NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 911/2014
ze dne 23. července 2014
o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3) byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a prevence znečištění z lodí.
(2)
Po haváriích v unijních vodách, zejména haváriích ropných tankerů „Erika“ a „Prestige“, pověřilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 724/2004 (4), které změnilo nařízení (ES) č. 1406/2002, agenturu úkoly v oblasti prevence znečištění z lodí a zasahování při něm.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 (5), kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, pověřilo agenturu úkoly týkajícími se zasahování při znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu a rozšířilo služby poskytované agenturou i na státy, které žádají o členství v Unii, a na partnerské země evropského sousedství.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 (6) zavedlo víceleté financování činností agentury v oblasti zasahování při znečištění z lodí, jehož platnost skončila dnem 31. prosince 2013.
(5)
Vzhledem k potenciálně zničujícímu ekologickému dopadu a rozsáhlým ekonomickým nákladům v případě událostí, jež mají za následek znečištění, jakož i k možnému sociálně ekonomickému dopadu těchto událostí na jiná odvětví, jako je cestovní ruch a rybolov, je třeba, aby měla agentura dostatečné prostředky pro plnění svěřených úkolů v souvislosti se zasahováním při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto úkoly jsou důležité při předcházení dalším škodám peněžní i nepeněžní povahy.
(6)
Za účelem provádění úkolů týkajících se prevence znečištění z lodí a zasahování při něm přijala správní rada agentury dne 22. října 2004 akční plán připravenosti na znečištění ropou a zasahování při něm, jenž stanoví činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění ropou a jehož cílem je optimální využití finančních zdrojů, které má agentura k dispozici. Dne 12. června 2007 přijala správní rada akční plán připravenosti na znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a odstraňování jeho následků. V souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1406/2002 jsou oba akční plány každoročně aktualizovány prostřednictvím ročního pracovního programu agentury.
(7)
Měly by se zohlednit stávající dohody o náhodném znečištění, které usnadňují vzájemnou pomoc a spolupráci mezi členskými státy v této oblasti, jakož i příslušné mezinárodní úmluvy a dohody o ochraně evropských námořních oblastí před událostmi, jež mají za následek znečištění moře, jež stranám ukládají, aby přijaly veškerá vhodná opatření umožňující připravit se na znečištění ropou a zasáhnout při něm.
(8)
Činnost agentury v oblasti zasahování při znečištění, jak ji vymezují akční plány, zahrnuje činnosti související s informacemi, spoluprací a koordinací, a to i pokud jde o znečištění moře nebezpečnými a škodlivými látkami. Tato činnost souvisí především s operační pomocí postiženým členským státům nebo třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií (dále jen „postižené státy“), a to poskytováním - na požádání - dalších zásahových plavidel pro boj se znečištěním ropou z lodí a znečištěním moře ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Agentura by měla věnovat zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
(9)
Činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění by měly být v souladu se stávajícími ujednáním o spolupráci, která stanoví vzájemnou pomoc v případě události, jež má za následek znečištění moře. Unie přistoupila k různým regionálním organizacím a chystá se přistoupit k dalším regionálním organizacím.
(10)
Činnost agentury by měla být koordinována s činnostmi podle dvoustranných a regionálních dohod, jichž je Unie stranou. V případě události, jež má za následek znečištění moře, by agentura měla pomoci postiženým státům, do jejichž pravomoci spadá provádění čistících prací.
(11)
Agentura by měla hrát aktivní úlohu v udržování a dalším rozvíjení evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem dohledu, včasného odhalení znečištění a identifikace lodí nebo zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, které jsou za něj odpovědné, například v případě vypouštění ropy z lodí a provozních úniků a náhodných úniků z plošin pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto služby by měly zlepšit dostupnost údajů a účinnost a včasnost zásahů při znečištění.
(12)
Dodatečné prostředky, které má agentura postiženým státům poskytnout, by měly být dány k dispozici prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie, zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (7).
