NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1271/2013
ze dne 30. září 2013
o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 208 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 (2) o rámcovém finančním nařízení pro subjekty zřízené Společenstvími vycházelo z nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3). Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 bylo nahrazeno nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 je proto nezbytné revidovat. Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 je v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nutno nahradit.
(2)
Je nezbytné vzít v úvahu společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady EU a Evropské komise k decentralizovaným agenturám ze dne 19. července 2012.
(3)
Některá ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 musí být přezkoumána s cílem zohlednit zkušenosti získané při jejich uplatňování.
(4)
Toto nařízení by mělo stanovit obecné zásady a základní pravidla pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu (dále jen „subjekty Unie“), které dostávají příspěvky z rozpočtu, a aniž je dotčen zřizující akt. Na základě tohoto nařízení by subjekty Unie měly přijmout svá finanční pravidla, která se od tohoto nařízení smějí odchýlit pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jejich zvláštních potřeb, a s předchozím souhlasem Komise.
(5)
Nicméně subjekty Unie, které jsou v plném rozsahu finančně samosprávné a na které se toto nařízení nevztahuje, by měly v zájmu jednotnosti případně zavést podobná pravidla. V souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 19. července 2012 by tyto subjekty měly Evropskému parlamentu, Radě a Komisi předkládat výroční zprávu o plnění svého rozpočtu a řádně zohledňovat jejich požadavky a doporučení.
(6)
Subjekty Unie by měly svůj rozpočet sestavovat a plnit v souladu s pěti základními zásadami rozpočtového práva - zásadou jednotnosti, správnosti, univerzálnosti, specifikace a ročního rozpočtu - a zásadou vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, řádného finančního řízení a transparentnosti.
(7)
Je třeba zdůraznit vyrovnávací povahu příspěvku Unie. Ta část kladného výsledku plnění rozpočtu subjektu Unie, která převyšuje částku příspěvku Unie vyplacenou během roku, by měla být vrácena do rozpočtu Unie.
(8)
Pokud zřizující akt stanoví, že příjmy tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky a že příjmy plynoucí z poplatků jsou určeny na konkrétní výdaje, měly by mít subjekty Unie možnost převést zůstatek v podobě účelově vázaných příjmů.
(9)
Je nezbytné zajistit, aby poplatky byly stanoveny na vhodné úrovni, která by pokryla náklady na poskytování služeb a bránila výrazným přebytkům.
(10)
Pověření subjektů Unie úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu musí být řádně odůvodněno vlastnostmi těchto úkolů a specifickými odbornými znalostmi subjektů Unie a současně musí zajišťovat řádné finanční řízení a nákladovou efektivitu. Svěřené úkoly by měly být slučitelné se zřizujícím aktem.
(11)
Subjektům Unie by mělo být umožněno získávat granty ad hoc, pouze pokud je to výslovně stanoveno v příslušných základních právních aktech a povoleno ve zřizujícím aktu.
(12)
V souladu s článkem 50 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se subjekt Unie musí zúčastnit srovnávání s jinými subjekty a orgány Unie.
(13)
Je nezbytné stanovit pravidla pro akční plán navazující na závěry celkových pravidelných hodnocení, aby bylo zajištěno jejich účinné provádění.
(14)
Za účelem zajištění jednotného plánování by měl subjekt Unie vypracovat dokument obsahující roční a víceleté programy, přičemž by měl zohlednit pokyny Komise.
(15)
Subjekt Unie by měl uvést harmonogram ročních a víceletých programů do souladu s rozpočtovým procesem, aby byla zajištěna jeho účinnost a soudržnost všech programových dokumentů.
(16)
Je nezbytné objasnit současnou architekturu funkcí interního auditora a vnitřní kontroly a zjednodušit požadavky na podávání zpráv. Funkci interního auditora v rámci subjektu Unie by měl vykonávat interní auditor Komise, který by měl audity provádět v případě, že jsou odůvodněny souvisejícími riziky. Je nezbytné stanovit pravidla týkající se zřízení a fungování útvarů interního auditu.
(17)
Měly by být zjednodušeny povinnosti spojené s podáváním zpráv. Subjekty Unie by měly předkládat souhrnnou výroční zprávu o činnosti, která obsahuje úplné informace o provádění jejich pracovního programu, plnění rozpočtu a plánu zaměstnanecké politiky a provádění systémů řízení a vnitřní kontroly.
(18)
V zájmu zlepšení nákladové efektivity subjektů Unie je nezbytné stanovit možnost sdílet služby nebo je převést na jiný subjekt Unie či Komisi. Nákladovou efektivitu lze zejména zlepšit tím, že se účetnímu Komise umožní, aby byl pověřen všemi nebo některými úkoly účetního subjektu Unie.
(19)
V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 by měla být možnost rozložit několikaleté závazky do ročních splátek povolena pouze v případech, kdy tuto možnost stanoví zřizující akt nebo základní právní akt nebo kdy se tyto závazky týkají správních výdajů.
(20)
S cílem uvést pravidla o účelově vázaných příjmech do souladu s pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je nezbytné stanovit pravidla pro rozlišení účelově vázaných příjmů (interních a externích) a o jejich přenosu.
(21)
S cílem uvést pravidla pro nakládání s úroky plynoucími z příspěvku Unie určeného pro subjekt Unie do souladu s pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je nezbytné stanovit, že úroky nejsou splatné do rozpočtu.
(22)
Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 stanoví ve zvláštních případech možnost přijmout právní závazek před závazkem rozpočtovým. Tuto možnost by měly mít i subjekty Unie.
(23)
Aby byla zajištěna soudržnost mezi nařízením (ES, Euratom) č. 2343/2002 a nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, neměla by být povolena zvláštní ustanovení o zadávání veřejných zakázek a udělování grantů. Uplatňování jediného souboru pravidel usnadňuje subjektu Unie práci a umožňuje používat pokyny a modely vypracované Komisí.
(24)
S cílem uvést ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 do souladu s ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by měl mít subjekt Unie možnost udělovat ceny.
(25)
Aby subjekty Unie dokázaly identifikovat a správně řídit riziko skutečného nebo domnělého střetu zájmů, měly by mít povinnost přijmout pravidla pro předcházení a řešení střetu zájmů. V těchto pravidlech by měly být zohledněny pokyny vypracované Komisí v návaznosti na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 19. července 2012.
(26)
Ustanovení týkající se politiky v oblasti nemovitostí, včetně zavedení možnosti subjektů Unie brát si půjčky a podmínek jejich získávání, by měla být uvedena do souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, aby bylo zajištěno důsledné uplatňování nově zavedených pravidel všemi subjekty a orgány Unie.
(27)
Je třeba zavést přechodná ustanovení pro plánování a podávání zpráv vzhledem k tomu, že Komise potřebuje čas k vypracování vhodných pokynů ve spolupráci se subjekty Unie.
(28)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné přijmout včas revidovaná finanční nařízení subjektů Unie k 1. lednu 2014 s cílem zajistit jednotná pravidla pro příští víceletý finanční rámec,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví základní finanční pravidla, na jejichž základě má subjekt Unie přijmout svá vlastní finanční pravidla. Finanční pravidla subjektu Unie se od tohoto nařízení smějí odchýlit pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jeho zvláštních potřeb, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
-
„zřizujícím aktem“ nástroj práva Unie, jímž se řídí hlavní aspekty zřízení a činnosti subjektu Unie,
-
„rozpočtem subjektu Unie“ nástroj, jímž se pro každý rozpočtový rok stanovují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se pro subjekt Unie považují za nezbytné,
-
„subjektem Unie“ jakýkoli subjekt uvedený v článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
„správní radou“ hlavní vnitřní orgán subjektu Unie, který je odpovědný za rozhodování o finančních a rozpočtových záležitostech, a to bez ohledu na to, jak je pojmenován ve zřizujícím aktu,
-
„ředitelem“ osoba odpovědná za provádění rozhodnutí správní rady a za plnění rozpočtu subjektu Unie jako schvalující osoba, a to bez ohledu na to, jak je tato osoba pojmenována ve zřizujícím aktu,
-
„výkonnou radou“ vnitřní orgán subjektu Unie, který je nápomocen správní radě a jehož povinnosti a jednací řád jsou stanoveny ve zřizujícím aktu.
Článek 3
Lhůty, data a termíny
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na lhůty stanovené tímto nařízením nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (4).
Článek 4
Ochrana osobních údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6).
Článek 5
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet subjektu Unie musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účelnou a účinnou vnitřní kontrolu a transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 6
Oblast působnosti rozpočtu subjektu Unie
1. Rozpočet subjektu Unie tvoří:
a)
vlastní příjmy sestávající ze všech poplatků, které je subjekt Unie oprávněn vybírat na základě úkolů, jež mu byly svěřeny, a jakékoli další příjmy;
b)
příjmy složené z finančních příspěvků hostitelských členských států;
c)
příspěvek poskytovaný Unií;
d)
příjmy účelově vázané na specifické výdaje v souladu s čl. 23 odst. 1;
e)
výdaje subjektu Unie, včetně správních výdajů.
2. Příjmy sestávající z poplatků jsou účelově vázány jen ve výjimečných a řádně odůvodněných případech stanovených ve zřizujícím aktu.
3. V případě, že jeden nebo několik zřizujících aktů stanoví, že jasně vymezené úkoly jsou financovány odděleně, nebo pokud subjekt Unie plní úkoly, jež mu byly svěřeny na základě dohody o pověření, musí mít oddělené účetnictví vážící se k příjmovým a výdajovým operacím. Subjekt Unie musí každou skupinu úkolů jasně označit ve svém plánu lidských zdrojů a dále v dokumentu obsahujícím roční a víceletý program uvedeném v článku 32.
Článek 7
Granty ad hoc
1. Subjekty Unie nesmějí získávat granty ad hoc z rozpočtu, pokud to není povoleno ve zřizujícím aktu a výslovně stanoveno v základním právním aktu.
2. Bylo-li subjektu Unie povoleno granty ad hoc získávat, úkoly financované z těchto grantů musí být zahrnuty do ročního pracovního programu uvedeného v čl. 32 odst. 3.
Článek 8
Dohody o pověření
1. Komise smí subjektu Unie svěřit úkoly související s plněním rozpočtu, pouze pokud je to řádně odůvodněno zvláštní povahou akce a specifickými odbornými znalostmi subjektu Unie.
2. Při výběru subjektu Unie se náležitě zohlední:
a)
nákladová efektivita svěření těchto úkolů;
b)
dopad na strukturu řízení subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
3. V případě, že Komise subjektu Unie svěří úkoly výjimečně:
a)
použije se na subjekt Unie článek 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, pokud jde o finanční prostředky, jež byly na tyto úkoly přiděleny, a články 108 a 109 tohoto nařízení se nepoužijí;
b)
svěřené úkoly by měly být uvedeny v ročním pracovním programu subjektu Unie podle čl. 32 odst. 3 pouze pro informační účely.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, schvalující osoba konzultuje před podpisem dohody o pověření správní radu.
Článek 9
Zvláštní pravidla týkající se zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Žádný příjem ani výdaj nesmí být uskutečněn, pokud není zaznamenán v rozpočtové položce subjektu Unie.
2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených rozpočtových prostředků subjektu Unie.
3. Do rozpočtu subjektu Unie mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Úroky z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu subjektu Unie nejsou subjektem Unie splatné.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 10
Definice
Prostředky zapsané do rozpočtu subjektu Unie se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
Článek 11
Druhy prostředků
1. Rozpočet subjektu Unie obsahuje nerozlišené prostředky, a je-li to odůvodněno provozními potřebami, rozlišené prostředky. Rozlišené prostředky sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky kryjí celkové náklady právních závazků přijatých během rozpočtového roku.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových rocích.
Článek 12
Účtování příjmů a prostředků
1. Příjmy subjektu Unie uvedené v článku 6 se zaúčtují za daný rozpočtový rok na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku.
2. Příjmy subjektu Unie zakládají shodnou výši prostředků na platby.
3. Prostředky schválené na určitý rozpočtový rok se použijí výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazky a zaplacených v dotčeném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek na základě závazků z předchozích rozpočtových roků.
4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním do 31. prosince uvedeného roku.
Článek 13
Přidělení prostředků na závazky
Prostředky zapsané v rozpočtu subjektu Unie lze přidělit na závazky s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet subjektu Unie s konečnou platností přijat.
Článek 14
Zrušení a přenos prostředků
1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší. Prostředky však mohou být přeneseny, a to výlučně do následujícího rozpočtového roku, v souladu s odstavci 3 a 4 na základě rozhodnutí správní rady, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné rady přijatého do 15. února, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 5.
2. Prostředky týkající se výdajů na zaměstnance přenášet nelze.
3. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny na závazky, lze přenést:
a)
částky odpovídající prostředkům na závazky;
b)
částky odpovídající nerozlišeným prostředkům týkajícím se projektů v oblasti nemovitostí, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na určitý závazek dokončena do 31. prosince. Přípravná etapa přidělení na určitý závazek se stanoví v prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení každého subjektu Unie.
Tyto částky mohou být přiděleny na závazky do 31. března následujícího roku nebo - v případě částek týkajících se projektů v oblasti nemovitostí - do 31. prosince následujícího roku.
4. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky na platby stanovené v příslušných rozpočtových položkách na příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům.
Dotčený subjekt Unie použije přednostně prostředky schválené na běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené.
5. Nerozlišené prostředky, které na konci rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.
6. Přenesené prostředky, které nebyly přiděleny na závazky do 31. března roku N + 1, se automaticky ruší a rozliší v účetnictví.
Článek 15
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Přenos účelově vázaných příjmů uvedených v článku 23 a z nich plynoucích prostředků, které k 31. prosinci zůstaly nevyužity a jsou k dispozici, se řídí těmito pravidly:
a)
vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity dříve, než jsou ukončeny všechny operace související s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány; vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce;
b)
vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku, s výjimkou vnitřních účelově vázaných příjmů vymezených v čl. 23 odst. 3 písm. f), které se přenášejí automaticky.
Do 1. června roku N + 1 informuje subjekt Unie Komisi o provedení přenesených účelově vázaných příjmů.
Článek 16
Zrušení přidělení prostředků na závazky
Pokud je přidělení prostředků na závazky v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu subjektu Unie zrušeno, protože akce, na niž byly prostředky určeny, nebyla provedena nebo byla provedena jen částečně, odpovídající prostředky se zruší.
Článek 17
Závazky
1. Běžné správní výdaje mohou být každoročně od 15. října předem přidělovány na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit čtvrtinu prostředků schválených správní radou a uvedených v odpovídající rozpočtové položce pro běžný rozpočtový rok. Nesmějí být použity na výdaje nového druhu, které nebyly rámcově schváleny v posledním řádně přijatém rozpočtu subjektu Unie.
2. Výdaje, které musí být uskutečněny předem, např. nájemné, mohou být placeny od 1. prosince k tíži prostředků následujícího rozpočtového roku. V tomto případě se nepoužije lhůta uvedená v odstavci 1.
Článek 18
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu subjektu Unie
1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet subjektu Unie s konečnou platností přijat, použijí se pravidla stanovená v odstavcích 2 až 6.
2. Závazky lze přijímat a platby lze uskutečňovat v mezích stanovených v odstavci 3.
3. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.
Horní mez prostředků stanovená v odhadu příjmů a výdajů nesmí být překročena.
Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol až do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Tato částka však nesmí překročit jednu dvanáctinu prostředků stanovených ve stejné kapitole odhadu příjmů a výdajů.
4. Prostředky schválenými v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 3, se rozumějí prostředky, které byly odsouhlaseny v rozpočtu subjektu Unie, včetně opravných rozpočtů, po úpravě o převody uskutečněné v daném rozpočtovém roce.
5. Na žádost ředitele může správní rada v případě, že si to kontinuita činnosti subjektu Unie a potřeby řízení vyžadují, s výjimkou řádně odůvodněných případů schválit výdaje nad rámec jedné prozatímní dvanáctiny, které však nepřekračují součet čtyř prozatímních dvanáctin, pro závazky i pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 2 a 3.
Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.
6. Nestačí-li pro určitou kapitolu schválení čtyř prozatímních dvanáctin poskytnutých v souladu s odstavcem 5 ke krytí nezbytných výdajů tak, aby nedošlo k přerušení kontinuity činnosti subjektu Unie v oblasti, na niž se příslušná kapitola vztahuje, lze výjimečně schválit překročení výše prostředků zapsaných v odpovídající kapitole rozpočtu subjektu Unie na předchozí rozpočtový rok. Správní rada v takovém případě postupuje podle odstavce 5. Celková výše prostředků dostupných v rozpočtu subjektu Unie na předchozí rozpočtový rok nebo v předloženém návrhu rozpočtu subjektu Unie však nesmí být v žádném případě překročena.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 19
Definice a oblast působnosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky nesmějí převýšit částku příspěvku Unie zvýšenou o vlastní příjmy a veškeré další příjmy uvedené v článku 6.
3. U subjektů, jejichž příjmy tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky, by tyto poplatky měly být stanoveny v takové výši, aby se zamezilo hromadění značných přebytků. Opakují-li se případy, kdy je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 výrazně kladný nebo záporný, musí být výše poplatků revidována.
4. Subjekt Unie si nesmí v rámci rozpočtu subjektu Unie brát půjčky.
5. Příspěvek Unie určený subjektu Unie představuje pro rozpočet subjektu Unie vyrovnávací příspěvek, který lze rozdělit do několika plateb.
6. Subjekt Unie pečlivě řídí hotovost s náležitým přihlédnutím k účelově vázaným příjmům s cílem zajistit, aby jeho hotovostní zůstatky byly omezeny na řádně odůvodněné požadavky. S žádostmi o platbu předloží podrobné a aktualizované prognózy svých skutečných požadavků na hotovost v průběhu roku, včetně informací o účelově vázaných příjmech.
Článek 20
Výsledek plnění rozpočtu za rozpočtový rok
1. Pokud je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 kladný, je Komisi splacen až do výše příspěvku poskytnutého během daného roku. Část výsledku plnění rozpočtu, která výši příspěvku Unie vyplaceného během daného roku převyšuje, je zanesena do rozpočtu subjektu Unie na následující rozpočtový rok jako příjem.
První pododstavec se použije i v případě, že příjem subjektu Unie tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky.
Rozdíl mezi příspěvkem zapsaným do rozpočtu a příspěvkem skutečně vyplaceným subjektu Unie se zruší.
