraidīt. Komisija arī lūdza Nīderlandes iestādēm nosūtīt minēto novērtējumu uzņēmumam, uz kuru attiektos atkāpe, lai sniegtu iespēju gan Nīderlandei, gan attiecīgajam uzņēmumam pirms tam, kad Komisija būs pieņēmusi galīgo lēmumu, iesniegt jautājumus par faktiem vai tiesībām, kas varētu attiekties uz lūgumu. Tika noteikts termiņš atbildes sniegšanai, proti, 2013. gada 25. jūlijs. No Nīderlandes iestādēm 2013. gada 24. jūlijā tika saņemta atbilde.
(14)
Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 7. punktā paredzēts, ka atkāpi piešķir, ja attiecīgajā AZT izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem pievieno vismaz 45 % no pabeigta izstrādājuma vērtības, ja atkāpe nav tāda, kas varētu radīt nopietnu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu tautsaimniecības nozarei.
(15)
No uzņēmuma Kirasao iegūtā informācija, ko iesniegusi Nīderlande, par tās vērtības aprēķinu, kuru Kirasao 2013. gadā radīja “cukurniedru biocukura” ražošana, attiecas uz pievienoto vērtību, ko radīja 5 000 tonnu “biocukura” pārstrāde. Uzņēmums norādīja arī vienas tonnas tāda jēla “biocukura” iepirkuma cenu, kura izcelsme ir trešās valstīs, un ražotāja cenu, par kuru pārdod vienu tonnu “biocukura”. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju šie rādītāji attiecībā uz ražotāja cenu rada pievienoto vērtību 52 % apmērā. Saskaņā ar minēto informāciju 1 500 tonnu “biocukura” ražošana attiecībā uz ražotāja cenu radītu pievienoto vērtību 88 % apmērā.
(16)
No uzņēmuma iegūtā informācija, ko iesniegusi Nīderlande, par tās vērtības aprēķinu, kuru Kirasao līdz 2013. gada 1. janvārim radīja “brūnais kristāliskais cukurs”, attiecas uz pievienoto vērtību, ko radīja 5 500 tonnu “brūnā kristāliskā cukura” apstrāde un pārstrāde. Ja lielāko pievienoto vērtību par tonnu “brūnā kristāliskā cukura” uzskata par reālu, tad pievienotā vērtība attiecībā uz ražotāja cenu ir aptuveni 52,4 %. Tomēr “biocukura” pārstrādē ir jāveic mazāk darbību nekā pārdošanai mazumtirdzniecībā iepakota “kristāliskā cukura” pārstrādē. Tādēļ pievienotā vērtība, kas saistīta ar minētajām darbībām un faktiskajām pārstrādes izmaksām,“biocukuram”, kurš iepakots maisos pa 1 000 kg un paredzēts transportēšanai, var būt vienīgi zemāka nekā “brūnajam kristāliskajam cukuram”, kas iepakots pārdošanai mazumtirdzniecībā.
(17)
Saskaņā ar ziņojumu Global Sugar Outlook - 2013 Report (4) cukurniedru cukura ražošanas izmaksas Brazīlijā, kas ir pasaulē konkurētspējīgākais reģions cukura ražošanai, ir USD 224,7 par tonnu cukurniedru ražošanai un USD 95 par tonnu cukurniedru pārstrādei jēlcukurā. Kopējās izmaksas, tostarp administratīvās izmaksas, ir USD 367,8 par tonnu jeb, pēc maiņas kursa EUR 1 = USD 1,3, EUR 283 par tonnu cukurniedru jēlcukura. Ņemot vērā lauksaimniecības un pārstrādes darbības, kas jāveic, lai no cukurniedrēm ražotu jēlcukuru, izmaksas, kuras rada bioloģiski ražota cukurniedru cukura attīrīšana, malšana un iepakošana, kas ir tikai daļa no ražošanas procesa, visticamāk, nav augstākas. Pieņemot, ka EUR 283 par tonnu ir reālas ražošanas izmaksas, aprēķinot pievienoto vērtību, ko rada bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšana, malšana un iepakošana uzņēmumā Kirasao, ražotāja cena ir EUR 1 020,19 par tonnu un pievienotā vērtība attiecībā uz ražotāja cenu ir tikai 32,2 %.
(18)
Izmantojot salīdzināmu izmaksu aplēses, kas ietvertas 17. apsvērumā, pievienotā vērtība būtu mazāka par 45 %. Tādēļ nav reāli, ka uzņēmums Kirasao varētu radīt šādu pievienoto vērtību, veicot vienkāršu pārstrādi. Ir uzskatāms, ka Komisijai nosūtītajos datos ir ietverti citi vispārēji komponenti un guvumi, kas nav summas, kuras sniedz labumu Kirasao iedzīvotājiem.