(13)
Informace o veřejných a soukromých mechanismech pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacitách pro zásahy v jednotlivých regionech Unie by členské státy měly poskytovat prostřednictvím společného komunikačního a informačního systému pro mimořádné události (CECIS), zřízeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8), je-li pro tento účel k dispozici.
(14)
S cílem zvýšit účinnost operační pomoci agentury, aby se mandát agentury pro zásahy v případě znečištění rozšířil na třetí země mající společné regionální moře s Unií, by měla agentura vyvinout veškeré úsilí, aby povzbudila tyto třetí země ke sdílení informací a spolupráci na udržování seznamu mechanismů pro zásahy a souvisejících kapacit pro zásahy agenturou.
(15)
Za účelem zlepšení účinnosti činností, jimiž agentura reaguje na znečištění, by měly členské státy s agenturou sdílet vědecké studie, které případně provedly, o účincích chemických látek používaných jako dispergační činidla, jež mohou mít pro tyto činnosti význam.
(16)
Aby bylo zajištěno důkladné provádění akčních plánů agentury, měla by agentura mít k dispozici funkční a nákladově efektivní systém pro financování zejména své operační pomoci poskytované postiženým státům.
(17)
Je proto třeba poskytnout finanční záruky pro financování úkolů svěřených agentuře v oblasti zasahování při znečištění a souvisejících akcí, které by vycházely z víceletého závazku. Výše víceletého závazku by měla zohledňovat rozšíření působnosti agentury s ohledem na zásahy v případě znečištění, ale rovněž to, že je třeba, aby agentura zvýšila účinnost využívání přidělených prostředků v souvislosti s rozpočtovými omezeními. Výši ročních příspěvků Unie by měly stanovit Evropský parlament a Rada v rámci ročního rozpočtového procesu. Je obzvláště důležité, aby Komise v polovině období zhodnotila schopnosti agentury plnit své povinnosti v oblasti zásahů při znečištění moří z plavidel a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu účelně a nákladově efektivně.
(18)
Částky, které je třeba vyčlenit na financování zásahů při znečištění, by se v souladu s víceletým finančním rámcem stanoveným v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (dále jen „víceletý finanční rámec“) (9) měly vztahovat na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Je tedy třeba poskytnout finanční prostředky na stejné období.
(19)
Podpora, kterou agentura poskytuje státům, které žádají o členství v Unii, a partnerským zemím evropského sousedství, by měla být financována ze stávajících programů Unie pro tyto státy a země, a neměla by tedy být součástí víceletého financování agentury.
(20)
K zajištění optimálního rozdělení finančních závazků a ke zohlednění veškerých změn týkajících se zasahování při znečištění z lodí je nezbytné zajistit trvalé sledování konkrétních potřeb zásahů tak, aby bylo možné roční finanční závazky těmto potřebám přizpůsobit.
(21)
V souladu s nařízením (ES) č. 1406/2002 by agentura měla ve své výroční zprávě podat zprávu o plnění víceletého financování agentury,
(22)
Je vhodné zajistit kontinuitu podpory financování činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s nařízením (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by toto nařízení mělo být použitelné od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví podrobná pravidla pro finanční příspěvek Unie do rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem provádění úkolů, které jí byly svěřeny v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, podle článků 1 a 2 nařízení (ES) č. 1406/2002.