Subjekt Unie předloží do 31. ledna roku N odhad výsledku plnění rozpočtu za rok N - 1, který má být vrácen do rozpočtu v pozdější fázi roku N, s cílem doplnit již dostupné informace o výsledku plnění rozpočtu za rok N - 2. Tyto informace Komise náležitě zohlední při posuzování finančních potřeb subjektu Unie v roce N + 1.
2. Ve výjimečných případech, kdy zřizující akt stanoví, že příjmy z poplatků jsou účelově vázány na konkrétní výdaje, může subjekt Unie přenést zůstatek poplatků jako příjem účelově vázaný na činnosti související s poskytováním služeb, za něž jsou tyto poplatky splatné.
3. Pokud je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 záporný, je zanesen do rozpočtu subjektu Unie na následující rozpočtový rok v podobě prostředků na platby nebo je případně kompenzován kladným výsledkem plnění rozpočtu subjektu Unie v následujících rozpočtových rocích.
4. Příjmy nebo prostředky na platby se zapisují do rozpočtu subjektu Unie během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu stanoveného v článku 39 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, nebo prostřednictvím opravného rozpočtu v případě, že plnění rozpočtu subjektu Unie právě probíhá.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 21
Používání eura
Rozpočet subjektu Unie se sestavuje a plní v eurech a účty se vedou v eurech. Pro účely peněžních toků je účetní a v případě zálohových účtů správce zálohových účtů oprávněn provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených ve finančních pravidlech jednotlivých subjektů Unie.
KAPITOLA 5
Zásada univerzálnosti
Článek 22
Definice a oblast působnosti
Aniž je dotčen článek 23, celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby. Aniž je dotčen článek 25, všechny příjmy a výdaje se vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.
Článek 23
Účelově vázané příjmy
1. Pro financování specifických výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy.
2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
finanční příspěvky členských států a třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných agentur a právnických nebo fyzických osob, na určité činnosti subjektů Unie, pokud tak stanoví dohoda uzavřená mezi subjektem Unie a dotčenými členskými státy, třetími zeměmi nebo veřejnými agenturami a právnickými nebo fyzickými osobami;
b)
příjmy určené na zvláštní účel, například příjmy z nadací, podpor, darů a odkazů;
c)
finanční příspěvky na činnosti subjektů Unie, které pocházejí od třetích zemí nebo různých subjektů mimo Unii a na které se nevztahuje písmeno a):
-
příjmy z grantů ad hoc uvedených v článku 7,
-
příjmy z dohod o pověření uvedených v článku 8;
d)
vnitřní účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 3 v rozsahu, v jakém jsou doplňkem jiných příjmů uvedených v písmenech a) až c) tohoto odstavce;
e)
příjmy z poplatků uvedených v čl. 6 odst. 2.
3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost, s výjimkou poplatků uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a);
b)
výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazeny novými nebo vyřazeny, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;
c)
příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 62;
d)
výnosy z dodávek zboží a poskytnutí služeb a stavebních prací orgánům Unie nebo jiným subjektům Unie;
e)
přijaté platby pojistného plnění;
f)
příjmy z pronájmu;
g)
příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně tiskovin a filmů na elektronických nosičích;
h)
příjmy z následné úhrady daní podle čl. 25 odst. 3 písm. b).
4. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 2 písm. e), může příslušný zřizující akt příjmy, které stanoví, také účelově vázat na specifické výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li příslušný zřizující akt jinak.
5. Všechny příjmy ve smyslu odst. 2 písm. a) až c) a odst. 3 písm. a) a d) kryjí veškeré přímé či nepřímé výdaje, které vzniknou v souvislosti s dotyčnou činností nebo účelem.
6. V rozpočtu subjektu Unie jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové položky, a pokud je to možné, je pro ně uvedena odpovídající částka.
Do odhadu příjmů a výdajů lze zapisovat jen ty částky účelově vázaných příjmů, jejichž výše je ke dni sestavení odhadu jistá.
Článek 24
Darované částky
1. Ředitel smí přijímat jakékoli částky darované subjektu Unie, zejména příjmy z nadací, dotace, dary a odkazy.
2. Přijetí darovaných částek, které by mohly vést k finančním poplatkům, podléhá předchozímu schválení správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou, která se usnese do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti. Pokud se správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada v této lhůtě neusnese, je darovaná částka považována za přijatou.
Článek 25
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
1. Od výše žádostí o platbu, které se v tomto případě schválí jako čisté částky, lze odečíst:
a)
sankce uložené stranám zadaných veřejných zakázek nebo příjemcům grantů;
b)
slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a výkazů nákladů;
c)
úpravy v souvislosti s neoprávněně vyplacenými částkami.
Úpravy uvedené v prvním pododstavci písm. c) lze provést přímým snížením nové průběžné platby nebo platby zůstatku poukázané stejnému příjemci platby ve stejné kapitole, ve stejném článku a ve stejném rozpočtovém roce, kdy došlo k přeplatku.
Na odečty uvedené v prvním pododstavci písm. c) se vztahují účetní pravidla Unie.
2. Ceny zboží dodávaného a služeb poskytovaných subjektu Unie, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí členské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie, jsou do rozpočtu subjektu Unie zaúčtovány bez daně za předpokladu, že se tento protokol na subjekt Unie vztahuje.
3. Ceny zboží dodávaného a služeb poskytovaných subjektu Unie, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí třetí země na základě příslušných dohod, lze do rozpočtu subjektu Unie zaúčtovat:
a)
bez daně;
b)
včetně daně. V tomto případě se s následně vrácenou daní nakládá jako s vnitřním účelově vázaným příjmem.
4. Veškeré vnitrostátní daně dočasně hrazené subjektem Unie podle odstavců 2 a 3 jsou účtovány na prozatímních účtech, dokud je dotyčný stát nevrátí.
5. Jakýkoli záporný výsledek plnění rozpočtu se do rozpočtu subjektu Unie zapisuje jako výdaj.
6. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu subjektu Unie, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do výsledku plnění rozpočtu za daný rok.
KAPITOLA 6
Zásada specifikace
Článek 26
Obecná ustanovení
Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol. Kapitoly se dále člení do článků a bodů.
Článek 27
Převody
1. Ředitel může převádět prostředky:
a)
z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí;
b)
z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.
2. Ředitel může předložit správní radě, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné radě návrh na převod prostředků z jedné hlavy do druhé i nad rámec meze uvedené v odstavci 1. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada má tři týdny na to, aby proti těmto převodům vznesla námitky. Po uplynutí této lhůty se považují za přijaté.
3. Návrhy na převody a převody provedené v souladu s odstavci 1 a 2 jsou doprovázeny vhodnými a podrobnými podpůrnými dokumenty popisujícími využití prostředků a odhad potřeb do konce rozpočtového roku u položek, na něž mají být prostředky připisovány, i u položek, z nichž jsou prostředky čerpány.
4. Ředitel co nejdříve informuje o všech provedených převodech správní radu. Ředitel informuje o všech převodech uskutečněných podle odstavce 2 Evropský parlament a Radu.
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
1. Prostředky lze převádět pouze do položek v rozpočtu subjektu Unie, pro něž jsou v rozpočtu subjektu Unie schváleny prostředky nebo které nesou označení pro memoria.
2. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.
KAPITOLA 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 29
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti / zásada řádného finančního řízení
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané subjektem Unie k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Subjekt Unie provádí srovnávání podle článku 50 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Srovnávání zahrnuje:
-
přezkum účinnosti horizontálních služeb subjektu Unie,
-
analýzu nákladů a přínosů sdílení služeb nebo jejich převedení na jiný subjekt Unie nebo Komisi.
Během srovnávání podle prvního a druhého pododstavce subjekt Unie přijme nezbytná opatření k tomu, aby zamezil jakémukoli střetu zájmů.
4. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet subjektu Unie, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a příslušné informace předává ředitel správní radě. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu subjektu Unie.
5. Ke zdokonalení rozhodovacího procesu provádí subjekt Unie hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají správní radě.
6. Ředitel vypracuje v návaznosti na závěry hodnocení uvedených v odstavci 5 akční plán a o pokroku při jeho provádění podává dvakrát ročně zprávu Komisi a pravidelně pak správní radě.
7. Správní rada přezkoumává provádění akčního plánu uvedeného v odstavci 6.
Článek 30
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet subjektu Unie je plněn s uplatněním účelné a účinné vnitřní kontroly.
2. Pro účely plnění rozpočtu subjektu Unie se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účelnosti, účinnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účelná vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména:
a)
oddělení úkolů;
b)
vhodné řízení rizik a strategii kontroly zahrnující kontroly na úrovni příjemců finančních prostředků;
c)
zamezení střetu zájmů;
d)
přiměřené auditní stopy a úplnost údajů v datových systémech;
e)
postupy sledování dosažených výsledků a následná opatření reagující na zjištěné nedostatky a výjimky ve vnitřních kontrolách;
f)
pravidelné posuzování řádného fungování systému vnitřní kontroly.
4. Základem účinné vnitřní kontroly je:
a)
provádění vhodné strategie kontroly a řízení rizik koordinované na úrovni příslušných článků kontrolního řetězce;
b)
poskytnutí přístupu k výsledkům provedených kontrol všem příslušným článkům kontrolního řetězce;
c)
případné spoléhání na výroky nezávislého auditora za předpokladu, že kvalita odvedené práce je odpovídající a přijatelná a že práce byla provedena v souladu se schválenými standardy;
d)
včasné uplatňování nápravných opatření, případně včetně uložení odrazujících sankcí;
e)
odstranění několikanásobných kontrol;
f)
zlepšování poměru nákladů a přínosů kontrol.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článek 31
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
1. Rozpočet subjektu Unie se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou transparentnosti.
2. Shrnutí rozpočtu subjektu Unie a veškeré opravné rozpočty subjektu Unie přijaté s konečnou platností se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie do tří měsíců ode dne svého přijetí.
Shrnutí obsahuje pět hlavních příjmových rozpočtových položek, pět hlavních výdajových rozpočtových položek pro správní a operační rozpočet subjektu Unie, plán pracovních míst a odhad počtu smluvních zaměstnanců v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou v rozpočtu vyčleněny prostředky, a vyslaných národních odborníků. Ve shrnutí jsou uvedeny rovněž údaje za předchozí rok.
3. Rozpočet subjektu Unie, včetně plánu pracovních míst a opravných rozpočtů subjektu Unie, přijatý s konečnou platností, jakož i uvedení počtu smluvních zaměstnanců v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou v rozpočtu vyčleněny prostředky, a vyslaných národních odborníků se pro informaci předají Evropskému parlamentu a Radě, Účetnímu dvoru a Komisi a zveřejní se na internetových stránkách dotčeného subjektu Unie do čtyř týdnů ode dne svého přijetí.
4. Subjekt Unie na svých internetových stránkách zpřístupní ve standardní úpravě do 30. června následujícího rozpočtového roku informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu subjektu Unie, včetně odborníků přijatých podle článku 89, v souladu s čl. 21 odst. 2, 3 a 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7). Zveřejněné informace musí být snadno dostupné, transparentní a úplné. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů stanovenou v nařízení (ES) č. 45/2001.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Sestavování rozpočtu subjektu Unie
Článek 32
Roční a víceleté programy
1. Subjekt Unie vypracuje programový dokument obsahující víceletý a roční program, přičemž zohlední pokyny stanovené Komisí.
2. Víceletý program stanoví:
-
celkové strategické plánování včetně cílů, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti,
-
plánování zdrojů včetně víceletého rozpočtu a zaměstnanců.
Plánování zdrojů zahrnuje kvalitativní a kvantitativní informace o lidských zdrojích a rozpočtových záležitostech pro účely podávání zpráv, zejména:
-
pro roky N - 1 a n informace o počtu úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu, jakož i vyslaných národních odborníků,
-
pro rok N - 1 odhad rozpočtových operací ve smyslu článku 97 a informace o věcném plnění poskytnutém hostitelským členským státem subjektu Unie,
-
pro rok N + 1 odhad počtu úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu,
-
pro následující roky orientační rozpočet a plánování personálních zdrojů.
K návrhu plánu lidských zdrojů předá Komise subjektu Unie stanovisko svých příslušných útvarů.
Pokud subjekt Unie stanovisko útvarů Komise plně nezohlední, poskytne Komisi odpovídající vysvětlení.
Plánování prostředků se jednou ročně aktualizuje. Strategické plánování se aktualizuje podle potřeby, a zejména s cílem reagovat na výsledek celkových hodnocení uvedených ve zřizujícím aktu.
3. Roční pracovní program subjektu Unie obsahuje podrobné cíle a předpokládané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Obsahuje rovněž popis opatření, která mají být financována, a objem finančních a lidských zdrojů, který je na jednotlivá opatření přidělen. Roční pracovní program musí být v souladu s víceletým programem uvedeným v odstavci 1.
Je v něm jasně uvedeno, jaké úkoly subjektu Unie byly ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem přidány, změněny nebo zrušeny.
4. Veškeré podstatné změny ročního pracovního programu se přijímají stejným postupem jako původní pracovní program v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu a článku 33 tohoto nařízení.
Správní rada může pověřit schvalujícího úředníka subjektu Unie výkonem pravomoci k provedení nepodstatných změn ročního pracovního programu.
Článek 33
Sestavování rozpočtu
1. Rozpočet je sestavován v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu.
2. Subjekt Unie předá Komisi předběžný návrh odhadu svých příjmů a výdajů a obecné zásady, z nichž tento odhad vychází, do 31. ledna každého roku.
3. V souladu s článkem 37 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 předá subjekt Unie Komisi, Evropskému parlamentu a Radě odhad svých příjmů a výdajů v souladu se svým zřizujícím aktem.
4. Odhad příjmů a výdajů subjektu Unie obsahuje:
a)
plán pracovních míst, který stanoví počet stálých a dočasných pracovních míst schválených v mezích rozpočtových prostředků, a to podle platových tříd a kategorií;
b)
v případě změny počtu pracovníků na daném pracovním místě odůvodnění požadavků na nová pracovní místa;
c)
čtvrtletní odhad hotovostních plateb a příjmů hotovosti;
d)
informace o dosažení všech cílů dříve stanovených u různých činností. Výsledky hodnocení jsou přezkoumány a použity k prokázání pravděpodobných výhod, které může zvýšení nebo snížení návrhu rozpočtu subjektu Unie přinést ve srovnání s jeho rozpočtem na rok N.
5. Subjekt Unie předá Komisi, Evropskému parlamentu a Radě návrh programového dokumentu uvedeného v článku 32 do 31. ledna každého roku, jakož i všechny pozdější aktualizované verze tohoto dokumentu.
6. V rámci procesu přijímání rozpočtu předá Komise odhad subjektu Unie Evropskému parlamentu a Radě a navrhne výši příspěvku pro subjekt Unie a počet zaměstnanců, který pro něj považuje za nezbytný. Komise stanoví návrh plánu pracovních míst subjektů Unie a odhad počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou navrženy rozpočtové prostředky, jakmile Komise sestaví návrh rozpočtu.
7. Evropský parlament a Rada přijmou plán pracovních míst subjektu Unie a veškeré jeho následné změny v souladu s čl. 38 odst. 1. Plán pracovních míst je zveřejněn v příloze oddílu III („Komise“) rozpočtu.
8. Rozpočet subjektu Unie a plán pracovních míst spolu s programovým dokumentem uvedeným v článku 32 přijímá správní rada. Definitivní podoby nabývají po konečném přijetí rozpočtu, který stanoví výši příspěvku a plán pracovních míst, přičemž rozpočet subjektu Unie a plán pracovních míst jsou v případě potřeby odpovídajícím způsobem upraveny.
9. Aniž jsou dotčeny legislativní postupy pro změnu zřizujícího aktu, Komise při pověřování subjektu Unie novými úkoly předloží Evropskému parlamentu a Radě informace potřebné k posouzení dopadu nových úkolů na zdroje subjektu Unie, aby v případě potřeby přezkoumala jeho financování.
Článek 34
Opravné rozpočty
Veškeré změny rozpočtu subjektu Unie, včetně plánu pracovních míst, podléhají přijetí opravného rozpočtu stejným postupem jako původní rozpočet subjektu Unie v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu a článkem 33 tohoto nařízení.
KAPITOLA 2
Skladba a předkládání rozpočtu subjektu Unie
Článek 35
Skladba rozpočtu subjektu Unie
Rozpočet subjektu Unie se skládá z výkazu příjmů a výkazu výdajů.
Článek 36
Rozpočtová nomenklatura
Je-li to opodstatněno povahou činnosti subjektu Unie, musí být výkaz výdajů sestaven podle nomenklatury obsahující rozčlenění podle účelu. Tuto nomenklaturu sestaví subjekt Unie a zřetelně rozlišuje mezi správními prostředky a operačními prostředky.
Článek 37
Předkládání rozpočtu subjektu Unie
Rozpočet subjektu Unie uvádí:
1)
ve výkazu příjmů:
a)
odhadované příjmy subjektu Unie za daný rozpočtový rok (rok „N“);
b)
odhadované příjmy za rok N - 1 a příjmy za rozpočtový rok N - 2;
c)
patřičné poznámky ke každé příjmové položce;
2)
ve výkazu výdajů:
a)
prostředky na závazky a na platby za rok N;
b)
prostředky na závazky a na platby za rok N - 1 a výdaje přidělené na závazky a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce N - 2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu subjektu Unie pro rok N;
c)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových rocích určených ke splnění rozpočtových závazků přijatých v předchozích rozpočtových rocích;
d)
patřičné poznámky ke každé úrovni dělení.
Článek 38
Pravidla pro plány pracovních míst
1. Plán pracovních míst uvedený v článku 33 obsahuje vedle počtu pracovních míst schváleného pro daný rozpočtový rok počet pracovních míst schválený pro předchozí rozpočtový rok a počet skutečně obsazených pracovních míst. Tento počet představuje pro subjekt Unie absolutní mez. Nad rámec stanovené meze nesmí být provedeno žádné jmenování.
Kromě platových tříd AD 16, AD 15, AD 14 a AD 13 však správní rada může učinit v plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto podmínek:
a)
není ovlivněn objem prostředků pro zaměstnance za celý rozpočtový rok;
b)
není překročena mez celkového počtu pracovních míst schválená plánem pracovních míst;
c)
subjekt Unie se zúčastnil srovnávání s jinými subjekty Unie v rámci prověrky stavu zaměstnanců uspořádané Komisí.