(19)
Saskaņā ar Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pārbaudot lūgumus piešķirt atkāpes, ņem vērā gadījumus, kad var skaidri pierādīt, ka izcelsmes noteikumi varētu kavēt būtiskus ieguldījumus nozarē, kā arī - ja izņēmums, kas palīdzētu īstenot investīciju programmu, ļautu noteikumu izpildi sasniegt pakāpeniski.
(20)
Uzņēmums Kirasao jau iepriekš zināja par ĀKK/EK-AZT izcelsmes cukura kumulācijas atcelšanu 2011. gada 1. janvārī, un tam bija pietiekami daudz laika sagatavoties un dažādot savu darbību, ražojot produktus, kuriem nav vajadzīga atkāpe.
(21)
Laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam uzņēmums Kirasao guva labumu no atkāpēm, kas palīdzēja radīt apgrozījumu, kurš nepieciešams, lai veiktu ieguldījumus darbības dažādošanā, ražojot produktus, kam nav vajadzīga atkāpe no izcelsmes noteikumiem. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no uzņēmuma, 2009. gadā ieguldījumi bija nelieli un laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam ieguldījumi vispār netika veikti. Tādējādi atkāpes palīdzēja vienīgi uzturēt uzņēmuma Kirasao pašreizējo darbību un neveicināja ilgtspējīgā veidā esošo nozaru attīstību vai jaunas nozares radīšanu. Tādēļ ir apšaubāms, ka jauna atkāpe veicinās to, ka uzņēmums veiks jaunus ieguldījumus.
(22)
Lai varētu uzskatīt, ka pektīnu vai kazeīnu saturošu cukura maisījumu, uz kuriem attiecas HS pozīcija 2106, izcelsme ir Kirasao un tādējādi tiem varētu izmantot preferenciālo piekļuvi Savienības tirgum, galaprodukta ražošanā izmantotā nenoteiktas izcelsmes cukura vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no produkta ražotāja cenas. Pievēršoties šādu maisījumu ražošanai, kā ierosināts pašreizējā lūgumā, uzņēmumam joprojām būtu jāiesniedz pieteikums atkāpes piemērošanai, lai tas atbilstu izcelsmes noteikumiem.
(23)
Saskaņā ar Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pārbaudot lūgumus piešķirt atkāpes, ņem vērā gadījumus, kad esošo izcelsmes noteikumu piemērošana būtiski ietekmētu AZT esošās nozares spēju turpināt eksportu uz Savienību, īpaši gadījumus, kad tas varētu izraisīt tās darbības pārtraukšanu.
(24)
Komisija veic uzskaiti, lai analizētu cukura tirgu un konstatētu, vai cukura krājumi ir pietiekami, vai ir nepieciešams papildu cukurs un vai cukurs ir jāizņem no tirgus nolūkā saglabāt cenu tādā līmenī, kas daudz neatšķiras no salīdzināmās cenas. Šajā uzskaitē pastāvīgi parādās 50 000 līdz 60 000 tonnu cukura, ko importē, piemērojot pilnu nodokļa likmi.
(25)
Cukura produktiem ar KN kodu 1701 14 90 Savienībā piemēro muitas tarifu EUR 419 apmērā par tonnu. Ņemot vērā, ka baltā cukura pasaules tirgus cena, kurā iekļautas rafinēšanas izmaksas, Londonas termiņdarījumu biržā ir apmēram EUR 380 par tonnu un ka tiek piemērota muitas nodeva EUR 419 apmērā par tonnu, šāda cukura cena būtu vismaz EUR 800 par tonnu, ja to piegādātu Savienībā un samaksātu nodevas. Kā dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (5) 9. pantu, šādu Savienībā ražotu cukura produktu vidējā cena ir aptuveni EUR 725 par tonnu. Ņemot vērā šos apstākļus, ir maz ticams, ka minētie cukura produkti ir importēti Savienībā rentablā veidā, ja vien tas nav augstākās klases cukurs (piemēram, bioloģiski ražots cukurs vai cukurs, ko ražo, ievērojot taisnīgas tirdzniecības nosacījumus), kuru pārdod par daudz augstāku cenu nekā citus cukura produktus.