2. Činnostmi agentury v oblasti zasahování při znečištění není dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„ropou“ ropné látky v jakékoli podobě, včetně surové ropy, topného oleje, kalu, ropného odpadu a rafinovaných produktů, jak stanoví Mezinárodní úmluva o pohotovosti a spolupráci při ropném znečištění a boji proti němu z roku 1990, kterou přijala Mezinárodní námořní organizace (IMO);
b)
„nebezpečnými a škodlivými látkami“ všechny látky s výjimkou ropy, u kterých je, pokud se vyskytnou v mořském prostředí, pravděpodobné, že budou představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000, který přijala IMO;
c)
„zařízením pro těžbu ropy nebo plynu“ stacionární, pevně ukotvené nebo pohyblivé zařízení nebo soubor zařízení, která jsou vzájemně trvale propojena mosty nebo jinými konstrukcemi, jež jsou používány k činnostem v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři nebo v souvislosti s těmito činnostmi; mezi zařízení pro těžbu ropy nebo plynu patří mobilní vrtné jednotky na moři pouze v případě, že jsou v mořských vodách ukotveny za účelem provádění vrtu, těžby nebo jiných činností souvisejících s činnostmi v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři, a rovněž infrastruktura a zařízení používané pro přepravu ropy a plynu na pobřeží a do pobřežních terminálů.
Článek 3
Oblast působnosti
Agentuře se poskytne finanční příspěvek Unie podle článku 1 na financování činností v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, uvedených v podrobném plánu činnosti vytvořeném v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1406/2002, a zejména činností týkajících se:
a)
operační pomoci a podpory s dodatečnými prostředky, jako jsou například pohotovostní plavidla na odstraňování znečištění, družicové snímkování a zařízení, zásahů při znečištění prováděných na žádost postižených států v souladu s čl. 2 odst. 3 písm. d) a čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1406/2002 v případě havarijního nebo záměrného znečištění moře z lodí nebo ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu;
b)
spolupráce a koordinace a poskytování technické a vědecké pomoci členským státům a Komisi v rámci příslušných činností mechanismu civilní ochrany Unie, IMO a příslušných regionálních organizací;
c)
informací, zejména shromažďování, analýzy a šíření osvědčených postupů, odborných znalostí, technik a inovací v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
Článek 4
Financování z prostředků Unie
1. V mezích víceletého finančního rámce obdrží agentura nezbytné prostředky, aby mohla účelně a nákladově efektivně plnit své povinnosti v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
2. Finanční krytí na provádění úkolů uvedených v článku 3 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 činí 160 500 000 EUR vyjádřeno v běžných cenách.
3. Roční položky určí Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. V této souvislosti musí být zaručeno nezbytné financování operační pomoci členským státům podle čl. 3 písm. a).
Článek 5
Sledování stávajících kapacit
1. Pro účely stanovení požadavků na poskytování operační pomoci agenturou a zvýšení účinnosti této pomoci, například v podobě plavidel na odstraňování znečištění doplňujících kapacity členských států, udržuje agentura seznam veřejných a případně soukromých mechanismů pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacit pro zásahy v jednotlivých regionech Unie.
2. Agentura udržuje tento seznam na základě informací poskytovaných členskými státy. Při udržování tohoto seznamu se agentura zaměřuje na získávání informací o mechanismech pro zásahy při znečištění a s nimi souvisejících kapacitách pro zásahy od třetích zemí majících společné regionální moře s Unií.
3. Správní rada agentury tento seznam a další příslušné informace mající význam pro cíle v oblasti zasahování při znečištění stanovené v článku 1 nařízení (ES) č. 1406/2002, jako jsou informace obsažené v posouzeních rizik a vědeckých studiích o účinku chemických látek používaných jako dispergační činidla, zohlední předtím, než v rámci ročních pracovních programů agentury rozhodne o činnostech agentury v oblasti zásahů při znečištění. Agentura věnuje v této souvislosti zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
Článek 6
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise i agentura zajistí, aby při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím opatření zabraňujících podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, a to účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a uložením účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12).
2. U činností Unie financovaných podle tohoto nařízení se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo jakékoli nesplnění smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty jí spravované.
3. Komise a agentura v rámci svých oblastí působnosti zajistí, aby při financování činností Unie v rámci tohoto nařízení bylo v poměru k nákladům dosaženo nejlepší hodnoty.
Článek 7
Hodnocení v polovině období
1. Do 31. prosince 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, vypracovanou na základě údajů poskytnutých agenturou. Tato zpráva, jejímž vypracováním není dotčena úloha správní rady agentury, uvede výsledky použití příspěvku Unie uvedeného v článku 4, pokud jde o finanční závazky a výdaje v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016.