2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce mohou být účinky činnosti na částečný pracovní úvazek, která byla v souladu se služebním řádem povolena orgánem oprávněným ke jmenování, vyváženy provedením jiných jmenování. Požaduje-li zaměstnanec odnětí povolení před uplynutím dohodnuté doby, přijme subjekt Unie vhodná opatření k tomu, aby mez uvedená v odst. 1 druhém pododstavci písm. b) byla dodržena co nejdříve.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU SUBJEKTU UNIE
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 39
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Ředitel vykonává povinnosti schvalující osoby. Plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s finančními pravidly subjektu Unie a zásadou řádného finančního řízení na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků.
2. Aniž je dotčena odpovědnost schvalující osoby, pokud jde o předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich odhalování, subjekt Unie se v oblasti předcházení podvodům podílí na činnosti Evropského úřadu pro boj proti podvodům.
Článek 40
Pověření výkonem pravomocí při plnění rozpočtu
1. Ředitel může pověřit zaměstnance subjektu Unie, na které se vztahuje služební řád, výkonem pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených ve finančních pravidlech subjektu Unie přijatých správní radou. Pověřené osoby smějí jednat pouze v mezích pravomocí, jejichž výkonem byly výslovně pověřeny.
2. Pověřená osoba může výkonem nabytých pravomocí dále pověřit jinou osobu za podmínek stanovených v prováděcích pravidlech k tomuto nařízení uvedených v článku 114. Ke každému dalšímu pověření je nutný výslovný souhlas ředitele.
Článek 41
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací ve smyslu kapitoly 2 této hlavy a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo na kontrole se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy subjektu Unie.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc příslušnému orgánu, který vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Pokud se střet zájmů zjistí, dotčená osoba ukončí v dané věci veškerou svou činnost. Příslušný orgán učiní veškeré další vhodné kroky.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
3. Příslušný orgán uvedený v odstavci 1 je přímým nadřízeným dotčeného zaměstnance. Je-li tímto zaměstnancem ředitel, je příslušným orgánem správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada.
4. Subjekt Unie přijme pravidla pro předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 42
Způsob plnění rozpočtu subjektu Unie
1. Rozpočet subjektu Unie plní ředitel v útvarech, které spadají pod jeho pravomoc.
2. Ukáže-li se to nezbytným, lze externím soukromoprávním subjektům smluvně svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.
KAPITOLA 2
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 43
Oddělení funkcí
Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 44
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Schvalující osoba je odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování souladu s požadavky legality a správnosti.
2. Pro účely odstavce 1 schvalující osoba v souladu s minimálními standardy přijatými správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou na základě rovnocenných standardů, které stanoví Komise pro své útvary, a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jejích úkolů.
Vytvoření takové struktury a systémů vychází z komplexní analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivitu.
Schvalující osoba může v rámci svých útvarů zřídit funkci odborných poradců, kteří jí budou nápomocni při kontrole rizik souvisejících s jejími činnostmi.
3. K plnění výdajů přijímá schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.
4. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a vydávání inkasních příkazů. Případně zahrnuje vzdání se stanovených nároků.
5. Schvalující osoba uchovává podklady týkající se uskutečněných operací po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu subjektu Unie. Osobní údaje uvedené v podkladech se pokud možno vymažou, nejsou-li tyto údaje potřebné pro účely rozpočtového absolutoria, kontroly nebo auditu. V každém případě se pro uchovávání provozních údajů použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 45
Kontroly ex ante
1. U každé operace uvedené v článku 44 se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
2. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které slouží k přípravě úkonů v rámci plnění rozpočtu subjektu Unie, jež provádějí schvalující osoby uvedené v článcích 33 a 34.
3. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí schvalující osoba, aby ověřila provozní a finanční hlediska dané operace.
4. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici. Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje odpovědná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku nákladové efektivity. V případě pochybností si odpovědná schvalující osoba k potvrzení příslušné platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
řádnost výdajů a jejich soulad s platnými předpisy;
b)
uplatnění zásady řádného finančního řízení stanovené v článku 29.
Pro účely kontrol může schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
5. Ověření určité operace provádějí jiní zaměstnanci než ti, kteří ji zahájili. Zaměstnanci, kteří provádějí ověření, nesmějí být podřízenými zaměstnanců, kteří operaci zahájili.
Článek 46
Kontroly ex post
1. Pověřená schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.
2. Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
Kontroly ex post prověřují, zda jsou operace financované z rozpočtu subjektu Unie prováděny řádným způsobem, a zejména zda jsou dodržována kritéria uvedená v čl. 45 odst. 4.
Výsledky kontrol ex post přezkoumává alespoň jednou ročně schvalující osoba s cílem odhalit případné systémové problémy. Schvalující osoba přijímá opatření k řešení těchto problémů.
Analýza rizik uvedená v odstavci 1 se přezkoumává na základě výsledků kontrol a jiných relevantních informací.
U víceletých programů stanoví schvalující osoba víceletou kontrolní strategii, v níž specifikuje povahu a rozsah kontrol v daném období a způsob měření výsledků v meziročním srovnání v rámci každoročního procesu potvrzování věrohodnosti.
3. Kontroly ex ante nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Pokud schvalující osoba provádí v rámci kontrol ex post finanční audity příjemců grantu, používá jasná, důsledná a transparentní auditní pravidla a dodržuje práva subjektu Unie i auditovaného subjektu.
4. Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací uvedených v odstavci 3 musí mít nezbytné odborné znalosti. Dodržují zvláštní kodex profesních standardů, který přijal subjekt Unie a který vychází ze standardů, jež přijala Komise pro své vlastní útvary.
Článek 47
Souhrnná výroční zpráva o činnosti
1. Schvalující osoba podává správní radě zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti, která obsahuje:
a)
informace o:
-
provádění ročního pracovního programu subjektu a plnění jeho rozpočtu a plánu personálních zdrojů uvedeného v článku 38,
-
systémech řízení a vnitřní kontroly včetně shrnutí počtu a typu interních auditů, které provedl interní auditor, útvarů interního auditu, vydaných doporučení a opatření přijatých na základě těchto doporučení a doporučení vydaných v předchozích letech, jak je uvedeno v článcích 82 a 83,
-
veškerých připomínkách Účetního dvora a opatřeních přijatých na základě těchto připomínek,
-
účetních závěrkách a zprávách o rozpočtovém a finančním řízení, aniž jsou dotčeny články 92, 96 a 97;
b)
prohlášení schvalující osoby, že není-li uvedeno jinak ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů, má přiměřenou jistotu, že:
-
údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti,
-
zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení,
-
zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.
Souhrnná výroční zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly, včetně celkového zhodnocení nákladů a přínosů kontrol.
Souhrnná výroční zpráva se předkládá k posouzení správní radě.
2. Do 1. července každého roku předá správní rada souhrnnou výroční zprávu o činnosti spolu s jejím posouzením Účetnímu dvoru, Komisi, Evropskému parlamentu a Radě.
3. Ve zřizujícím aktu mohou být v řádně odůvodněných případech stanoveny dodatečné požadavky na podávání zpráv, zejména vyžaduje-li si to povaha oblasti, v níž subjekt působí.
Článek 48
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásady řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tento zaměstnanec musí dodržovat, uvědomí o tom písemně ředitele, který mu písemně odpoví. Pokud ředitel nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a pokud se zaměstnanec domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, zaměstnanec o tom písemně informuje příslušnou komisi uvedenou v čl. 54 odst. 5 a správní radu.
2. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení subjektu Unie musí obsahovat povinnost externího auditora informovat schvalující osobu o jakékoli podezřelé činnosti, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy Unie.
Článek 49
Pověření plněním rozpočtu
Je-li výkonem pravomocí při plnění rozpočtu pověřena nebo dále pověřena jiná osoba v souladu s článkem 40, použije se na pověřenou nebo dále pověřenou schvalující osobu obdobně čl. 44 odst. 1, 2 a 3.
Oddíl 3
Účetní
Článek 50
Pravomoci a povinnosti účetního
1. Správní rada jmenuje účetního, na kterého se vztahuje služební řád a který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý. V subjektu Unie účetní odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
přípravu a předkládání účetní závěrky v souladu s hlavou IX;
c)
vedení účtů v souladu s hlavou IX;
d)
zavedení účetních pravidel v souladu s hlavou IX a účtové osnovy v souladu s ustanoveními přijatými účetním Komise;
e)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodňování účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
f)
správu pokladny.
2. Dva nebo více subjektů Unie může jmenovat téhož účetního.
Subjekty Unie se mohou rovněž dohodnout s Komisí, že účetní Komise jedná zároveň jako účetní subjektu Unie.
Subjekty Unie mohou rovněž účetnímu Komise svěřit část úkolů účetního subjektu Unie s ohledem na analýzu nákladů a přínosů uvedenou v článku 29.
V případech uvedených v tomto pododstavci přijmou nezbytná opatření k tomu, aby zamezily jakémukoli střetu zájmů.
3. Účetní získává od schvalující osoby veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu Unie a plnění rozpočtu. Schvalující osoba zaručuje spolehlivost těchto informací.
4. Než ředitel přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu Unie.
Za účelem prvního pododstavce účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Schvalující osoba poskytne veškeré informace, které účetní ke splnění svých povinností potřebuje.
Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.
5. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
6. S výhradou odstavce 7 tohoto článku a článku 51 je účetní jako jediný oprávněn spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
7. Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance, na které se vztahuje služební řád, je-li to ke splnění jeho povinností nezbytné.
8. Úkoly, práva a povinnosti svěřené pověřeným osobám jsou stanoveny v pověřovacím aktu.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 51
Zálohové účty
Ukáže-li se to nezbytným, mohou být pro platby malých částek a výběr jiných příjmů uvedených v článku 6 zřízeny zálohové účty. Finanční prostředky na zálohové účty poskytuje účetní a jejich vedením jsou pověřeni jím jmenovaní správci zálohových účtů.
Maximální výši každého výdaje nebo příjmu, kterou může správce zálohových účtů vyplatit třetím osobám, nesmí přesáhnout 60 000 EUR, přičemž každý subjekt Unie tuto výši upřesní pro jednotlivé položky výdajů a příjmů. Platby ze zálohových účtů je možné provádět bankovním převodem, včetně systému přímého inkasa uvedeného v čl. 74 odst. 1, šekem nebo jiným způsobem v souladu s pokyny stanovenými účetním.
KAPITOLA 3
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 52
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
1. Pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám může orgán, který je jmenoval, dočasně nebo s konečnou platností jejich pověření nebo další pověření kdykoli odejmout. Schvalující osoba může svůj souhlas s určitým dalším pověřením kdykoli odvolat.
2. Účetní nebo správce zálohových účtů nebo oba mohou být dočasně nebo s konečnou platností kdykoli zbaveni svých povinností správní radou. V takovém případě správní rada jmenuje prozatímního účetního.
3. Odstavci 1 a 2 nejsou dotčena žádná disciplinární opatření přijatá vůči účastníkům finančních operací, kteří jsou v těchto odstavcích uvedeni.
Článek 53
Odpovědnost účastníků finančních operací za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
1. Články 52 až 56 není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 52 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Aniž jsou dotčeny články 54, 55 a 56, nese každá schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Unie, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům.
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
Článek 54
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
1. Schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.
2. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdy schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti:
a)
stanoví inkasní nárok, vydá inkasní příkaz, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením a případně s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení subjektu Unie;
b)
opomene vystavit doklad o stanovení pohledávky nebo opomene vydat inkasní příkaz nebo zdrží jeho vydání nebo zdrží vydání platebního příkazu, a tím způsobí soukromoprávní odpovědnost subjektu Unie vůči třetím osobám.
3. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí uvedeného rozhodnutí, je tato pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.
4. V případě pověření je schvalující osoba nadále odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr pověřené schvalující osoby.
5. Zvláštní komise pro řešení finančních nesrovnalostí, již Komise zřídila nebo na jejíž práci se Komise podílí v souladu s čl. 73 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vykonává stejné pravomoci vůči subjektu Unie jako vůči útvarům Komise, ledaže správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada rozhodne zřídit funkčně nezávislou odbornou komisi nebo se podílet na práci společné komise zřízené více orgány. V případech předložených subjekty Unie platí, že zvláštní komise pro řešení finančních nesrovnalostí, již Komise zřídila nebo na jejíž práci se Komise podílí, obsahuje jednoho zaměstnance subjektu Unie.
Na základě stanoviska komise uvedené v prvním pododstavci rozhodne ředitel o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě a internímu auditorovi Komise zprávu s doporučeními. Pokud se stanovisko týká ředitele, komise tuto zprávu podá správní radě a internímu auditorovi Komise. Ředitel ve své výroční zprávě o činnosti na stanoviska komise anonymně odkáže a uvede, jaká opatření na jejich základě přijal.
6. Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která subjektu Unie vznikne v důsledku závažného pochybení, kterého se dopustí při plnění nebo v souvislosti s plněním svých povinností. Po splnění náležitostí stanovených ve služebním řádu v disciplinární oblasti přijme orgán oprávněný ke jmenování odůvodněné rozhodnutí.
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 55
Pravidla vztahující se na účetní
Účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny, nebo zavinění jejich ztráty nebo poškození z nedbalosti;
b)
neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;
c)
inkaso nebo platbu částek, které neodpovídají částkám na odpovídajících inkasních nebo platebních příkazech;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
Článek 56
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
Správce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku a dokladů, které mu byly svěřeny, nebo zavinění jejich ztráty nebo poškození z nedbalosti;
b)
nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;
c)
uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců těchto plateb;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
KAPITOLA 4
Příjmové operace
Článek 57
Žádost o platbu
Subjekt Unie podává Komisi žádosti o vyplacení celého příspěvku Unie nebo jeho části podle čl. 19 odst. 6 za podmínek a v intervalech dohodnutých s Komisí.
Článek 58
Nakládání s úroky
Úroky plynoucí z finančních prostředků, které Komise vyplatí subjektu Unie formou příspěvku, nejsou splatné do rozpočtu.
Článek 59
Odhady pohledávek
1. Jakmile má schvalující osoba dostatečné a spolehlivé informace k opatření nebo situaci, z nichž může subjektu Unie vzniknout pohledávka, provede odhad této pohledávky.
2. Schvalující osoba odhad pohledávky upraví, jakmile se dozví o skutečnosti, která mění opatření nebo situaci, na jejichž základě byl odhad proveden.
Při vystavení inkasního příkazu v souvislosti s opatřením či situací, na jejichž základě byl odhad pohledávky proveden, schvalující osoba tento odhad upraví o odpovídající částku.
Je-li inkasní příkaz vystaven na stejnou částku jako původní odhad pohledávky, sníží se tento odhad na nulu.
Článek 60
Stanovení pohledávky
1. Stanovení pohledávky je úkon, kterým schvalující osoba:
a)
ověřuje, zda dluh existuje;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši dluhu;
c)
ověřuje podmínky splatnosti dluhu.
2. Veškeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné částce a splatné se stanovují inkasním příkazem předloženým účetnímu a výzvou k úhradě zaslanou dlužníku, přičemž obojí vystavuje schvalující osoba.
3. Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.
4. Veškeré dluhy neuhrazené ke dni splatnosti stanovenému ve výzvě k úhradě jsou úročeny v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
5. V náležitě odůvodněných případech mohou být některé běžné příjmy stanoveny předběžně. Předběžné stanovení se vztahuje na více inkasních operací, jejichž výši proto není třeba stanovovat samostatně. Před koncem rozpočtového roku upraví schvalující osoba předběžně stanovené pohledávky, aby zajistila, že jejich výše odpovídá skutečně stanoveným pohledávkám.
Článek 61
Schválení inkasa
Schválení inkasa je úkon, kterým schvalující osoba vystavením inkasního příkazu vydává pokyn účetnímu, aby inkasoval pohledávku, kterou schvalující osoba stanovila.
Článek 62
Pravidla pro inkaso
1. Účetní jedná na základě inkasních příkazů k pohledávkám řádně stanoveným schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby subjekt Unie obdržel své příjmy a aby byla zachována jeho práva.
2. Pokud nebyla částka skutečně inkasována v den splatnosti uvedený ve výzvě k úhradě, uvědomí o tom účetní schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup k provedení inkasa jakýmikoli právními prostředky, případně včetně započtení, a není-li to možné, vymožením pohledávky.
3. Účetní inkasuje částky započtením proti případným odpovídajícím pohledávkám dlužníka vůči subjektu Unie. Tyto pohledávky musí být jisté, o stanovené pevné částce a splatné.
4. Pokud schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Schvalující osoba může rozhodnutím o upuštění od inkasa pověřit jinou osobu pouze u pohledávek nižších než 5 000 EUR.
V rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být uvedeno, jaká opatření byla k provedení inkasa přijata, a právní a skutkový stav, z něhož toto rozhodnutí vychází.
5. Schvalující osoba stanovenou pohledávku zcela nebo zčásti zruší, vede-li odhalení chyby ke zjištění, že pohledávka nebyla stanovena správně. Zrušení se provádí řádně odůvodněným rozhodnutím schvalující osoby.
Článek 63
Náležitosti inkasa
1. Po skutečném inkasu splatné pohledávky provede účetní zápis do účtů a uvědomí schvalující osobu.
2. Na všechny platby v hotovosti účetnímu je vydáno potvrzení.
3. Neurčí-li dlužník jinak, započte se jeho částečná úhrada na základě několika inkasních příkazů nejprve proti nejstarší pohledávce.
Z částečné úhrady jsou hrazeny nejprve úroky.
Článek 64
Dodatečná platební lhůta
1. Ve spolupráci se schvalující osobou může účetní poskytnout dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu pouze na základě odůvodněné písemné žádosti dlužníka a za předpokladu, že jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
dlužník se zaváže k zaplacení úroků se sazbou stanovenou v článku 83 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 za celé dodatečně povolené období počínaje lhůtou uvedenou v čl. 80 odst. 3 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
v zájmu ochrany práv subjektu Unie složí dlužník finanční jistotu, kterou účetní subjektu Unie akceptuje a která kryje jistinu i úroky dluhu po splatnosti.
Jistota uvedená v prvním pododstavci písm. b) může být nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby, které schválí účetní subjektu Unie.
2. Ve výjimečných případech může účetní na žádost dlužníka od požadavku na složení jistoty podle prvního pododstavce písm. b) upustit, dojde-li k názoru, že dlužník je ochoten a schopen platbu v dodatečné lhůtě uhradit, avšak není schopen složit jistotu a nachází se v obtížné situaci.
Článek 65
Seznam nároků
1. Účetní vede seznam dlužných částek, jež mají být inkasovány. Nároky subjektu Unie jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní rovněž uvede rozhodnutí o upuštění nebo částečném upuštění od inkasa stanovených částek. Tento seznam se připojí ke zprávě subjektu Unie o rozpočtovém a finančním řízení.