(26)
Tādēļ ievērojama daļa no Savienībā importētā cukura, kuram piemēro pilnu muitas nodokļa likmi, visticamāk, ir bioloģiski ražots cukurs vai cukurs, ko ražo, ievērojot taisnīgas tirdzniecības nosacījumus, jo šādu cukuru var pārdot par cenu, kura mazumtirdzniecībā var būt līdz pat EUR 3 000 par tonnu. Bioloģiski ražota cukurniedru cukura, kam piemēro pilnu nodokļa likmi, importa apmērs Savienībā liecina par to, ka cukura eksportētāji visā pasaulē pašreizējos tirgus apstākļos izdzīvo.
(27)
Ja jēlcukura iepirkuma cenai, kuru norādīja uzņēmums, pieskaita EUR 283 par tonnu, kas ir reālas ražošanas izmaksas, aprēķinot pievienoto vērtību, kuru rada bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura malšana un iepakošana uzņēmumā Kirasao, peļņas normu un pārvadāšanas izmaksas, ko norādīja uzņēmums, un nodokļus par importu Savienībā, uzņēmumam Kirasao joprojām vajadzētu varēt rentabli eksportēt “biocukuru” uz Savienību, neizmantojot atkāpi, kura atbrīvotu importētāju Savienībā no importam piemērojamo nodevu nomaksas. Turklāt, kā norādīts Nīderlandes lūgumā, pārdošanas cenu par tonnu “biocukura”, ko maksā pircēji Nīderlandē, var uzskatīt par pietiekamu, lai kompensētu ietekmi, kādu radīs pilna muitas nodokļa piemērošana.
(28)
Uzņēmums Kirasao, kas ir AZT tirgus dalībnieks, kurš nodarbojas ar cukura produktu pārstrādi, pozicionē sevi pasaules tirgū un var eksportēt savus produktus uz jebkuru pasaules daļu, tostarp uz Savienību. Tādēļ minēto uzņēmumu var salīdzināt ar citiem tirgus dalībniekiem visā pasaulē, kuri veic tādu pašu uzņēmējdarbību. Turklāt pārvadāšanas no AZT uz Savienību izmaksas, kuras saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju ir EUR 42,59 par tonnu, nerada uzņēmumam Kirasao nelabvēlīgāku situāciju attiecībā uz konkurenci ar citiem tirgus dalībniekiem, jo uzņēmums var izvēlēties pārdot savus produktus tirgos, kas atrodas tuvāk viņa darbības vietai nekā Savienība.
(29)
Cukura, melases un medus eksports veido tikai 6 % no kopējā preču eksporta no Kirasao, izņemot naftas produktus. Konteineru pārkraušana, kas saistīta ar cukura produktu importu un eksportu, veido tikai 2 % no kopējās konteineru pārkraušanas, kas saistīta ar importu un eksportu. Šāda eksporta ietekme uz teritorijas attīstību var būt labākajā gadījumā neliela.
(30)
Attiecībā uz nodarbinātību ir sagaidāms, ka atkāpe radītu 10 papildu darba vietas, kas ir nesamērīgi maz, salīdzinot ar vajadzīgo ražošanas apjoma pieaugumu. Turklāt 10 papildu darba vietas, ko paredzēts radīt, ir mazāk nekā 20 darba vietas, kas tika likvidētas, proti, 2010. gada iesniegtajā lūgumā Nīderlande norādīja, ka uzņēmumā Kirasao ir nodarbināti 35 darbinieki, un 2013. gadā iesniegtajā otrajā lūgumā tika norādīts, ka uzņēmumā ir nodarbināti 15 darbinieki.
(31)
Ietekme, ko radīs atteikums piešķirt jaunu atkāpi, kura pieprasīta 2013. gada 17. aprīlī, būs minimāla. Atteikums netraucēs uzņēmumam turpināt eksportēt cukura produktus uz Savienību, un tas neradīs šķēršļus ieguldījumiem cukura nozarē Kirasao, jo peļņas norma joprojām būs pietiekama ieguldījumu veicināšanai pat tad, ja Savienībā tiks maksāta pilna nodokļa likme.
(32)
Tādējādi pieprasītā atkāpe saskaņā ar Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 1. punktu, 3. punkta b) un c) apakšpunktu un 7. punktu nav pamatota.
(33)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Nīderlandes 2013. gada 17. aprīlī iesniegtais un 2013. gada 14. un 28. jūnijā papildinātais lūgums piešķirt atkāpi no Lēmuma 2001/822/EK attiecībā uz izcelsmes noteikumiem par cukuru no Kirasao tiek noraidīts.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2013. gada 17. septembrī