2. Komise v této zprávě předloží hodnocení schopnosti agentury plnit své povinnosti účelně a nákladově efektivně. Na období 2018-2020 a na základě posouzení a zohlednění potřeb agentury pro plnění jejích úkolů Komise případně navrhne vhodnou úpravu, a to nejvýše o 8 % finančních prostředků přidělených agentuře na víceleté období na plnění úkolů uvedených v článku 3. Možná úprava musí zůstat v mezích víceletého finančního rámce a nesmějí jí být dotčeny roční rozpočtové procesy ani nadcházející přezkum víceletého finančního rámce.
3. Tato zpráva obsahuje informace o tom, jaké případné sociálně ekonomické, ekologické a finanční přínosy skýtá připravenost agentury zasahovat při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
4. Na základě této zprávy může dále Komise případně navrhnout změny tohoto nařízení, zejména s cílem zohlednit vědecký pokrok v oblasti boje proti znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, včetně znečištění ropou nebo nebezpečnými a škodlivými látkami, a rovněž případné změny nástrojů, jimiž se zřizují regionální organizace, jejichž činnosti jsou pokryty činnostmi agentury s ohledem na zasahování při znečištění a k nimž Unie přistoupila.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. července 2014.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 911/2014
(2014. gada 23. jūlijs)
par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (3) ir izveidota Eiropas Jūras drošības aģentūra (“Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienotu un efektīvu jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.
(2)
Pēc starpgadījumiem Savienības ūdeņos, jo īpaši tiem, kas bija saistīti ar naftas tankkuģiem “Erika” un “Prestige”, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 724/2004 (4), ar ko grozīja Regulu (EK) Nr. 1406/2002, Aģentūrai uzticēja uzdevumus tādās jomās kā kuģu izraisītā piesārņojuma novēršana un reaģēšana šāda piesārņojuma gadījumā.
(3)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 100/2013 (5), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002, Aģentūrai uzticēja uzdevumus attiecībā uz reaģēšanu naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā un paplašināja Aģentūras pakalpojumu tvērumu, iekļaujot tajā valstis, kuras pieteikušas pievienošanos Savienībai un Eiropas kaimiņattiecību partnervalstis.
(4)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2038/2006 (6) paredzēja daudzgadu finansējumu Aģentūras darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā, ko piemēroja līdz 2013. gada 31. decembrim.
(5)
Ņemot vērā piesārņošanas gadījumu iespējamo postošo ekoloģisko ietekmi un ārkārtīgi augstās ekonomiskās izmaksas, kā arī šādu negadījumu sociālekonomisko ietekmi uz citām nozarēm, piemēram, tūrismu un zivsaimniecību, Aģentūrai vajadzētu būt pietiekamiem līdzekļiem, lai tā varētu veikt uzticētos uzdevumus kuģu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā. Šie uzdevumi ir svarīgi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, kas var būt izsakāms arī naudas izteiksmē.
(6)
Lai izpildītu uzdevumus saistībā ar piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumā, 2004. gada 22. oktobrī Aģentūras Administratīvā padome pieņēma Rīcības plānu par sagatavotību un reaģēšanu naftas piesārņojuma gadījumā, kurā ir noteikti Aģentūras reaģēšanas darbības naftas piesārņojuma gadījumā un kurš ir vērsts uz Aģentūras rīcībā esošo finanšu resursu optimālu izmantošanu. Administratīvā padome 2007. gada 12. jūnijā pieņēma Rīcības plānu par sagatavotību un reaģēšanu bīstamu un kaitīgu vielu piesārņojuma gadījumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 15. pantu abus Rīcības plānus atjaunina reizi gadā atbilstīgi Aģentūras ikgadējai darba programmai.