2. Subjekt Unie vypracuje seznam svých nároků s uvedením jmen dlužníků a výše dluhu v případech, kdy byla úhrada dluhu nařízena pravomocným soudním rozhodnutím a kdy po dobu jednoho roku od jeho vynesení nebyla uskutečněna žádná úhrada nebo žádná významná úhrada. Při zveřejňování tohoto seznamu je zohledňována ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, jsou zveřejněné údaje odstraněny poté, co je dlužná částka v plném rozsahu uhrazena. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
Rozhodnutí o zařazení dlužníka na seznam nároků subjektu Unie je přijímáno v souladu se zásadou proporcionality a zohledňuje zejména význam dané částky.
Článek 66
Promlčecí lhůta
Nároky subjektu Unie vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči subjektu Unie se promlčují po pěti letech.
Článek 67
Zvláštní ustanovení o poplatcích
Pokud subjekt Unie vybírá poplatky uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a), provede se na začátku každého rozpočtového roku celkový předběžný odhad těchto poplatků.
Jsou-li tyto poplatky zcela stanoveny na základě právních předpisů nebo rozhodnutí správní rady, může schvalující osoba upustit od vydání inkasního příkazu a rovnou vystavit výzvu k úhradě poté, co stanoví výši pohledávky. V tomto případě jsou uvedeny všechny podrobnosti týkající se nároku subjektu Unie. Účetní vede seznam všech výzev k úhradě a uvede počet těchto výzev a celkovou částku ve zprávě subjektu Unie o rozpočtovém a finančním řízení.
Používá-li subjekt Unie samostatný systém fakturace, zaznamenává účetní pravidelně, nejméně však jednou měsíčně úhrnnou částku poplatků přijatou do účetnictví.
Subjekt Unie poskytne služby na základě úkolů, které mu byly svěřeny, teprve poté, co byly odpovídající poplatky uhrazeny v plné výši. Ve výjimečných případech však může být služba poskytnuta i bez předchozí úhrady odpovídajícího poplatku. V případech, kdy byla služba poskytnuta bez předchozí úhrady odpovídajícího poplatku, se použijí články 60 až 66.
KAPITOLA 5
Výdajové operace
Článek 68
Rozhodnutí o financování
1. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
2. Každému přidělení výdajů na závazek musí předcházet rozhodnutí o financování.
3. Roční pracovní program subjektu Unie se považuje za rozhodnutí o financování u činností, na které se vztahuje, za předpokladu, že jsou v něm jasně uvedeny prvky stanovené v čl. 32 odst. 3.
4. Správní prostředky mohou být vynakládány bez předchozího rozhodnutí o financování.
Článek 69
Druhy závazků
1. Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků.
2. Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanovuje povinnost, ze které vyplývá zatížení rozpočtu.
3. Rozpočtové závazky spadají do jedné z těchto tří skupin:
a)
individuální: rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce grantu i částka výdajů;
b)
souhrnné: rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen;
c)
předběžné: rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí běžných správních výdajů a buď částka, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.
Předběžný rozpočtový závazek se provádí buď uzavřením jednoho nebo více právních závazků, které zakládají nárok na následné platby, nebo přímo platbami v některých výjimečných případech týkajících se výdajů na zaměstnance.
4. Rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud tak stanoví zřizující akt nebo základní právní akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 70
Pravidla vztahující se na závazky
1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu subjektu Unie, musí schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.
2. Povinnost přijmout rozpočtový závazek před přijetím právního závazku uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na právní závazky přijaté po vyhlášení krizové situace v rámci plánu kontinuity provozu v souladu s postupy, které subjekt Unie přijal.
3. Souhrnné rozpočtové závazky pokrývají celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků uzavřených do 31. prosince roku N + 1.
S výhradou čl. 69 odst. 4 a čl. 87 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, přijaty do 31. prosince roku N.
Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.
Částku každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného rozpočtového závazku, před podpisem zaznamená schvalující osoba do rozpočtových účtů a zaúčtuje k souhrnnému rozpočtovému závazku.
4. Rozpočtové a právní závazky zaznamenané v souvislosti s akcemi, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mají s výjimkou výdajů na zaměstnance lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Části těchto závazků, které nejsou uplatněny do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce, se zruší podle článku 16.
Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 75 do dvou let od podpisu právního závazku, se zrušuje, kromě případů, kdy je tato částka předmětem soudního nebo rozhodčího řízení nebo kdy jsou v odvětvových pravidlech stanovena zvláštní ustanovení.
Článek 71
Kontrola závazků
1. Při přijímání rozpočtového závazku se schvalující osoba ujistí, že:
a)
výdaj byl přiřazen ke správnému bodu rozpočtu subjektu Unie;
b)
prostředky jsou k dispozici;
c)
výdaj je v souladu s platnými ustanoveními, zejména ustanoveními zřizujícího aktu, finančními pravidly každého subjektu Unie a se všemi akty přijatými na jejich základě;
d)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
2. Při zaznamenávání právního závazku se schvalující osoba předtím, než připojí svůj vlastnoruční nebo elektronický podpis, ujistí, že:
a)
závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;
b)
výdaj je legální a řádný a v souladu s platnými ustanoveními, zejména ustanoveními zřizujícího aktu, finančními pravidly každého subjektu Unie a se všemi akty přijatými na jejich základě;
c)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
Článek 72
Potvrzení výdaje
Potvrzení výdaje je úkon, kterým schvalující osoba:
a)
ověřuje existenci věřitelova nároku;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši pohledávky;
c)
ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.
Článek 73
Potvrzování výdajů a forma doložky „předáno k platbě“
1. Výdaje jsou potvrzovány na základě podkladů, jež osvědčují věřitelův nárok a opírají se o výkaz skutečně poskytnutých služeb, skutečně provedených dodávek nebo stavebních prací nebo o jiné doklady, jež odůvodňují platbu, včetně opakujících se plateb za předplatné a vzdělávací kurzy.
2. Dříve než schvalující osoba rozhodne o potvrzení výdaje, podklady osobně zkontroluje nebo na vlastní odpovědnost ověří, že tato kontrola byla provedena.
3. Rozhodnutí o potvrzení výdaje se provádí podpisem doložky „předání k platbě“ schvalující osobou.
4. V jiném než počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu razítka s podpisem schvalující osoby.
V počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu potvrzení s osobním heslem schvalující osoby.
Článek 74
Schválení výdaje
1. Schválení výdaje je úkon, kterým schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby uhradil částku výdaje, kterou schvalující osoba potvrdila.
Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.
2. Schvalující osoba opatří platební příkaz datem a podpisem a poté jej postoupí účetnímu. Podklady schvalující osoba uchovává v souladu s čl. 44 odst. 5.
3. Platební příkaz postoupený účetnímu je případně doprovázen dokladem o tom, že majetek byl zapsán do inventárního soupisu uvedeného v čl. 106 odst. 1.
Článek 75
Druhy plateb
1. Platbu lze provést, pouze je-li prokázáno, že odpovídající akce byla provedena v souladu se základním právním aktem, smlouvou nebo dohodou o grantu; platba přitom zahrnuje jednu nebo více z těchto operací:
a)
platbu celé dlužné částky;
b)
platbu dlužné částky některým z těchto způsobů:
1)
předběžným financováním, jež může být rozloženo do několika plateb po podpisu smlouvy nebo grantové dohody nebo po obdržení rozhodnutí o udělení grantu;
2)
jednou nebo více průběžnými platbami jako protiplnění za částečné provedení akce;
3)
výplatou zůstatku dlužných částek, pokud je akce provedena v plném rozsahu.
Předběžné financování má poskytnout příjemci prostředky v hotovosti. Lze je rozdělit do více plateb v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Průběžnou platbou, kterou lze provádět opakovaně, je možno hradit výdaje vzniklé při provádění rozhodnutí či dohody nebo jí lze hradit služby, dodávky či stavební práce dokončené nebo dodané v průběhu plnění veřejné zakázky. Aniž je dotčen základní právní akt, lze průběžnou platbu v plném či částečném rozsahu zúčtovat s předběžným financováním.
Výdaj je uzavírán buď formou výplaty zůstatku, kterou nelze opakovat a kterou jsou zúčtovány všechny předchozí platby výdajů, nebo formou inkasního příkazu.
2. Platby uvedené v odstavci 1 se v rozpočtovém účetnictví rozlišují podle druhu a zaznamenávají se k okamžiku, ke kterému byla každá platba uskutečněna.
Článek 76
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Platbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných finančních prostředků.
Článek 77
Lhůty pro výdaje
Platby výdajů se provádějí ve lhůtách stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v souladu s těmito nařízeními.
KAPITOLA 6
Systémy informačních technologií
Článek 78
Elektronické řízení operací
Jsou-li příjmové a výdajové operace řízeny počítačovými systémy, mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.
Článek 79
Elektronická správa (e-Government)
Subjekt Unie vypracuje a uplatňuje jednotné standardy pro elektronickou výměnu informací se třetími osobami účastnícími se zadávacích řízení a řízení o udělení grantu. Zejména pak, nakolik je to možné, navrhne a uplatňuje řešení pro předkládání, uchovávání a zpracovávání údajů poskytnutých v rámci řízení o udělení grantu a zadávacích řízení a za tímto účelem vytvoří pro potenciální žadatele, zájemce a uchazeče jediný prostor pro výměnu elektronických údajů.
Článek 80
Řádná správa
1. Schvalující osoba bez odkladu vyhlásí nutnost poskytnout průkazné materiály nebo doklady, jejich formu a požadovaný obsah a případně i orientační harmonogram pro dokončení zadávacího řízení.
2. Pokud žadatel nebo uchazeč v důsledku zjevné administrativní chyby opomene předložit průkazné materiály nebo poskytnout vyjádření, hodnotící výbor nebo případně schvalující osoba jej požádá, kromě řádně odůvodněných případů, aby k podkladům poskytl chybějící informace či podal vysvětlení. Tyto informace či vysvětlení nesmějí podstatně měnit návrh ani podmínky nabídkového řízení.
Článek 81
Údaje o opravných prostředcích
Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
KAPITOLA 7
Interní auditor
Článek 82
Jmenování a pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Subjekt Unie zřídí funkci interního auditora, která je vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
2. Funkci interního auditora vykonává interní auditor Komise. Interním auditorem nesmí být schvalující osoba ani účetní subjektu Unie ani Komise.
3. Interní auditor radí subjektu Unie v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména za:
a)
posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a výkonu útvarů při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu subjektu Unie.
4. Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům subjektu Unie. Interní auditor má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů.
5. Interní auditor vezme na vědomí souhrnnou výroční zprávu schvalující osoby o činnosti i ostatní získané informace.
6. Interní auditor podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Interní auditor podává zprávu i v kterémkoli z těchto případů:
-
nebyla zohledněna kritická rizika a doporučení,
-
provádění doporučení z minulých let je významně zpožděno.
Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada a ředitel zajistí pravidelné sledování toho, zda jsou doporučení auditu prováděna. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada přezkoumá informace uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. a), jakož i úplné a včasné provedení doporučení.
7. Subjekt Unie zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
8. Zprávy a zjištění interního auditora jsou veřejně dostupné až poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
Článek 83
Nezávislost interního auditora
Nezávislost interního auditora, jeho odpovědnost za opatření přijatá při výkonu jeho povinností a právo interního auditora podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie jsou stanoveny v souladu s článkem 100 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 84
Zřízení útvaru interního auditu
1. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada může s náležitým ohledem na nákladovou efektivitu a přidanou hodnotu zřídit útvar interního auditu, který plní své povinnosti v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
Účel, pravomoc a odpovědnost útvaru interního auditu jsou uvedeny v jeho stanovách a podléhají schválení správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou.
Vedoucí útvaru interního auditu vypracuje roční plán auditů tohoto útvaru mimo jiné s přihlédnutím k posouzení rizika v subjektu Unie provedenému ředitelem.
Tento plán přezkoumává a schvaluje správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada.
Útvar interního auditu podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
2. Pokud útvar interního auditu některého subjektu Unie není nákladově efektivní nebo není schopen dodržet mezinárodní standardy, může se tento subjekt Unie rozhodnout, že bude útvar interního auditu sdílet s jinými subjekty Unie, které působí ve stejné oblasti politiky.
V těchto případech se správní rady, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné rady dotyčných subjektů Unie dohodnou na praktickém způsobu fungování sdíleného útvaru interního auditu.
3. Subjekty interního auditu účinně spolupracují prostřednictvím výměny informací a zpráv o auditu a případně prostřednictvím společného posuzování rizik a provádění společných auditů.
Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada a ředitel zajistí pravidelné sledování toho, zda jsou doporučení útvaru interního auditu prováděna.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
Článek 85
Obecná ustanovení
1. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, použije se s výhradou článku 86 hlava V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Subjekt Unie může být na svou žádost přibrán jako veřejný zadavatel při zadávání zakázek Komise nebo interinstitucionálních zakázek a při zadávání zakázek jiných subjektů Unie.
3. Subjekt Unie se podílí na ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů, kterou zřídila a provozuje Komise podle článku 108 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 86
Zadávací řízení
1. Subjekt Unie může uzavřít smlouvu s Komisí, interinstitucionálními úřady a Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie zřízeným nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (8) o dodávce zboží, poskytnutí služeb nebo provedení práce, které tyto subjekty zajišťují, aniž by využil postup zadávání veřejných zakázek.
2. Subjekt Unie může k pokrytí svých administrativních potřeb použít společné zadávací řízení s veřejnými zadavateli hostitelského členského státu. V tomto případě se obdobně použije článek 133 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
HLAVA VI
ZLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O SPRÁVNÍCH PROSTŘEDCÍCH
Článek 87
Správní prostředky
1. Správní prostředky jsou nerozlišené.
2. Správní výdaje vyplývající ze smluv, které se vztahují na období delší než jeden rozpočtový rok, ať již kvůli místním zvyklostem, nebo protože se jedná o dodávky zařízení, se zapisují k tíži rozpočtu subjektu Unie toho rozpočtového roku, ve kterém se uskutečnily.
3. Subjekt Unie poskytuje každoročně do 1. července Evropskému parlamentu a Radě pracovní dokument o své politice v oblasti nemovitostí, který obsahuje tyto informace:
a)
pro každou budovu výdaje a rozlohu hrazené z prostředků odpovídajících položek v rozpočtu subjektu Unie;
b)
očekávaný vývoj globálního plánování rozlohy a lokalit v nadcházejících letech a popis projektů v oblasti nemovitostí ve fázi plánování, které již byly stanoveny;
c)
konečné podmínky a náklady a důležité informace o uskutečňování nových projektů v oblasti nemovitostí předložených dříve Evropskému parlamentu a Radě postupem podle článku 88 a neuvedených v pracovních dokumentech z předchozího roku.
Článek 88
Projekty v oblasti nemovitostí
1. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie, informuje subjekt Unie Evropský parlament a Radu co nejdříve o požadované rozloze nemovitosti a o předběžném plánování, a to před případným průzkumem místního trhu v případě smluv v oblasti nemovitostí nebo před vydáním výzvy k podání nabídky v případě stavebních prací.
2. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie, předloží subjekt Unie projekt v oblasti nemovitostí, včetně podrobného odhadu nákladů a jeho financování, a také seznam návrhů smluv, které mají být použity, a před uzavřením smluv požádá Evropský parlament a Radu o jejich schválení. Na žádost subjektu Unie se s předloženými dokumenty vztahujícími se k projektu v oblasti nemovitostí zachází důvěrně.
S výjimkou mimořádných nepředvídatelných okolností projedná Rada a Evropský parlament projekt v oblasti nemovitostí do čtyř týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely.
Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto čtyřtýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
Jestliže Evropský parlament nebo Rada v průběhu tohoto čtyřtýdenního období vznesou opodstatněné námitky, prodlouží se toto období o dva týdny.
Přijme-li Evropský parlament nebo Rada rozhodnutí v neprospěch projektu v oblasti nemovitostí, subjekt Unie svůj návrh vezme zpět a může předložit návrh nový.
3. V případě mimořádných nepředvídatelných okolností mohou být informace stanovené v odstavci 4 předloženy společně s projektem v oblasti nemovitostí. Evropský parlament a Rada projednají projekt v oblasti nemovitostí do dvou týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely. Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto dvoutýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
4. U následujících projektů v oblasti nemovitostí se má za to, že mohou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie:
a)
koupě pozemku;
b)
koupě, prodej, přestavba, výstavba budov nebo jakýkoli projekt spojující tyto prvky, které mají proběhnout ve stejném období, jehož výše přesahuje 3 000 000 EUR;
c)
veškeré nové smlouvy týkající se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv a obnovení stávajících smluv za méně výhodných podmínek), na něž se nevztahuje písmeno b), s ročními výdaji ve výši alespoň 750 000 EUR;
d)
prodloužení platnosti nebo obnova stávajících smluv týkajících se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv) za stejných nebo výhodnějších podmínek s ročními výdaji ve výši alespoň 3 000 000 EUR.
5. Aniž je dotčen čl. 19 odst. 4, lze plán koupě budovy financovat na základě půjčky, kterou předem schválí Evropský parlament a Rada.
Smlouvy o půjčce se uzavírají a půjčky se splácejí v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s řádným ohledem na nejlepší finanční zájmy Unie.
Pokud subjekt Unie navrhuje, aby se koupě financovala půjčkou, uvede ve finančním plánu, který se předkládá spolu se žádostí o předchozí schválení subjektem Unie, zejména maximální míru financování, dobu financování, druh financování, podmínky financování a úsporu ve srovnání s jinými druhy smluvních ujednání.
Evropský parlament a Rada projednají žádost o předchozí schválení koupě ve lhůtě čtyř týdnů ode dne, kdy oba orgány žádost obdržely, přičemž tuto lhůtu lze jednou prodloužit o dva týdny. Koupě na základě půjčky se považuje za zamítnutou, pokud ji Evropský parlament a Rada v uvedené lhůtě výslovně neschválí.
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 89
Placení externí odborníci
Na výběr odborníků se obdobně použije článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností. Jejich výběr probíhá na základě kritérií dodržujících zásady zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
HLAVA VIII
GRANTY A CENY UDĚLOVANÉ SUBJEKTEM UNIE
Článek 90
Granty
Pokud subjekt Unie může udělovat granty v souladu se zřizujícím aktem nebo na základě pověření Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iv) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, použijí se příslušná ustanovení uvedeného nařízení a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 91
Ceny
Pokud subjekt Unie může udělovat ceny v souladu se zřizujícím aktem nebo na základě pověření Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iv) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, použijí se příslušná ustanovení uvedeného nařízení a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předkládání účetní závěrky
Článek 92
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrku subjektu Unie tvoří:
a)
finanční výkazy subjektu Unie;
b)
zprávy o plnění rozpočtu subjektu Unie.
Článek 93
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
1. Každý subjekt Unie vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
2. Ředitel tuto zprávu předá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku.
3. Zpráva uvedená v odstavci 2 přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
Článek 94
Pravidla pro účetní závěrku
1. Účetní subjektu Unie uplatňuje pravidla přijatá účetním Komise založená na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor.
2. Účetní závěrka subjektu Unie uvedená v článku 92 se řídí rozpočtovými zásadami stanovenými v článcích 5 až 31. Podává věrný a poctivý obraz rozpočtových příjmových a výdajových operací.
Článek 95
Účetní zásady
Finanční výkazy uvedené v článku 92 musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Vypracovávají se v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami obsaženými v účetních pravidlech uvedených v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 96
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy se předkládají v eurech a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace obsažené ve výkazech podle odstavce 1 a poskytuje všechny doplňující informace stanovené mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud jsou tyto informace pro činnosti subjektu Unie relevantní.
Článek 97
Zprávy o plnění rozpočtu
1. Zprávy o plnění rozpočtu se předkládají v eurech. Sestávají:
a)
ze zpráv, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
z přílohy, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
2. Výsledek plnění rozpočtu sestává z rozdílu mezi:
-
veškerými příjmy vybranými v souvislosti s daným rozpočtovým rokem,
-
souhrnem plateb provedených z prostředků pro daný rozpočtový rok zvýšeným o přenesené prostředky pro týž rozpočtový rok.
Rozdíl uvedený v prvním pododstavci se zvýší nebo sníží jednak o čistou výši prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků, jež byly zrušeny, jednak o:
-
platby provedené nad rámec nerozlišených prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků v důsledku změn směnných kurzů eura,
-
zůstatek vyplývající z realizovaných i nerealizovaných kurzových zisků a ztrát v průběhu daného rozpočtového roku.
3. Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet subjektu Unie.
Článek 98
Předběžná účetní závěrka
1. Účetní subjektu Unie předává účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího roku svou předběžnou účetní závěrku.
2. Účetní subjektu Unie předává účetnímu Komise do 1. března následujícího roku rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
Článek 99
Schválení konečné účetní závěrky
1. V souladu s čl. 148 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 předloží Účetní dvůr do 1. června následujícího roku své připomínky k předběžné účetní závěrce subjektu Unie.
2. Po obdržení připomínek Účetního dvora k předběžné účetní závěrce subjektu Unie vypracuje účetní konečnou účetní závěrku subjektu Unie v souladu s článkem 50. Ředitel účetní závěrku předá správní radě, která k ní vydá své stanovisko.
3. Účetní konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady předá do 1. července následujícího rozpočtového roku účetnímu Komise a Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
Účetní subjektu Unie předá účetnímu Komise do 1. července rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
4. Účetní subjektu Unie předá Účetnímu dvoru současně se svou konečnou účetní závěrkou rovněž související prohlášení vedení k auditu; kopii tohoto prohlášení předá účetnímu Komise.
Ke konečné účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
Konečná účetní závěrka subjektu Unie se do 15. listopadu následujícího roku zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na připomínky uvedené ve výroční zprávě Účetního dvora do 30. září následujícího roku. Odpovědi subjektu Unie se současně zasílají Komisi.
KAPITOLA 2
Účetnictví a inventární soupisy majetku
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 100
Účetní systém
1. Účetní systém subjektu Unie slouží k organizaci rozpočtových a finančních informací tak, aby bylo možné vkládat, třídit a zaznamenávat číselné údaje.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech a za kalendářní rok.
3. Schvalující osoba může rovněž vést analytické účty.
Článek 101
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Účetní Komise přijme v souladu s článkem 152 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 účetní pravidla a harmonizovanou účtovou osnovu, které má subjekt Unie uplatňovat.
Oddíl 2
Obecné a rozpočtové účty
Článek 102
Obecné účty
Obecné účty zachycují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva subjektu Unie.
Článek 103
Účetní zápisy v obecných účtech
1. Zůstatky účtů a pohyby na obecných účtech se zapisují do účetních knih.
2. Každý účetní zápis, včetně oprav v účetních záznamech, se provádí na základě účetních dokladů, na které odkazuje.
3. Účetní systém musí umožnit při kontrole bez potíží vyhledat všechny účetní zápisy.
Článek 104
Účetní opravy
Po uzavření rozpočtového roku až do dne předložení konečné účetní závěrky provádí účetní subjektu Unie opravy, které aniž by vyvolaly platby k tíži nebo inkasa ve prospěch uvedeného rozpočtového roku, jsou nezbytné pro věrný a poctivý obraz údajů v této účetní závěrce. Tyto opravy se řídí účetními pravidly uvedenými v článku 101.
Článek 105
Rozpočtové účetnictví
1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu subjektu Unie.
2. Pro účely odstavce 1 zaznamenávají rozpočtové účty veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace stanovené v hlavě IV.
Článek 106
Inventární soupis majetku
1. Subjekt Unie vede v souladu se vzorem sestaveným účetním Komise soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku Unie.
Subjekt Unie ověřuje, zda zápisy v inventárním soupisu odpovídají skutečnosti.
2. Prodej hmotného majetku subjektu Unie se vhodným způsobem vyhlašuje.
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT, ABSOLUTORIUM A BOJ PROTI PODVODŮM
Článek 107
Externí audit
1. Nezávislý externí auditor ověří, zda jsou v roční účetní závěrce subjektu Unie řádně zaznamenány jeho příjmy, výdaje a finanční situace před konsolidací v rámci konečné účetní závěrky subjektu Unie.
Není-li ve zřizujícím aktu stanoveno jinak, vypracuje Účetní dvůr v případě subjektu Unie výroční zprávu v souladu s požadavky čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Při vypracovávání zprávy uvedené ve druhém pododstavci Účetní dvůr vezme v úvahu auditní činnost nezávislého externího auditora uvedeného v prvním pododstavci a opatření přijatá na základě jeho zjištění.
2. Subjekt Unie předá Účetnímu dvoru svůj rozpočet přijatý s konečnou platností. Co nejdříve informuje Účetní dvůr o všech rozhodnutích a úkonech učiněných podle článků 10, 14, 19 a 23.
3. Kontrola prováděná Účetním dvorem se řídí články 158 až 163 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 108
Harmonogram postupu udělování absolutoria
1. Není-li ve zřizujícím aktu stanoveno jinak, Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady do 15. května roku N + 2 řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n. Ředitel informuje správní radu o připomínkách Evropského parlamentu obsažených v usnesení, které je k rozhodnutí o udělení absolutoria připojeno.
2. Nelze-li lhůtu stanovenou v odstavci 1 dodržet, sdělí Evropský parlament nebo Rada řediteli důvody odkladu.
3. Pokud Evropský parlament rozhodnutí o udělení absolutoria odloží, snaží se ředitel ve spolupráci se správní radou co nejdříve přijmout opatření, která by odstranila nebo umožnila odstranit překážky bránící toto rozhodnutí přijmout.
Článek 109
Postup udělování absolutoria
1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účtů všech příjmů a výdajů subjektu Unie, z nich vyplývajícího výsledku plnění rozpočtu a aktiv a pasiv subjektu Unie uvedených ve finančním výkazu.
2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá poté, co tak učiní Rada, účty a finanční výkazy subjektu Unie. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora, odpovědi ředitele subjektu Unie, všechny relevantní zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.
3. Ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost způsobem stanoveným v čl. 165 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 veškeré informace nezbytné pro hladké uplatnění postupu udělení absolutoria pro příslušný rozpočtový rok.
Článek 110
Následná opatření
1. Ředitel učiní všechna vhodná opatření, aby vyhověl připomínkám připojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporučení o absolutoriu přijaté Radou.
2. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podá ředitel zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek. Její kopii předá Komisi a Účetnímu dvoru.
Článek 111
Kontroly na místě prováděné Komisí, Účetním dvorem a úřadem OLAF
1. Subjekt Unie umožní zaměstnancům Komise a ostatním jí pověřeným osobám, jakož i Účetnímu dvoru přístup na svá místa a do svých prostor a ke všem údajům a informacím, včetně údajů a informací v elektronické podobě, které jsou zapotřebí k provedení jejich auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (9) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantem nebo smlouvou udělenými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, granty a veřejné zakázky subjektu Unie obsahovat ustanovení, která Evropský účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi výslovně zmocňují.
HLAVA XI
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 112
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Evropský parlament, Rada a Komise jsou oprávněny získávat od subjektu Unie jakékoli informace nebo vysvětlení týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich oblasti působnosti.
Článek 113
Přijetí nového finančního nařízení subjektu Unie
Každý subjekt uvedený v článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přijme nové finanční nařízení tak, aby vstoupilo v platnost dnem 1. ledna 2014 a v každém případě do šesti měsíců ode dne, k němuž subjekt spadá do oblasti působnosti článku 208 uvedeného nařízení poté, co získá příspěvek z rozpočtu.
Článek 114
Prováděcí pravidla k finančnímu nařízení subjektu Unie
Správní rada přijme v případě potřeby a s předchozím souhlasem Komise prováděcí pravidla k finančnímu nařízení subjektu Unie, a to na návrh jeho ředitele.
Článek 115
Zrušení
Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 se s účinkem ode dne 1. ledna 2014 zrušuje. Článek 40 se však nadále použije do dne 31. prosince 2014 a čl. 27 odst. 4 a 7 se nadále použije do dne 31. prosince 2015.
Článek 116
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014. Článek 47 a čl. 82 odst. 5 se však použijí ode dne 1. ledna 2015 a článek 32 a čl. 33 odst. 5 a 8 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. září 2013.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1271/2013
(2013. gada 30. septembris)
par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 208. pantu,
tā kā:
(1)
Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2) par pamata Finanšu regulu struktūrām, ko izveidojušas Kopienas, ir pamatota ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3). Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 ir aizstāta ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002. Skaidrības labad ir jāaizstāj Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002.
(2)
Ir jāņem vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgais paziņojums par decentralizētajām aģentūrām.
(3)
Dažus noteikumus Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 ir jāpārskata, lai ņemtu vērā pieredzi, kas gūta to piemērošanā.
(4)
Ar šo regulu būtu jānosaka vispārējie principi un pamatnoteikumi, ko piemēro struktūrām, kuras ir izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu (turpmāk “Savienības struktūras”) un kuras saņem ieguldījumus no budžeta, neskarot dibināšanas aktu. Pamatojoties uz šo regulu, Savienības struktūrām būtu jāpieņem savi finanšu noteikumi, neatkāpjoties no šīs regulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.
(5)
Tomēr Savienības struktūrām, kuras ir pilnībā pašfinansētas un kurām šo regulu nepiemēro, saskanības labad būtu attiecīgos gadījumos jāparedz līdzīgi noteikumi. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu šīm struktūrām vajadzētu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai iesniegt gada ziņojumus par sava budžeta izpildi un pienācīgi ņemt vērā to prasības un ieteikumus.
(6)
Savienības struktūrām būtu jāizveido un jāizpilda savs budžets saskaņā ar budžeta tiesību pieciem pamatprincipiem - vienotība, budžeta precizitāte, universālums, specifikācija un gada pārskats - un saskaņā ar līdzsvara, norēķinu vienības, pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principiem.
(7)
Būtu jāuzsver Savienības ieguldījuma līdzsvarojošais raksturs. Savienības struktūras pozitīvā budžeta rezultāta daļa, kas pārsniedz Savienības ieguldījuma apmēru, kas iemaksāts gada laikā, būtu jāatmaksā Savienības budžetā.
(8)
Ja dibināšanas aktā ir paredzēts, ka ieņēmumus veido maksa un atlīdzība papildus Savienības ieguldījumam un ka ieņēmumus no maksas un atlīdzības piešķir konkrētiem izdevumu posteņiem, Savienības struktūrām vajadzētu būt iespējai atlikumu pārnest kā piešķirtos ieņēmumus.
(9)
Nepieciešams nodrošināt, ka maksu nosaka atbilstīgā līmenī, lai segtu izdevumus saistībā ar pakalpojumu sniegšanu un izvairītos no ievērojama pārpalikuma.
(10)
Budžeta izpildes uzdevumu deleģēšana Savienības struktūrām ir pienācīgi jāpamato, ņemot vērā attiecīgās Savienības struktūras uzdevumu veidu un specializāciju, vienlaikus nodrošinot pareizu finanšu pārvaldību un rentabilitāti. Deleģētajiem uzdevumiem vajadzētu būt saderīgiem ar dibināšanas aktu.
(11)
Savienības struktūrām būtu jāļauj saņemt ad hoc dotācijas tikai tad, ja tas ir skaidri noteikts attiecīgajos pamataktos un atļauts ar dibināšanas aktu.
(12)
Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 50. pantu Savienības struktūrai līdz ar citām Savienības struktūrām un iestādēm jāpiedalās salīdzinošā novērtēšanā.
(13)
Ir jāparedz noteikumi par rīcības plānu, lai veiktu turpmākus pasākumus saistībā ar vispārējas periodiskas izvērtēšanas secinājumiem nolūkā nodrošināt to efektīvu īstenošanu.
(14)
Lai nodrošinātu saskaņotu plānošanu, Savienības struktūrai būtu jāizstrādā gada un daudzgadu plānošanas dokuments, ņemot vērā Komisijas pamatnostādnes.
(15)
Savienības struktūrai gada un daudzgadu plānošanas grafiks būtu jāsaskaņo ar budžeta procedūru, lai nodrošinātu tās efektivitāti un visu plānošanas dokumentu saskaņotību.
(16)
Ir nepieciešams precizēt pašreizējo iekšējās revīzijas un iekšējās kontroles funkciju sadalījumu un racionalizēt ziņošanas prasības. Iekšējās revīzijas funkcijas Savienības struktūras ietvaros būtu jāveic Komisijas iekšējam revidentam, kurš veiktu revīziju gadījumos, kad tas pamatots ar saistīto risku. Ir jāparedz noteikumi par iekšējās revīzijas struktūrvienību izveidi un darbību.
(17)
Būtu jāracionalizē ziņošanas pienākumi. Savienības struktūrām būtu jāsniedz konsolidēti gada darbības pārskati, kuros ietverta visaptveroša informācija par darba programmas īstenošanu, budžetu, personāla politikas plānu, pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmām.
(18)
Lai uzlabotu Savienības struktūru rentabilitāti, nepieciešams paredzēt iespēju izmantot kopīgus pakalpojumus vai tos nodot citai Savienības struktūrai vai Komisijai. Rentabilitāti jo īpaši var uzlabot, atļaujot Savienības struktūras grāmatveža uzdevumus pilnībā vai daļēji uzticēt Komisijas grāmatvedim.
(19)
Kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, iespēja saistības, kas ilgst vairākus gadus, sadalīt gada maksājumos būtu jāpieļauj tikai tad, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā vai pamataktā vai ja šīs saistības attiecas uz administratīviem izdevumiem.
(20)
Lai ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 noteikumiem saskaņotu noteikumus par piešķirtajiem ieņēmumiem, nepieciešams paredzēt noteikumus par piešķirto ieņēmumu (iekšējo un ārējo) diferenciāciju un pārnešanu.
(21)
Lai ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 noteikumiem saskaņotu noteikumus par rīcību ar procentiem, kas veidojas no Savienības ieguldījuma Savienības struktūrā, nepieciešams noteikt, ka budžetam nepienākas procenti.
(22)
Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ir paredzēta iespēja īpašos gadījumos uzņemties juridiskas saistības pirms budžeta saistībām. Šāda iespēja būtu jāparedz arī Savienības struktūrām.
(23)
Lai nodrošinātu saskaņotību starp Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 un Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, nevajadzētu pieļaut īpašus noteikumus par publisko iepirkumu un dotācijām. Vienota noteikumu kopuma piemērošana ļauj vienkāršot Savienības struktūras darbu un izmantot Komisijas izstrādātās pamatnostādnes un modeļus.
(24)
Lai saskaņotu Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 noteikumus ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, Savienības struktūrām būtu jāparedz iespēja piešķirt godalgas.
(25)
Savienības struktūrām būtu jāizvirza prasība pieņemt noteikumus par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību, kuru mērķis būtu noteikt un pareizi pārvaldīt faktisku vai domājamu interešu konfliktu risku. Šādos noteikumos būtu jāņem vērā pamatnostādnes, ko Komisija izstrādājusi, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu.
(26)
Lai nodrošinātu, ka visas Savienības struktūras un iestādes saskaņoti piemēro nesen pieņemtos noteikumus, ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 būtu jāsaskaņo noteikumi par ēku politiku, tostarp paredzot iespēju Savienības iestādēm piesaistīt aizdevumus un tam piemērojamos nosacījumus.
(27)
Jāparedz pārejas noteikumi attiecībā uz plānošanu un ziņošanu, ņemot vērā to, ka Komisijai ir nepieciešams laiks, lai sadarbībā ar Savienības struktūrām izstrādātu attiecīgas pamatnostādnes.
(28)
Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai būtu iespējams savlaicīgi, sākot ar 2014. gada 1. janvārī, pieņemt Savienības struktūru pārskatītos finanšu noteikumus nolūkā nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros nodrošināt saskaņotus noteikumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā ir paredzēti pamata finanšu noteikumi, balstoties uz kuriem Savienības struktūra pieņem savus finanšu noteikumus. Savienības struktūras finanšu noteikumi neatkāpjas no šīs regulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams tās īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā lieto šādas definīcijas:
-
“dibināšanas akts” ir Savienības tiesību akts, ar ko regulē Savienības struktūras izveides un darbības galvenos aspektus,
-
“Savienības struktūras budžets” ir instruments, ar kuru prognozē un apstiprina visus katram finanšu gadam nepieciešamos Savienības struktūras ieņēmumus un izdevumus,
-
“Savienības struktūra” ir jebkura struktūra, kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā,
-
“pārvaldes struktūrvienība” ir Savienības struktūras galvenā iekšējā struktūrvienība, kas atbild par lēmumu pieņemšanu finanšu un budžeta jautājumos, neatkarīgi no tās nosaukuma dibināšanas aktā,
-
“direktors” ir persona, kas atbild par pārvaldes struktūrvienības lēmumu īstenošanu un Savienības struktūras budžetu kā kredītrīkotājs, neatkarīgi no šīs personas nosaukuma dibināšanas aktā,
-
“izpildu struktūrvienība” ir Savienības struktūras iekšējā struktūrvienība, kas palīdz pārvaldes struktūrvienībai un kuras pienākumi un reglaments ir noteikti dibināšanas aktā.