(7)
Būtu jāņem vērā esošie nolīgumi, kas attiecas uz nejaušu piesārņošanu un kas veicina dalībvalstu savstarpējo palīdzību un sadarbību šajā jomā, kā arī attiecīgās starptautiskās konvencijas un nolīgumi par Eiropas jūras teritoriju aizsardzību pret piesārņošanas gadījumiem, ar ko līgumslēdzējām pusēm ir noteikts pienākums veikt visus attiecīgos pasākumus, lai sagatavotos naftas piesārņojuma gadījumiem un reaģētu uz tiem.
(8)
Aģentūras reaģēšanas darbības piesārņojuma gadījumā, kas norādītas tās rīcības plānos, ir saistītas ar darbībām informācijas, sadarbības un koordinācijas jomā, tostarp attiecībā uz bīstamu un kaitīgu vielu izraisītu jūras piesārņojumu. Minētās reaģēšanas darbības ir pirmkārt saistītas ar operatīvas palīdzības sniegšanu skartajām dalībvalstīm vai trešām valstīm, kam ar Savienību ir kopīga reģionāla jūras teritorija (turpmāk kopā “skartās valstis”), pēc pieprasījuma piegādājot papildu kuģus piesārņojuma novēršanai, lai novērstu kuģu izraisītu piesārņojumu ar naftu, kā arī naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītu jūras piesārņojumu. Aģentūrai būtu jāpievērš īpaša uzmanība zonām, kuras ir atzītas par visjutīgākajām, nemazinot palīdzību nevienai citai zonai, kam tā ir vajadzīga.
(9)
Aģentūras darbībām reaģēšanas uz piesārņojumu jomā vajadzētu atbilst spēkā esošajiem sadarbības nolīgumiem, ar kuriem paredz savstarpēju palīdzību jūras piesārņojuma gadījumos. Savienība ir pievienojusies vairākām reģionālām organizācijām un gatavojas pievienoties vēl citām reģionālām organizācijām.
(10)
Aģentūras darbībai vajadzētu būt saskaņotai ar pasākumiem, kuri paredzēti divpusējos un reģionālajos nolīgumos, kuros Savienība ir viena no pusēm. Jūras piesārņojuma gadījumā Aģentūrai būtu jāpalīdz skartajām valstīm, kuru vadībā tiek veiktas tīrīšanas darbības.
(11)
Aģentūrai būtu jāuzņemas aktīva loma, uzturot un turpmāk attīstot Eiropas Satelītdienestu naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet), lai veiktu uzraudzību, nodrošinātu piesārņojuma agrīnu atklāšanu un atbildīgo kuģu vai naftas un gāzes ieguves iekārtu identifikāciju, piemēram, saistībā ar naftas noplūdi no kuģiem un ar ekspluatāciju saistītu novadīšanu un nejaušām noplūdēm no platformām jūrā. Šim dienestam būtu jāuzlabo datu pieejamība un reaģēšanas uz piesārņojumu efektivitāte un savlaicīgums.
(12)
Papildu līdzekļi, kuru pieejamība skartajās valstīs jānodrošina Aģentūrai, būtu jādara pieejami, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (7).
(13)
Dalībvalstīm, izmantojot drošas kopējas saziņas un informācijas sistēmu ārkārtas situācijām (CECIS), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (8), būtu jāsniedz informācija, kas saistīta ar publiskiem un privātiem reaģēšanas mehānismiem, kuri izmantojami piesārņojuma gadījumā, un saistītajām reaģēšanas spējām dažādos Savienības reģionos, ja tā ir pieejama šim mērķim.
(14)
Lai Aģentūras operatīvā palīdzība būtu efektīvāka, ņemot vērā to, ka Aģentūras darbību pilnvaras reaģēšanai uz piesārņojumu tiek paplašinātas uz trešām valstīm, kam ar Savienību ir kopīga reģionāla jūras teritorija, Aģentūrai būtu jāpieliek visas pūles, lai mudinātu minētās trešās valstis apkopot informāciju un sadarboties attiecībā uz reaģēšanas mehānismu un saistīto reaģēšanas spēju saraksta uzturēšanu, ko veic Aģentūra.