3. pants
Laikposmi, datumi un termiņi
Ja vien nav paredzēts citādi, šajā regulā noteiktajiem termiņiem piemēro Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (4).
4. pants
Personas datu aizsardzība
Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (6) prasības.
5. pants
Budžeta principu ievērošana
Savienības struktūras budžetu izveido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības, kas paredz lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības principiem, kā izklāstīts šajā regulā.
II SADAĻA
BUDŽETA PRINCIPI
1. NODAĻA
Vienotības un budžeta precizitātes principi
6. pants
Savienības struktūras budžeta piemērošanas joma
1. Savienības struktūras budžets ietver:
a)
pašu ieņēmumus, ko veido jebkāda maksa un atlīdzība, ko Savienības struktūra ir pilnvarota iekasēt atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem, kā arī jebkādus citus ieņēmumus;
b)
ieņēmumus, kurus veido jebkādas finanšu iemaksas, ko maksā dalībvalsts, kurā Savienības struktūra atrodas;
c)
Savienības ieguldījumu;
d)
ieņēmumus, kas piešķirti konkrētiem izdevumu posteņiem saskaņā ar 23. panta 1. punktu;
e)
Savienības struktūras izdevumus, tostarp administratīvos izdevumus.
2. Ieņēmumus, ko veido maksa un atlīdzība, piešķir tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, kas paredzēti dibināšanas aktā.
3. Ja vienā vai vairākos dibināšanas aktos ir paredzēts, ka skaidri definētus uzdevumus finansē atsevišķi, vai ja Savienības struktūra izpilda uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu, tā veido atsevišķus pārskatus par ieņēmumu un izdevumu operācijām. Savienības struktūra katru uzdevumu grupu skaidri norāda savā cilvēkresursu plānojumā, kas ietverts 32. pantā minētajā gada un daudzgadu plānošanas dokumentā.
7. pants
Ad hoc dotācijas
1. Savienības struktūras nevar saņemt ad hoc budžeta dotācijas, ja tas nav atļauts dibināšanas aktā un skaidri paredzēts pamataktā.
2. Ja Savienības struktūrai ir atļauts saņemt ad hoc dotācijas, ar šādām dotācijām finansētos uzdevumus iekļauj gada darba programmā, kas minēta 32. panta 3. punktā.
8. pants
Deleģēšanas nolīgumi
1. Komisija Savienības struktūrai neuztic budžeta izpildes uzdevumus, izņemot gadījumus, ja tas ir pienācīgi pamatots ar pasākuma īpašo raksturu un Savienības struktūras īpašo specializāciju.
2. Savienības struktūras izvēlē pienācīgi ņem vērā:
a)
minēto uzdevumu uzticēšanas rentabilitāti;
b)
ietekmi uz Savienības struktūras pārvaldības uzbūvi un uz tās finanšu resursiem un cilvēkresursiem.
3. Ja Komisija izņēmuma kārtā uztic uzdevumus Savienības struktūrai:
a)
uzticēto uzdevumu izpildei piešķirtajiem līdzekļiem Savienības struktūrai piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. pantu, bet nepiemēro tās 108. un 109. pantu;
b)
uzticētos uzdevumus tikai informācijas nolūkā vajadzētu norādīt Savienības struktūras gada darba programmā, kas minēta 32. panta 3. punktā.
4. Neskarot 2. punktu, pirms deleģēšanas nolīguma parakstīšanas kredītrīkotājs apspriežas ar pārvaldes struktūrvienību.
9. pants
Vienotības un budžeta precizitātes principu īpašie noteikumi
1. Ieņēmumus neiekasē un izdevumus neapmaksā, ja tie nav iegrāmatoti kādā no Savienības struktūras budžeta pozīcijām.
2. Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot Savienības struktūras budžetā piešķirtās apropriācijas.
3. Apropriāciju var iekļaut Savienības struktūras budžetā tikai tad, ja tā ir paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.
4. Savienības struktūrai nepienākas procenti, kas veidojas no priekšfinansējuma maksājuma, kas veikts no Savienības struktūras budžeta.
2. NODAĻA
Gada pārskata princips
10. pants
Definīcija
Apropriācijas, kuras iekļauj Savienības struktūras budžetā, ir piešķirtas finanšu gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
11. pants
Apropriāciju veidi
1. Savienības struktūras budžetā iekļauj nediferencētas apropriācijas un, ja to nosaka darbības vajadzības, diferencētas apropriācijas. Diferencētas apropriācijas ietver saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.
2. Saistību apropriācijas sedz finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas.
3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko veic, lai pildītu finanšu gadā vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības.
12. pants
Ieņēmumu un apropriāciju uzskaite
1. Savienības struktūras ieņēmumus, kas minēti 6. pantā, iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas attiecīgā finanšu gada laikā.
2. Savienības struktūras ieņēmumi rada pamatu līdzvērtīga lieluma maksājumu apropriācijām.
3. Apropriācijas, kas piešķirtas finanšu gadam, izlieto tikai tādu izdevumu segšanai, par kuriem ir radītas saistības un kuri ir veikti minētajā finanšu gadā, tikai tādu summu segšanai, kuras maksājamas saskaņā ar iepriekšējos finanšu gados radītām saistībām.
4. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskajām saistībām, par kurām līgumi noslēgti līdz 31. decembrim.
5. Maksājumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis izdarījis līdz attiecīgā gada 31. decembrim.
13. pants
Apropriāciju saistības
Par apropriācijām, kas ir iekļautas Savienības struktūras budžetā, var radīt saistības no 1. janvāra, ja galīgajā variantā ir pieņemts Savienības struktūras budžets.
14. pants
Apropriāciju atcelšana un pārnešana
1. Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās bijušas iekļautas, atceļ. Tomēr tās var pārnest - bet tikai uz nākamo finanšu gadu - ar lēmumu, kuru līdz 15. februārim pieņem pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktu, vai tās var pārnest automātiski saskaņā ar šā panta 5. punktu.
2. Apropriācijas, kas attiecas uz personāla izdevumiem, nevar pārnest.
3. Diferencētas saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, par kurām saistības vēl nav radītas līdz finanšu gada beigām, var pārnest attiecībā uz:
a)
summām, kas atbilst saistību apropriācijām;
b)
summām, kas atbilst nediferencētām apropriācijām, kuras attiecas uz ēku projektiem, par kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu saistību radīšanas procedūrai ir pabeigti līdz 31. decembrim. Saistību radīšanas procedūras sagatavošanās posmu norāda noteikumos par katras Savienības struktūras finanšu regulas izpildes kārtību.
Par šādām summām var radīt saistības līdz nākamā gada 31. martam vai - attiecībā uz summām saistībā ar ēku projektiem - līdz nākamā gada 31. decembrim.
4. Ja maksājumu apropriācijas, kas attiecīgajām pozīcijām paredzētas nākamā finanšu gada budžetā, nav pietiekamas, lai segtu pieprasījumus, maksājumu apropriācijas var pārnest par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai tādas saistības, kuras skar pārnestas saistību apropriācijas.
Attiecīgā Savienības struktūra vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam finanšu gadam, un neizmanto pārnestās apropriācijas, pirms šīs pirmās nav izlietotas.
5. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti līdz finanšu gada beigām, automātiski pārnes tikai uz nākamo finanšu gadu.
6. Pārnestās apropriācijas, par kurām nav radītas saistības līdz N+1 gada 31. martam, automātiski atceļ un iezīmē kontos.
15. pants
Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi
Šīs regulas 23. pantā minētos piešķirtos ieņēmumus, kā arī no šādiem ieņēmumiem radušās neizmantotās apropriācijas, kas ir pieejamas 31. decembrī, pārnes saskaņā ar šādiem noteikumiem:
a)
ārējos piešķirtos ieņēmumus pārnes automātiski, un tos pilnībā izmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas operācijas saistībā ar programmu vai darbību, kurai tie ir piešķirti; ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas saņemti programmas vai darbības pēdējā gadā, var izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā;
b)
iekšējos piešķirtos ieņēmumus pārnes tikai par vienu gadu, izņemot 23. panta 3. punkta f) apakšpunktā noteiktos iekšējos piešķirtos ieņēmumus, kurus pārnes automātiski.
Ne vēlāk kā līdz N + 1 gada 1. jūnijam Savienības struktūra informē Komisiju par pārnesto piešķirto ieņēmumu īstenošanu.
16. pants
Apropriāciju atcelšana
Ja apropriācijas atceļ tādēļ, ka darbības, kuru izpildei tās iezīmētas, nav pilnīgi vai daļēji izpildītas finanšu gadā pēc tā gada, kurā apropriācijas iekļautas Savienības struktūras budžetā, attiecīgās apropriācijas anulē.
17. pants
Saistības
1. Katru gadu no 15. oktobra parasto administratīvo izdevumu saistības var uzņemties iepriekš no apropriācijām, kas paredzētas nākamajam finanšu gadam. Tādas saistības tomēr nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu no apropriācijām attiecīgajai budžeta pozīcijai pašreizējam finanšu gadam, ko pieņēmusi pārvaldes struktūrvienība. Tās nevar attiecināt uz tāda veida jauniem izdevumiem, kas vēl nav principiāli apstiprināti pēdējā pienācīgi pieņemtajā Savienības struktūras budžetā.
2. Izdevumi, kas maksājami avansā, piemēram, nomas maksa, var būt par pamatu tam, ka maksājumus no 1. decembra un vēlāk sedz no budžeta apropriācijām nākamajam finanšu gadam. Šādā gadījumā netiek piemērots 1. punktā minētais ierobežojums.
18. pants
Noteikumi, ko piemēro Savienības struktūras budžeta novēlotas pieņemšanas gadījumā
1. Ja finanšu gada sākumā Savienības struktūras budžets nav pieņemts galīgajā variantā, piemēro 2.-6. punktā izklāstītos noteikumus.
2. Saistības un maksājumus var veikt, ievērojot 3. punktā noteiktos ierobežojumus.
3. Saistības par katru nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējām apropriācijām, kas attiecīgajā nodaļā ir apstiprinātas par iepriekšējo finanšu gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi.
Nepārsniedz apropriāciju limitu, kas noteikts ieņēmumu un izdevumu tāmē.
Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijām, kas attiecīgajai nodaļai bijušas apstiprinātas iepriekšējā finanšu gadā. Tomēr minētā summa nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no apropriācijām, kas paredzētas tajā pašā ieņēmumu un izdevumu tāmes nodaļā.
4. Apropriācijas, kas attiecīgajā nodaļā ir apstiprinātas par iepriekšējo finanšu gadu, kā noteikts 2. un 3. punktā, saprot kā apropriācijas, par kurām ir balsots Savienības struktūras budžetā, tostarp budžeta grozījumos, un pēc tam, kad ir veikta korekcija pārvietojumiem, kuri izdarīti attiecīgajā finanšu gadā.
5. Ja tas vajadzīgs Savienības struktūras darbības nepārtrauktībai un pārvaldības vajadzībām, pārvaldes struktūrvienība pēc direktora pieprasījuma papildus summām, kas automātiski darītas pieejamas saskaņā ar 2. un 3. punktu, gan saistību, gan maksājumu daļā var apstiprināt izdevumus, kuri pārsniedz vienu provizorisko divpadsmitdaļu, bet kopā nepārsniedz četras provizoriskās divpadsmitdaļas, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.
Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnībā, un tās nav dalāmas.
6. Ja attiecīgajai nodaļai apstiprina četras divpadsmitdaļas, kas piešķirtas saskaņā ar 5. punktu, bet ar to nepietiek, lai segtu izdevumus, kas nepieciešami, lai izvairītos no pārtraukuma Savienības struktūras darbībā tajā jomā, uz kuru attiecas minētā nodaļa, izņēmuma kārtā var atļaut pārsniegt apropriācijas summu, kas iepriekšējā finanšu gadā iekļauta attiecīgajā Savienības struktūras budžeta nodaļā. Pārvaldes struktūrvienība pieņem lēmumu saskaņā ar 5. punktā noteiktajām procedūrām. Tomēr nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt tādu kopējo apropriāciju apjomu, kāds bija pieejams Savienības struktūras budžetā iepriekšējam finanšu gadam vai ierosinātajā Savienības struktūras budžeta projektā.
3. NODAĻA
Līdzsvara princips
19. pants
Definīcija un darbības joma
1. Ieņēmumi un maksājumu apropriācijas ir līdzsvarā.
2. Saistību apropriācijas nevar pārsniegt Savienības ieguldījuma summu plus pašu ieņēmumus un jebkādus citus ieņēmumus, kas minēti 6. pantā.
3. Attiecībā uz struktūrām, kuru ieņēmumus papildus Savienības ieguldījumam veido maksa un atlīdzība, maksa būtu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu ievērojamu pārpalikuma veidošanos. Ja atkārtoti veidojas būtisks pozitīvs vai negatīvs budžeta rezultāts 97. panta nozīmē, pārskata maksu un atlīdzību līmeni.
4. Savienības struktūra nevar Savienības struktūras budžeta ietvaros piesaistīt aizņēmumus.
5. Savienības ieguldījums Savienības struktūrā attiecībā uz Savienības struktūras budžetu ir līdzsvarojošs ieguldījums, un to var sadalīt vairākos maksājumos.
6. Savienības struktūra īsteno naudas līdzekļu stingru vadību, pienācīgi ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus, lai nodrošinātu, ka tās naudas līdzekļu atlikumi aprobežojas ar pienācīgi pamatotām prasībām. Savienības struktūra līdz ar saviem maksājumu pieprasījumiem iesniedz sīku un atjauninātu prognozi par tās faktiskajām naudas līdzekļu vajadzībām attiecīgajā gadā, tostarp informāciju par piešķirtajiem ieņēmumiem.
20. pants
Finanšu gada budžeta rezultāts
1. Ja budžeta rezultāts 97. panta nozīmē ir pozitīvs, to atmaksā Komisijai tādā apmērā, kas nepārsniedz attiecīgajā gadā veiktā ieguldījuma summu. To budžeta rezultāta daļu, par kuru ir pārsniegta attiecīgajā gadā veiktā Savienības ieguldījuma summa, iekļauj Savienības struktūras budžetā nākamajam finanšu gadam kā ieņēmumus.
Šā punkta pirmo daļu piemēro arī tad, ja Savienības struktūras ieņēmumus papildus Savienības ieguldījumam veido maksa un atlīdzība.
Starpību starp budžetā iekļauto ieguldījumu un Savienības struktūrai faktiski samaksāto ieguldījuma summu anulē.
Savienības struktūra ne vēlāk kā līdz N gada 31. janvārim sniedz aplēsi par budžeta rezultātu N-1 gadā, kas jāatmaksā budžetā vēlāk N gadā, lai papildinātu informāciju, kas jau ir pieejama par budžeta rezultātu N-2 gadā. Komisija pienācīgi ņem vērā šo informāciju, novērtējot Savienības struktūras finanšu vajadzības N+1 gadam.
2. Izņēmuma gadījumos, ja dibināšanas aktā ir paredzēts, ka ieņēmumus no maksas un atlīdzības piešķir konkrētiem izdevumu posteņiem, Savienības struktūra var maksas un atlīdzības atlikumu pārnest kā piešķirtos ieņēmumus par darbībām, kas ir saistītas ar to pakalpojumu sniegšanu, par ko pienākas maksa.
3. Ja budžeta rezultāts 97. panta nozīmē ir negatīvs, to iekļauj Savienības struktūras budžetā nākamajam finanšu gadam kā maksājumu apropriācijas vai, attiecīgā gadījumā, kompensē ar pozitīvu Savienības struktūras budžeta rezultātu turpmākajos finanšu gados.
4. Budžeta procedūras gaitā ieņēmumu vai maksājumu apropriācijas iekļauj Savienības struktūras budžetā, izmantojot grozījumu vēstules procedūru, kas noteikta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 39. pantā, vai arī Savienības struktūras budžeta izpildes laikā izdarot budžeta grozījumus.
4. NODAĻA
Norēķinu vienības princips
21. pants
Euro izmantošana
Savienības struktūras budžetu izstrādā un izpilda euro un pārskatus veido euro. Tomēr, lai nodrošinātu naudas plūsmu, grāmatvedim un avansa kontu gadījumā avansu pārzinim ir atļauts veikt operācijas citās valūtās, kā noteikts katras Savienības struktūras finanšu noteikumos.
5. NODAĻA
Universāluma princips
22. pants
Definīcija un darbības joma
Neskarot 23. pantu, kopējie ieņēmumi sedz kopējās maksājumu apropriācijas. Neskarot 25. pantu, visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, to starpā neizdarot nekādas korekcijas.
23. pants
Piešķirtie ieņēmumi
1. Lai finansētu konkrētus izdevumu posteņus, izmanto ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus.
2. Ārējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:
a)
dalībvalstu un trešo valstu, tostarp - abos gadījumos - to publiskā sektora aģentūru, vienību vai fizisku personu finanšu iemaksas Savienības struktūru noteiktās darbībās, ciktāl tas ir paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Savienības struktūru un dalībvalstīm, trešām valstīm vai to attiecīgajām publiskā sektora aģentūrām, vienībām vai fiziskām personām;
b)
ieņēmumi, kas ir atvēlēti konkrētam mērķim, piemēram, ienākumi no fondiem, subsīdijas, dāvanas un novēlējumi;
c)
tādas trešo valstu vai dažādu struktūru, kas nav Savienības struktūras, finanšu iemaksas Savienības struktūras darbībās, kuras neaptver a) apakšpunkts;
-
ieņēmumi no ad hoc dotācijām, kas minētas 7. pantā,
-
ieņēmumi no deleģēšanas nolīgumiem, kas minēti 8. pantā;
d)
iekšējie piešķirtie ieņēmumi, kā minēts 3. punktā, ciktāl tie papildina pārējos šā punkta a) līdz c) apakšpunktā norādītos ieņēmumus;
e)
ieņēmumi no maksas un atlīdzības, kas minēti 6. panta 2. punktā.
3. Iekšējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:
a)
ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas trešām personām pēc to pieprasījuma, izņemot maksu un atlīdzību, kas minētas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā;
b)
ieņēmumi, ko gūst, pārdodot transportlīdzekļus, ierīces, iekārtas, materiālus un zinātniskiem un tehniskiem mērķiem paredzētu aparatūru, ko maina vai nodod atkritumos, kad to uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta;
c)
ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksas saskaņā ar 62. pantu;
d)
ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas Savienības iestādēm vai citām Savienības struktūrām;
e)
saņemtie apdrošināšanas maksājumi;
f)
ieņēmumi no izīrēšanas;
g)
ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos nesējos;
h)
ieņēmumi, ko gūst, attiecīgi atmaksājot nodokļus saskaņā ar 25. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
4. Neskarot 23. panta 2. punkta e) apakšpunktu, ar attiecīgo dibināšanas aktu konkrētiem izdevumu posteņiem turklāt var piešķirt tajā minētos ieņēmumus. Ja vien attiecīgajā dibināšanas aktā nav norādīts citādi, šādi ieņēmumi veido iekšējos piešķirtos ieņēmumus.
5. Visi ieņēmumu posteņi 2. punkta a) līdz c) apakšpunkta un 3. punkta a) un d) apakšpunkta nozīmē ietver visus tiešos vai netiešos izdevumus, kas rodas saistībā ar attiecīgo darbību vai mērķi.
6. Savienības struktūras budžetā izveido pozīcijas, kurās kārto ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus, un, ja iespējams, vienmēr norāda summas.
Piešķirtos ieņēmumus var iekļaut ieņēmumu un izdevumu tāmē tikai par tām summām, kuras ir droši zināmas tāmes sagatavošanas dienā.
24. pants
Ziedojumi
1. Direktors var pieņemt jebkādus ziedojumus Savienības struktūrai, piemēram, fondu līdzekļus, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus.
2. Lai pieņemtu ziedojumus, kas var būt saistīti ar finansiāliem izdevumiem, nepieciešams, lai to vispirms būtu atļāvusi pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūra, pieņemot lēmumu divu mēnešu laikā no dienas, kad iesniegts šāds pieprasījums. Ja pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība lēmumu nepieņem minētajā termiņā, ziedojumu uzskata par pieņemtu.
25. pants
Noteikumi par ieturējumiem un valūtas kursa korekcijām
1. No maksājumu pieprasījumiem, kurus pēc tam iesniedz neto summas maksājumam, var veikt šādus ieturējumus:
a)
līgumsodi, kas piemēroti iepirkuma līgumu pusēm vai labuma guvējiem;
b)
atlaides, atmaksājumi un rabati, kas piemēroti atsevišķiem rēķiniem un izmaksu deklarācijām;
c)
korekcijas saistībā ar nepamatoti izmaksātām summām.
Pirmā daļas c) apakšpunktā minētās korekcijas var veikt ar tiešu ieturējumu no jauniem starpposma maksājumiem vai saldo maksājuma tam pašam saņēmējam saistībā ar to pašu nodaļu, pantu un finanšu gadu, uz kuriem attiecas pārmaksājums.
Pirmā daļas c) apakšpunktā minētajam ieturējumam piemēro Savienības grāmatvedības noteikumus.
2. Ja Savienības struktūrai piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, izmaksas par Savienības struktūrai piegādātām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, kurās ir iekļauti nodokļi, ko dalībvalstis atmaksā saskaņā ar minēto protokolu, sedz no Savienības struktūras budžeta, neietverot nodokļus.
3. Izmaksas par Savienības struktūrai piegādātām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, kurās ir iekļauti nodokļi, kurus trešās valstis atmaksā, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, var segt no Savienības struktūras budžeta jebkurā no turpmāk norādītajiem apmēriem:
a)
neietverot nodokļus;
b)
ietverot nodokļus. Šādā gadījumā vēlāk atmaksātus nodokļus uzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem.
4. Jebkādus valstu nodokļus, kurus Savienības struktūra pagaidu kārtā ir samaksājusi saskaņā ar 2. un 3. punktu, iekļauj pagaidu kontā, līdz attiecīgā dalībvalsts tos atmaksā.
5. Negatīvu budžeta rezultātu iekļauj Savienības struktūras budžetā kā izdevumus.
6. Korekcijas var izdarīt par atšķirībām, kas, izpildot Savienības struktūras budžetu, rodas valūtas apmaiņas rezultātā. Gada budžeta rezultātā iekļauj galīgos ienākumus vai zaudējumus.
6. NODAĻA
Specifikācijas princips
26. pants
Vispārīgi noteikumi
Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām. Nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos.
27. pants
Pārvietojumi
1. Direktors apropriācijas var pārvietot:
a)
no vienas sadaļas uz citu - nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu;
b)
no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu - bez ierobežojumiem.
2. Ja pārvietojums pārsniedz 1. punktā noteikto ierobežojumu, direktors var iesniegt pārvaldes struktūrvienībai vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrai priekšlikumu par apropriāciju pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūra trīs nedēļu laikā var izteikt iebildumus pret šādu pārvietošanu. Pēc minētā termiņa pārvietojumu uzskata par pieņemtu.
3. Pārvietošanas priekšlikumiem un pārvietojumiem, ko veic saskaņā ar 1. un 2. punktu, pievieno attiecīgus sīki izstrādātus apliecinošus dokumentus, kuros norādīta apropriāciju izmantošana un pieprasījumu tāmes līdz finanšu gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas pārvieto.
4. Direktors iespējami īsā laikā informē pārvaldes struktūrvienību par visiem veiktajiem pārvietojumiem. Direktors informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.
28. pants
Īpaši noteikumi attiecībā uz pārvietojumiem
1. Apropriācijas var pārvietot tikai uz tām Savienības struktūras budžeta pozīcijām, kurām Savienības struktūras budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai pievienoti atgādinājumi pro memoria.
2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var pārvietot vienīgi tad, ja šādus ieņēmumus izlieto tiem mērķiem, kuriem tie ir paredzēti.
7. NODAĻA
Pareizas finanšu pārvaldības princips
29. pants
Saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi / pareizas finanšu pārvaldības princips
1. Apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.
2. Saskaņā ar saimnieciskuma principu resursi, ko Savienības struktūra lieto savas darbības veikšanai, tiek darīti pieejami noteiktā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.
Lietderības princips ir saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.
Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu noteikto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.
3. Savienības struktūra veic salīdzinošo novērtēšanu, kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 50. pantā.
Salīdzinošā novērtēšana ietver šādus elementus:
-
Savienības struktūras horizontālo pakalpojumu lietderības pārskatīšana,
-
izmaksu un ieguvumu analīze attiecībā uz kopīgu pakalpojumu izmantošanu vai to pilnīgu nodošanu citai Savienības struktūrai vai Komisijai.
Veicot salīdzinošo novērtēšanu, kas minēta šā punkta pirmajā un otrajā daļā, Savienības struktūra veic vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu interešu konfliktu.
4. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas Savienības struktūras budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc izpildes rādītājiem, ko piemēro katrai darbībai, un direktors šo informāciju sniedz pārvaldes struktūrvienībai. Šo informāciju sniedz katru gadu, vēlākais, iekļaujot to Savienības struktūras budžeta projekta pavaddokumentos.
5. Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu, Savienības struktūra veic ex ante un ex post novērtējumu saskaņā ar Komisijas sniegtajām pamatnostādnēm. Šādu novērtēšanu piemēro visām programmām un darbībām, kas ir saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtējuma rezultātus iesniedz pārvaldes struktūrvienībai.
6. Direktors sagatavo rīcības plānu, lai veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz 5. punktā minētajiem novērtēšanas secinājumiem, un divas reizes gadā ziņo par paveikto Komisijai un regulāri - pārvaldes struktūrvienībai.
7. Pārvaldes struktūrvienība uzrauga 6. punktā minētā rīcības plāna īstenošanu.
30. pants
Budžeta izpildes iekšējā kontrole
1. Savienības struktūras budžetu izpilda saskaņā ar lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli.
2. Savienības struktūras budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi:
a)
darbību efektivitāte, lietderīgums un saimnieciskums;
b)
ziņojumu ticamība;
c)
aktīvu un informācijas aizsardzība;
d)
krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi;
e)
tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu.
3. Efektīvas iekšējās kontroles pamatā ir starptautiskā paraugprakse, un tā jo īpaši ietver turpmāk minēto:
a)
uzdevumu nošķiršanu;
b)
atbilstīgu riska pārvaldības un kontroles stratēģiju, tostarp kontroli saņēmēju līmenī;
c)
interešu konfliktu novēršanu;
d)
pietiekamu revīzijas izsekojamību un datu integritāti datu sistēmās;
e)
darbības pārraudzības procedūras un turpmākos pasākumus saistībā ar konstatētajām iekšējās kontroles nepilnībām un izņēmumiem;
f)
iekšējās kontroles sistēmas pareizas darbības regulāru izvērtēšanu.
4. Lietderīgas iekšējās kontroles pamatā ir šādi elementi:
a)
atbilstīgas riska pārvaldības un kontroles stratēģijas īstenošana, ko attiecīgie kontroles ķēdē iesaistītie dalībnieki savstarpēji saskaņo;
b)
veiktās kontroles rezultātu pieejamība visiem attiecīgajiem kontroles ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem;
c)
attiecīgā gadījumā paļaušanās uz neatkarīgu revidentu atzinumiem ar nosacījumu, ka veiktā darba kvalitāte ir pietiekama un pieņemama un ka tas ir veikts saskaņā ar pieņemtajiem standartiem;
d)
korekcijas pasākumu, tostarp, ja vajadzīgs, preventīvu sankciju savlaicīga piemērošana;
e)
vairākkārtējas kontroles izslēgšana;
f)
kontroles izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošana.
8. NODAĻA
Pārredzamības princips
31. pants
Pārskatu, budžetu un ziņojumu publicēšana
1. Savienības struktūras budžetu izveido un izpilda un pārskatus sniedz, ievērojot pārredzamības principu.
2. Savienības struktūras budžeta kopsavilkumu un jebkurus Savienības struktūras budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.
Kopsavilkumā norāda piecas galvenās ieņēmumu budžeta pozīcijas, piecas galvenās izdevumu budžeta pozīcijas Savienības struktūras administratīvajam un darbības budžetam, štatu sarakstu un tāmi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valstu norīkoto ekspertu skaitu. Tajā norāda arī rādītājus par iepriekšējo gadu.
3. Savienības struktūras budžetu, iekļaujot štatu sarakstu, un Savienības struktūras budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, kā arī ziņas par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valstu norīkoto ekspertu skaitu, informācijas nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās Savienības struktūras tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc to pieņemšanas.
4. Savienības struktūra ne vēlāk kā nākamā finanšu gada 30. jūnijā savā tīmekļa vietnē, izmantojot noteiktu standartformu un saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (7) 21. panta 2., 3. un 4. punktu, dara pieejamu informāciju par Savienības struktūras budžeta līdzekļu saņēmējiem, tostarp par ekspertiem, ar kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar 89. pantu. Publicētajai informācijai ir jābūt viegli pieejamai, pārredzamai un visaptverošai. Informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot prasības attiecībā uz konfidencialitāti un drošību, jo īpaši attiecībā uz personas datu aizsardzību, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 45/2001.
III SADAĻA
BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE
1. NODAĻA
Savienības struktūras budžeta izveide
32. pants
Gada un daudzgadu plānošana
1. Savienības struktūra izstrādā plānošanas dokumentu, kurā ietver daudzgadu un gada programmu, ņemot vērā Komisijas izstrādātās pamatnostādnes.
2. Daudzgadu programmā ietver:
-
vispārējo stratēģisko plānu, ietverot mērķus, paredzamos rezultātus un izpildes rādītājus,
-
resursu plānu, tostarp attiecībā uz daudzgadu budžetu un personālu.
Resursu plānā ziņošanas vajadzībām ietver kvalitātes un kvantitātes informāciju par cilvēkresursu un budžeta jautājumiem, jo īpaši:
-
par N-1 un N gadu: informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos, kā arī par valstu norīkoto ekspertu skaitu,
-
par N-1 gadu: budžeta operāciju tāmi 97. panta nozīmē un informāciju par ieguldījumiem natūrā, ko uzņēmēja dalībvalsts piešķīrusi Savienības struktūrai,
-
par N+1 gadu: aplēsi par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos,
-
par turpmākajiem gadiem: paredzamo budžetu un personālresursu plānu.
Komisija Savienības struktūrai nosūta tās attiecīgo dienestu atzinumu par cilvēkresursu plānu.
Ja Savienības struktūra Komisijas dienestu atzinumu ņem vērā nepilnīgi, tā Komisijai sniedz atbilstīgus paskaidrojumus.
Resursu plānu ik gadu atjaunina. Stratēģisko plānu atjaunina pēc vajadzības un jo īpaši, lai to saskaņotu ar dibināšanas aktā minētās vispārējās novērtēšanas rezultātiem.
3. Savienības struktūras gada darba programmā ietver sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos rezultātus, tostarp izpildes rādītājus. Tajā bez tam iekļauj finansējamās(-o) darbības(-u) aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirtajiem finanšu un cilvēkresursiem. Gada darba programma ir saskanīga ar daudzgadu programmu, kas minēta 1. punktā.
Tajā skaidri norāda uzdevumus, kas Savienības struktūrai ir noteikti papildus, mainīti vai atsaukti salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu.
4. Gada darba programmas būtiskus grozījumus pieņem, piemērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējai darba programmai, saskaņā ar dibināšanas aktu un šīs regulas 33. pantu.
Pārvaldes struktūrvienība var Savienības struktūras kredītrīkotājam deleģēt pilnvaras pieņemt gada darba programmas nebūtiskus grozījumus.
33. pants
Budžeta izveide
1. Budžetu izveido saskaņā ar dibināšanas akta noteikumiem.
2. Savienības struktūra ne vēlāk kā katra gada 31. janvārī nosūta Komisijai provizorisku ieņēmumu un izdevumu tāmi un vispārējās pamatnostādnes, kas ir tāmes pamatā.
3. Savienības struktūra saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 37. pantu Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei katru gadu iesniedz savu ieņēmumu un izdevumu tāmi, kā norādīts dibināšanas aktā.
4. Savienības struktūras ieņēmumu un izdevumu tāme ietver:
a)
štatu sarakstu, kurā noteikts pastāvīgo un pagaidu amatu skaits budžeta apropriāciju ietvaros, tos iedalot pēc pakāpēm un kategorijām;
b)
ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā, pārskatu, kurā pamatots pieprasījums pēc jaunām amata vietām;
c)
izmaksāto un saņemto naudas līdzekļu ceturkšņa tāmi;
d)
informāciju visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu attiecībā uz dažādajām darbībām. Novērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas kā uz pierādījumiem par iespējamiem ieguvumiem no Savienības struktūras ierosinātā budžeta palielinājuma vai samazinājuma salīdzinājumā ar tās budžetu N gadam.
5. Savienības struktūra 32. pantā norādītā plānošanas dokumenta projektu nosūta Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā katra gada 31. janvārī, kā arī nosūta visas turpmākās šā dokumenta atjauninātās versijas.
6. Budžeta pieņemšanas procedūras ietvaros Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta Savienības struktūras tāmju pārskatu un ierosina Savienības struktūrai piešķiramā ieguldījuma apmēru un darbinieku skaitu, kāds pēc tās ieskata struktūrai ir vajadzīgs. Komisija sagatavo Savienības struktūru štatu sarakstu projektus un aplēsi par līgumdarbinieku un valstu norīkoto ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, par kuriem tiek ierosinātas apropriācijas, tiklīdz Komisija ir sagatavojusi budžeta projektu.
7. Savienības struktūras štatu sarakstu un jebkādus turpmākus tā grozījumus pieņem Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar 38. panta 1. punktu. Štatu sarakstu publicē vispārējā budžeta III iedaļas “Komisija” pielikumā.
8. Savienības struktūras budžetu un štatu sarakstu līdz ar plānošanas dokumentu, kas minēts 32. pantā, pieņem pārvaldes struktūrvienība. Tie kļūst galīgi pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, kurā noteikta ieguldījuma summa un štatu saraksts, un nepieciešamības gadījumā Savienības struktūras budžetu un štatu sarakstu attiecīgi pielāgo.
9. Savienības struktūrai uzticot jaunus uzdevumus, Komisija, neskarot likumdošanas procedūras attiecībā uz grozījumiem dibināšanas aktā, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz vajadzīgo informāciju, lai novērtētu jauno uzdevumu radīto ietekmi uz Savienības struktūras resursiem un vajadzības gadījumā pārskatītu tās finansējumu.
34. pants
Budžeta grozījumi
Jebkādas izmaiņas Savienības struktūras budžetā, ieskaitot štatu sarakstu, ir izdarāmas ar budžeta grozījumiem, ko pieņem saskaņā ar tādu pašu procedūru kā Savienības struktūras sākotnējo budžetu, atbilstoši dibināšanas akta noteikumiem un šīs regulas 33. pantam.
2. NODAĻA
Savienības struktūras budžeta uzbūve un izklāsts
35. pants
Savienības struktūras budžeta uzbūve
Savienības struktūras budžetā ietver ieņēmumu pārskatu un izdevumu pārskatu.
36. pants
Budžeta nomenklatūra
Ciktāl izdevumu pārskats ir pamatots ar Savienības struktūras darbību raksturu, tas ir jāizklāsta, pamatojoties uz nomenklatūru, kas paredz klasifikāciju pēc mērķa. Šādu nomenklatūru nosaka Savienības struktūra, un tajā skaidri nošķir administratīvās apropriācijas no darbības apropriācijām.
37. pants
Savienības struktūras budžeta izklāsts
Savienības struktūras budžetā norāda:
1)
ieņēmumu pārskatā:
a)
Savienības struktūras paredzamos ieņēmumus attiecīgajā finanšu gadā (“N gads”);
b)
paredzamos ieņēmumus iepriekšējā finanšu gadā un ieņēmumus N-2 gadā;
c)
attiecīgas piezīmes par katru ieņēmumu posteni;
2)
izdevumu pārskatā:
a)
saistību un maksājumu apropriācijas N gadā;
b)
saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējā finanšu gadā, kā arī radušās izdevumu saistības un izdarītos maksājumus N-2 gadā, šo otro rādītāju izsakot arī kā procentuālu daļu no Savienības struktūras budžeta N gadam;
c)
kopsavilkuma pārskatu par grafiku maksājumiem, kas jāizdara turpmākajos finanšu gados, lai izpildītu budžeta saistības, kas noslēgtas agrākos finanšu gados;
d)
attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu.
38. pants
Noteikumi par personāla štatu sarakstiem
1. 33. pantā minētajā štatu sarakstā norāda finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu, iepriekšējā finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu un reāli aizpildīto amata vietu skaitu. Tas veido absolūto limitu Savienības struktūrai. Nevienu nevar iecelt amatā, pārsniedzot šo limitu.