(15)
Lai Aģentūras reaģēšanas darbības piesārņojuma gadījumā būtu efektīvākas, dalībvalstīm būtu jāiepazīstina Aģentūra ar zinātniskajiem pētījumiem, kurus tās var būt veikušas par to ķīmisko vielu ietekmi, ko izmanto par šķīdinātājiem un kas varētu attiekties uz šīm darbībām.
(16)
Lai nodrošinātu Aģentūras rīcības plānu pilnīgu ieviešanu, Aģentūras vajadzībām būtu jānodrošina dzīvotspējīga un ekonomiski izdevīga finansēšanas sistēma, jo īpaši attiecībā uz operatīvās palīdzības sniegšanu skartajām valstīm.
(17)
Tādēļ finanšu nodrošinājums, lai finansētu Aģentūrai uzticētos uzdevumus saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā un saistītos pasākumus, būtu jāparedz atbilstīgi daudzgadu saistībām. Daudzgadu saistību apjomam būtu jāatspoguļo gan Aģentūras uzdevumu paplašināšanās saistībā ar reaģēšanu uz piesārņojumu, gan arī nepieciešamība Aģentūrai uzlabot piešķirto līdzekļu izmantošanas efektivitāti, ņemot vērā ierobežojumus budžeta līdzekļu izmantošanā. Savienības ikgadējo iemaksu apjoms būtu jānosaka Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru. Ir īpaši būtiski, lai Komisija veiktu starpposma novērtējumu par Aģentūras spēju efektīvi un izmaksu ziņā lietderīgi pildīt tās pienākumus kuģu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā.
(18)
Saistību summām to pasākumu finansēšanai, kuri saistīti ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā, saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu, kas noteikta Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (9) (“daudzgadu finanšu shēma”), būtu jāaptver laikposms no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Tāpēc būtu jāparedz finansējums, kas aptver to pašu laikposmu.
(19)
Aģentūras atbalsts valstīm, kuras pieteikušas pievienošanos Savienībai, un Eiropas kaimiņattiecību partnervalstīm būtu jāpiešķir no finansējuma, kas paredzēts šīm valstīm sagatavotajās pašreizējās Savienības programmās, un tāpēc nebūtu jāpiešķir no Aģentūras daudzgadu finansējuma.
(20)
Lai optimizētu saistību asignējumu un ņemtu vērā jebkādas pārmaiņas saistībā ar reaģēšanas pasākumiem kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, ir nepieciešams nodrošināt konkrēto darbības vajadzību nepārtrauktu uzraudzību, lai varētu veikt ikgadējo finanšu saistību pielāgošanu.
(21)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002 Aģentūrai savā gada pārskatā būtu jāsniedz informācija par Aģentūras daudzgadu finansējuma izpildi.
(22)
Ir lietderīgi nodrošināt finansējuma atbalsta nepārtrauktību Aģentūras darbībām saistībā ar reaģēšanu kuģu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā, kā arī saskaņot šīs regulas un Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 piemērošanas termiņus. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
1. Šī regula paredz sīki izstrādātus noteikumus par Savienības finanšu iemaksām Eiropas Jūras drošības aģentūras (“Aģentūra”) budžetā tai noteikto uzdevumu veikšanai saistībā ar reaģēšanu kuģu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1406/2002 1. un 2. pantu.
2. Aģentūras darbības reaģēšanas uz piesārņojumu jomā neatbrīvo jūras piekrastes valstis no pienākuma nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai piesārņojuma gadījumā.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“nafta” ir nafta jebkurā veidā, tostarp jēlnafta, degviela, nogulsnes, naftas atkritumi un pārstrādes produkti, kā to nosaka Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (“SJO”) 1990. gada Starptautiskā Konvencija par gatavību, reaģēšanu un sadarbību naftas piesārņojuma gadījumā;
b)
“bīstamas un kaitīgas vielas” ir jebkuras vielas, izņemot naftu, kuras, iekļūstot jūras vidē, var radīt draudus cilvēka veselībai, kaitēt dzīvajiem resursiem un dzīvībai jūrā, nodarīt bojājumus iekārtām vai traucēt cita veida likumīgu jūras izmantošanu, kā to nosaka SJO 2000. gada Protokols par gatavību, reaģēšanu un sadarbību bīstamu un kaitīgu vielu izraisīta piesārņojuma gadījumos.
c)
“naftas un gāzes ieguves iekārta” ir stacionāri nostiprināta vai mobila iekārta vai vairākas iekārtas, kuras ir pastāvīgi savā starpā savienotas ar tiltiem vai citām struktūrām un kuras izmanto naftas un gāzes nozares darbībām jūrā vai saistībā ar šādām darbībām; “naftas un gāzes ieguves iekārta” ir arī mobilas platformas urbšanai jūrā, taču tikai gadījumā, ja tās izvietotas jūrā urbšanai, ieguvei vai citiem mērķiem, kas saistīti ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, kā arī infrastruktūra un iekārtas naftas un gāzes transportēšanai uz sauszemi un uz sauszemes termināļiem.
3. pants
Darbības joma
Regulas 1. pantā minētās Savienības finanšu iemaksas Aģentūrai tiek piešķirtas ar mērķi finansēt darbības saistībā ar reaģēšanu kuģu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā, kā minēts detalizētā plānā, kas izstrādāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 10. panta 2. punkta k) apakšpunktu, jo īpaši tās darbības, kas attiecas uz:
a)
operatīvu palīdzību un atbalstu ar papildu līdzekļiem, piemēram, dežurējošiem kuģiem piesārņojuma novēršanai, satelītattēliem un aprīkojumu, veicot reaģēšanas darbības piesārņojuma gadījumā, ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 2. panta 3. punkta d) apakšpunktu un 2. panta 5. punktu to lūdz skartās valstis gadījumā, kad rodas nejaušs vai apzināts kuģu vai naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīts jūras piesārņojums;
b)
sadarbību un koordinēšanu, un tehniskas un zinātniskas palīdzības sniegšanu dalībvalstīm un Komisijai Savienības civilās aizsardzības mehānismā, SJO un saistībā ar attiecīgajās reģionālajās organizācijās noteiktajiem pasākumiem;
c)
informēšanu, jo īpaši labākās prakses, pieredzes, paņēmienu un jauninājumu apkopošanu, analizēšanu un izplatīšanu saistībā ar reaģēšanu uz kuģu vai naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītu jūras piesārņojumu.
4. pants
Savienības finansējums
1. Ievērojot daudzgadu finanšu shēmu Aģentūrai tiek piešķirtas apropriācijas, kas nepieciešamas, lai tā efektīvi un izmaksu ziņā lietderīgi varētu veikt savus pienākumus kuģu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā.
2. Regulas 3. pantā minēto uzdevumu īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 160 500 000, kas izteikts pašreizējās cenās.
3. Gada apropriācijas piešķir Eiropas Parlaments un Padome, ievērojot daudzgadu finanšu shēmu. Šajā sakarībā ir jāgarantē operatīvās palīdzības finansējums, kas dalībvalstīm nepieciešams saskaņā ar 3. panta a) punktu.
5. pants
Uzraudzības pašreizējās iespējas
1. Lai noteiktu prasības Aģentūras sniegtajai operatīvajai palīdzībai, piemēram, papildus dalībvalstu spējai nodrošinot kuģus piesārņojuma novēršanai, un lai uzlabotu minētās palīdzības efektivitāti, Aģentūra uztur sarakstu ar publiskajiem un - ja tādi ir - privātajiem reaģēšanas mehānismiem, kuri izmantojami piesārņojuma gadījumā, un saistītajām reaģēšanas spējām dažādos Savienības reģionos.
2. Aģentūra uztur šo sarakstu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju. Uzturot minēto sarakstu, Aģentūras mērķis ir iegūt informāciju par reaģēšanas mehānismiem, kuri izmantojami piesārņojuma gadījumā, un saistītām reaģēšanas spējām trešās valstīs, kam ar Savienību ir kopīga reģionāla jūras teritorija.
3. Minēto sarakstu un citu atbilstīgu informāciju, kura attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1406/2002 1. pantā noteiktajiem mērķiem reaģēšanai piesārņojuma gadījumā, piemēram, to, kura iekļauta riska novērtējumos un zinātniskajos pētījumos par ķīmisko vielu ietekmi, ko izmanto par šķīdinātājiem, Aģentūras Administratīvā padome ņem vērā pirms lēmuma pieņemšanas par piesārņojuma gadījumā izmantojamiem Aģentūras reaģēšanas pasākumiem saskaņā ar Aģentūras ikgadējām darba programmām. Šajā sakarībā Aģentūra pievērš īpašu uzmanību zonām, kuras ir atzītas par visjutīgākajām, nemazinot palīdzību nevienai citai zonai, kam palīdzība vajadzīga.
6. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1. Komisija un Aģentūra nodrošina, ka, ieviešot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot profilakses pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām pretlikumīgām rīcībām, veicot efektīvas pārbaudes un inspekcijas, un, ja nelikumības ir atklātas, piedzenot neatbilstoši izmaksātās summas un piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (10) un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (11), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12).
2. Attiecībā uz Savienības pasākumiem, kuri finansēti saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minēto nelikumību jēdziens nozīmē Savienības tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Savienības budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus.
3. Komisija un Aģentūra, katra saskaņā ar savu kompetences jomu, raugās, lai šajā regulā paredzēto Savienības darbību finansēšanā tiktu sasniegta vislabākā ieguldīto līdzekļu atdeve.
7. pants
Starpposma novērtējums
1. Balstoties uz Aģentūras sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Minētajā ziņojumā, kuru sagatavo, neskarot Aģentūras Administratīvās padomes funkcijas, izklāsta 4. pantā minētā Savienības finansējuma izlietošanas rezultātus attiecībā uz saistībām un izdevumiem par laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim.
2. Minētajā ziņojumā Komisija sniedz novērtējumu par Aģentūras spēju efektīvi un izmaksu ziņā lietderīgi pildīt tās pienākumus. Pamatojoties uz novērtējumu un ņemot vērā nepieciešamību Aģentūrai veikt tai uzticētos uzdevumus, laikposmam no 2018. līdz 2020. gadam Komisija vajadzības gadījumā ierosina attiecīgu korekciju maksimāli 8 % apjomā attiecībā uz daudzgadu finanšu līdzekļiem, kas piešķirti Aģentūrai 3. pantā minēto uzdevumu īstenošanai. Iespējamā korekcija paliek daudzgadu finanšu shēmas robežās un tas neskar gada budžeta procedūras vai gaidāmo daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu.
3. Minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par sociālekonomisko, ekoloģisko un finansiālo ietekmi (ja šāda informācija ir pieejama), kāda ir Aģentūras sagatavotībai reaģēšanai kuģu un naftas un gāzes iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā.
4. Turklāt, pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisija vajadzības gadījumā var iesniegt šīs regulas grozījumu priekšlikumus, it īpaši lai ņemtu vērā jaunākos zinātnes sasniegumus cīņā pret kuģu un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīto jūras piesārņojumu, tostarp attiecībā uz bīstamu un kaitīgu vielu izraisītu piesārņojumu, kā arī attiecīgām izmaiņām instrumentos, ar ko izveido reģionālās organizācijas, uz kuru darbībām attiecas Aģentūras darbības attiecībā uz reaģēšanu piesārņojuma gadījumā, un kurām Savienība ir pievienojusies.
8. pants
Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 23. jūlijā