Tomēr pārvaldes struktūrvienība var grozīt štatu sarakstu līdz 10 % apmērā no atļautajām amata vietām, izņemot attiecībā uz AD 16, AD 15, AD 14 un AD 13 pakāpi, ievērojot šādus nosacījumus:
a)
netiek skarts personāla apropriāciju apjoms, kas atbilst visam finanšu gadam;
b)
netiek pārsniegts kopējā amata vietu skaita limits, kas atļauts štatu sarakstā;
c)
Savienības struktūra līdz ar citām Savienības struktūrām ir piedalījusies salīdzinošajā novērtēšanā, kura uzsākta ar Komisijas veikto personālresursu pārbaudi.
2. Atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, sekas, ko izraisa nepilnas slodzes darbinieku nodarbināšana, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumiem atļāvusi iecēlējiestāde, var kompensēt, ieceļot amatā citus darbiniekus. Ja darbinieks pieprasa piešķirto atļauju izbeigt pirms tās termiņa beigām, Savienības struktūra veic atbilstīgus pasākumus, lai iespējami drīz panāktu, ka ievērots 1. punkta otrās daļas b) apakšpunktā minētais limits.
IV SADAĻA
SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS BUDŽETA IZPILDE
1. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
39. pants
Budžeta izpilde saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu
1. Direktors pilda kredītrīkotāja funkcijas. Direktors ir atbildīgs par budžeta ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar Savienības struktūras finanšu noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principu un apstiprināto apropriāciju robežās.
2. Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu, Savienības struktūra piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos.
40. pants
Budžeta izpildes pilnvaru deleģēšana
1. Direktors budžeta izpildes pilnvaras var deleģēt tādam Savienības struktūras personālam, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti pārvaldes struktūrvienības pieņemtajos Savienības struktūras finanšu noteikumos. Pilnvarotā persona var rīkoties tikai tai nepārprotami piešķirto pilnvaru robežās.
2. Deleģētā persona var sev piešķirtās pilnvaras deleģēt pastarpināti, kā paredzēts šīs regulas īstenošanas noteikumos, kas minēti 114. pantā. Katram tālākas deleģēšanas aktam nepieciešama direktora skaidra piekrišana.
41. pants
Interešu konflikts
1. Finanšu dalībnieki šīs sadaļas 2. nodaļas nozīmē un citas personas, kas iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, neveic nekādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Savienības struktūras interesēm.
Ja šāds risks pastāv, attiecīgā persona atturas no šādas darbības veikšanas un nodod jautājumu kompetentajai iestādei, kas rakstveidā apstiprina, vai pastāv interešu konflikts. Ja tiek konstatēts interešu konflikts, attiecīgā persona pārtrauc visas darbības konkrētajā jomā. Kompetentā iestāde veic atbilstīgas turpmākas darbības.
2. Šā panta 1. punkta nozīmē interešu konflikts pastāv tad, ja finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, uzdevumu neatkarīgu un objektīvu izpildi nelabvēlīgi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas attiecīgajai personai ir kopējas ar saņēmēju.
3. Kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, ir attiecīgā darbinieka tiešais priekšnieks. Ja attiecīgais darbinieks ir direktors, kompetentā iestāde ir pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība.
4. Savienības struktūra pieņem noteikumus par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību.
42. pants
Savienības struktūras budžeta izpildes metode
1. Savienības struktūras budžetu struktūrvienībās, kas nodotas viņa pakļautībā, izpilda direktors.
2. Ja tas ir nepieciešams, tehniskās ekspertīzes uzdevumus un administratīvus, sagatavošanas vai papildu uzdevumus, kuros neietilpst valsts varas realizēšana vai lēmumu pieņemšana pēc saviem ieskatiem, ar līgumu var uzticēt ārējām privātā sektora vienībām vai struktūrām.
2. NODAĻA
Finanšu dalībnieki
1. iedaļa
Pienākumu nošķiršanas princips
43. pants
Pienākumu nošķiršana
Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un savstarpēji izslēdzoši.
2. iedaļa
Kredītrīkotājs
44. pants
Kredītrīkotāja pilnvaras un pienākumi
1. Kredītrīkotājs ir atbildīgs par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, kā arī par to, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.
2. Šā panta 1. punkta īstenošanai kredītrīkotājs saskaņā ar minimuma standartiem, ko pieņēmusi pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūra, pamatojoties uz līdzvērtīgiem standartiem, kādus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām, un pienācīgi ņemot vērā riskus, kas ir saistīti ar pārvaldības apstākļiem un finansētās darbības raksturu, izveido organizatorisko struktūru un iekšējās kontroles sistēmas, kas ir piemērotas kredītrīkotāja pienākumu izpildei.
Šādas struktūras un sistēmu izveidē izmanto visaptverošu riska analīzi, kurā ņem vērā to radīto izmaksu lietderību.
Kredītrīkotājs var savās struktūrvienībās izveidot amatu specializēto zināšanu un konsultāciju sniegšanai, kas kredītrīkotājam palīdzētu kontrolēt ar viņa darbību saistītos riskus.
3. Lai izpildītu izdevumus, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, un veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas.
4. Ieņēmumu izpilde izpaužas kā debitoru parādu tāmju sagatavošana, pienākošos atgūstamo prasījumu konstatēšana un iekasēšanas rīkojumu izdošana. Attiecīgos gadījumos tā ir saistīta ar konstatēto prasījumu atcelšanu.
5. Kredītrīkotājs apliecinošus dokumentus, kuri attiecas uz veiktajām darbībām, saglabā piecus gadus no dienas, kad pieņemts lēmums par Savienības struktūras budžeta izpildes apstiprināšanu. Ja iespējams, apliecinošos dokumentos iekļautos personas datus svītro, kad šie dati vairs nav vajadzīgi budžeta izpildes, kontroles un revīzijas nolūkos. Jebkurā gadījumā attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.
45. pants
Ex ante kontrole
1. Katrai 44. pantā minētajai operācijai veic vismaz ex ante kontroli, pamatojoties uz dokumentu pārbaudi un jau veiktu kontroļu pieejamiem rezultātiem saistībā ar operācijas darbības un finanšu aspektiem.
Ex ante kontrole ietver operācijas uzsākšanu un operācijas pārbaudi.
2. Operācijas uzsākšana ietver visas 33. un 34. pantā minētās darbības, ar kurām sagatavo to aktu pieņemšanu, saskaņā ar kuriem kredītrīkotāji izpilda Savienības struktūras budžetu.
3. Operācijas ex ante pārbaude ietver visas ex ante pārbaudes, ko ieviesis kredītrīkotājs, lai pārbaudītu operācijas darbības un finansiālos aspektus.
4. Ar ex ante kontroli pārbauda saskaņotību starp pieprasītiem apliecinošiem dokumentiem un jebkuru citu pieejamo informāciju. Ex ante kontroļu biežumu un intensitāti nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, ņemot vērā ar risku saistītos un izmaksu lietderības apsvērumus. Šaubu gadījumā par attiecīgā maksājuma apstiprināšanu atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai ex ante kontroles ietvaros iegūtu pamatotu pārliecību.
Ex ante kontroles mērķis ir pārliecināties, ka:
a)
izdevumi ir kārtībā un atbilst piemērojamiem noteikumiem;
b)
ir piemērots 29. pantā minētais pareizas finanšu pārvaldības princips.
Kontroles nolūkā kredītrīkotājs var par vienu operāciju uzskatīt vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecības izdevumu atmaksāšana.
5. Katrai atsevišķai operācijai pārbaudi veic tādi darbinieki, kuri nav uzsākuši operāciju. Darbinieki, kas veic pārbaudi, nav pakļauti darbiniekiem, kuri ir uzsākuši operāciju.
46. pants
Ex post kontrole
1. Kredītrīkotājs var ieviest ex post kontroles, lai pārbaudītu operācijas, kas jau ir apstiprinātas pēc ex ante kontroles. Šādas kontroles var organizēt izlases veidā atbilstoši riskam.
2. Ex post kontroli var veikt, pamatojoties uz dokumentiem, un attiecīgā gadījumā - uz vietas.
Ar ex post kontroli pārbauda, vai operācijas, kuras finansē no Savienības struktūras budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši - vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 45. panta 4. punktā.
Kredītrīkotājs vismaz reizi gadā pārskata ex post kontroles rezultātus, lai konstatētu iespējamas sistēmiskas problēmas. Kredītrīkotājs veic pasākumus, lai novērstu šādas problēmas.
Riska analīzi, kas minēta šā panta 1. punktā, pārskata, ņemot vērā kontroles rezultātus un citu attiecīgo informāciju.
Daudzgadu programmu gadījumā kredītrīkotājs izveido daudzgadu kontroles stratēģiju, kurā precizē kontroles veidu un apmēru perioda laikā un veidu, kā rezultāti vērtējami gadu pēc gada, īstenojot ikgadējo ticamības nodrošināšanas procesu.
3. Ex ante kontroles veic tādi darbinieki, kuri nav atbildīgi par ex post kontrolēm. Darbinieki, kuri ir atbildīgi par ex post kontrolēm, nav pakļauti darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ex ante kontrolēm.
Ja kredītrīkotājs labuma guvēju finanšu revīzijas veic kā ex post kontroles, attiecīgajiem revīzijas noteikumiem jābūt skaidriem, konsekventiem un pārredzamiem un tajos jāievēro gan Savienības struktūras, gan revidējamo subjektu tiesības.
4. Darbiniekiem, kuri atbild par šā panta 3. punktā minēto finanšu operāciju pārvaldības kontroli, ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija. Šie darbinieki ievēro īpašu profesionālo standartu kodeksu, ko pieņēmusi Savienības struktūra un kas ir balstīts uz standartiem, kādus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām.
47. pants
Konsolidētais gada darbības pārskats
1. Kredītrīkotājs ziņo pārvaldes struktūrvienībai par savu pienākumu izpildi, sniedzot konsolidētu gada darbības pārskatu, kas satur šādus elementus:
a)
informācija par:
-
struktūras gada darba programmas īstenošanu, budžeta izpildi un 38. pantā minētā personāla štatu saraksta īstenošanu,
-
pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmām, ietverot arī kopsavilkumu par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, iekšējās revīzijas spējām, sniegtajiem ieteikumiem un pasākumiem, kas veikti saskaņā ar attiecīgajā un iepriekšējā gadā sniegtajiem ieteikumiem, kā minēts 82. un 83. pantā,
-
jebkādiem Revīzijas palātas apsvērumiem un darbībām, kas veiktas saskaņā ar šādiem apsvērumiem,
-
pārskatiem un pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, neskarot 92., 96. un 97. pantu;
b)
kredītrīkotāja deklarācija, kurā norādīts, vai viņam ir pietiekama pārliecība, ka, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi:
-
pārskatā ietvertā informācija patiesi un godīgi atspoguļo stāvokli,
-
resursi, kas piešķirti pārskatā aprakstītajām darbībām, ir izlietoti paredzētajam mērķim un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu,
-
ieviestās kontroles procedūras sniedz pietiekamas garantijas, ka pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi.
Konsolidētajā gada darbības pārskatā izklāsta operāciju rezultātus, atsaucoties uz noteiktajiem mērķiem, ar operācijām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti, tostarp vispārēju izvērtējumu par kontroļu radītajām izmaksām un ieguvumiem.
Konsolidēto gada pārskatu iesniedz pārvaldes struktūrvienībai novērtējumam.
2. Konsolidēto gada darbības pārskatu kopā ar savu novērtējumu pārvaldes struktūrvienība ik gadu ne vēlāk kā 1. jūlijā nosūta Revīzijas palātai, Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei.
3. Pienācīgi pamatotos gadījumos dibināšanas aktā var izvirzīt papildu ziņošanas prasības, jo īpaši, ja tas nepieciešams struktūras darbības jomas rakstura dēļ.
48. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Ja darbinieks, kas ir iesaistīts finanšu pārvaldībā un darījumu kontrolē, uzskata, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks pieprasa viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem vai dienesta noteikumiem, kas šim darbiniekam jāievēro, darbinieks par to rakstveidā informē direktoru, kurš darbiniekam sniedz rakstveida atbildi. Ja direktors nerīkojas vai apstiprina sākotnējo lēmumu vai norādījumu un darbinieks uzskata, ka šāds apstiprinājums nav atbilstošs, darbinieks par to rakstveidā informē 54. panta 5. punktā minēto komisiju un pārvaldes struktūrvienību.
2. Konstatējot nelikumīgas darbības, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Savienības interesēm, darbinieks par to informē iestādes un struktūras, kuras šādam nolūkam norādītas attiecīgos tiesību aktos. Līgumos ar ārējiem revidentiem, kas veic Savienības struktūras finanšu pārvaldības revīzijas, ārējiem revidentiem paredz pienākumu informēt kredītrīkotāju par visām aizdomām par nelikumīgām darbībām, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Savienības interesēm.
49. pants
Budžeta izpildes deleģēšana
Ja budžeta izpildes pilnvaras ir deleģētas vai pastarpināti deleģētas saskaņā ar 40. pantu, tieši vai pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem mutatis mutandis piemēro 44. panta 1., 2. un 3. punktu.
3. iedaļa
Grāmatvedis
50. pants
Grāmatveža pilnvaras un pienākumi
1. Pārvaldes struktūrvienība ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš savu pienākumu veikšanā ir pilnīgi neatkarīgs. Grāmatvedis Savienības struktūrā ir atbildīgs par:
a)
pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;
b)
pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar IX sadaļu;
c)
uzskaites kārtošanu saskaņā ar IX sadaļu;
d)
grāmatvedības noteikumu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar IX sadaļu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis;
e)
uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un attiecīgā gadījumā to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; šajā sakarā grāmatvedis ir pilnvarots jebkurā laikā pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu;
f)
kases pārvaldību.
2. Divas vai vairākas Savienības struktūras var iecelt vienu un to pašu grāmatvedi.
Savienības struktūra turklāt var vienoties ar Komisiju, ka Komisijas grāmatvedis darbojas arī kā Savienības struktūras grāmatvedis.
Savienības struktūra var Komisijas grāmatvedim uzticēt arī daļu Savienības struktūras grāmatveža uzdevumu, ņemot vērā 29. pantā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi.
Iepriekš minētajā gadījumā Savienības struktūra veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jebkādu interešu konfliktu.
3. Grāmatvedis no kredītrīkotāja iegūst visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuros patiesi un godīgi atspoguļots Savienības struktūras finansiālais stāvoklis un budžeta izpilde. Kredītrīkotājs garantē minētās informācijas ticamību.
4. Pirms direktors pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka grāmatvedim ir pietiekama pārliecība, ka pārskatos ir patiesi un godīgi atspoguļots Savienības struktūras finansiālais stāvoklis.
Punkta pirmajā daļā norādītajā nolūkā grāmatvedis pārbauda, vai pārskati ir sagatavoti saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem, kas ir minēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā, un pārskatos ir iekļauti visi ieņēmumi un izdevumi.
Kredītrīkotājs nosūta grāmatvedim visu informāciju, kas grāmatvedim ir vajadzīga pienākumu pildīšanai.
Kredītrīkotāji ir pilnībā atbildīgi par viņu pārvaldīto līdzekļu pareizu izmantošanu, par viņu kontrolē esošo izdevumu likumību un pareizību un par grāmatvedim nosūtītās informācijas pilnību un precizitāti.
5. Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.
Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.
6. Ievērojot šā panta 7. punktu un 51. pantu, vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudas līdzekļus un to ekvivalentus. Grāmatvedis ir atbildīgs par to drošu glabāšanu.
7. Pildot savus pienākumus, grāmatvedis, ja tas nepieciešams viņa pienākumu izpildei, var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi.
8. Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajām personām, kā arī viņu tiesības un pienākumus.
4. iedaļa
Avansu pārzinis
51. pants
Avansa konti
Ja tas nepieciešams nelielu summu apmaksai un tādu citu ieņēmumu iekasēšanai, kas minēti 6. pantā, var izveidot avansa kontus. Līdzekļus avansa kontiem piešķir grāmatvedis, un avansa kontus nodod grāmatveža ieceltu avansu pārziņu pārraudzībā.
Maksimālā summa, kādu avansa pārzinis var maksāt trešām personām par katru izdevumu vai ieņēmumu posteni, nedrīkst pārsniegt 60 000 euro apmēru, un katra Savienības struktūra šo summu nosaka katram izdevumu un ieņēmumu postenim. Maksājumus no avansa kontiem var veikt ar bankas pārskaitījumu, tostarp izmantojot 74. panta 1. punktā minēto tiešā debeta sistēmu, čeku vai citu maksājuma līdzekli atbilstoši grāmatveža dotajiem norādījumiem.
3. NODAĻA
Finanšu dalībnieku atbildība
1. iedaļa
Vispārīgi noteikumi
52. pants
Finanšu dalībniekiem piešķirtā deleģējuma atsaukšana un pilnvaru apturēšana
1. Iecēlējiestāde var jebkurā laikā uz laiku vai galīgi atsaukt savu kredītrīkotājam tieši vai pastarpināti piešķirto deleģējumu. Kredītrīkotājs var jebkurā brīdī atsaukt savu piekrišanu konkrētai pastarpinātai deleģēšanai.
2. Pārvaldes struktūrvienība var jebkurā laikā uz laiku vai galīgi apturēt grāmatveža vai avansa pārziņa vai abu pilnvaras. Tādā gadījumā pārvaldes struktūrvienība ieceļ pagaidu grāmatvedi.
3. Šā panta 1. un 2. punkts neskar disciplināro atbildību, pie kādas var saukt minētajos punktos minētos finanšu dalībniekus.
53. pants
Finanšu dalībnieku atbildība par nelikumīgu darbību, krāpšanu vai korupciju
1. Šīs regulas 52.-56. panta noteikumi neskar kriminālatbildību, pie kuras var saukt 52. pantā minētos finanšu darbiniekus saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Savienības finansiālo interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Savienības vai dalībvalstu ierēdņi.
2. Neskarot šīs regulas 54., 55. un 56. pantu, katru kredītrīkotāju, grāmatvedi vai avansa pārzini sauc pie disciplināratbildības un tam nosaka zaudējumu atlīdzības pienākumu atbilstoši Civildienesta noteikumiem. Ja konstatētas nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Savienības interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kuras šādam nolūkam norīkotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, jo īpaši Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF).
2. iedaļa
Noteikumi par kredītrīkotājiem
54. pants
Noteikumi par kredītrīkotājiem
1. Kredītrīkotājam ir pienākums veikt zaudējumu atlīdzību atbilstoši Civildienesta noteikumiem.
2. Zaudējumu atlīdzības pienākumu piemēro jo īpaši tādos gadījumos, ja kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ:
a)
nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņemas izdevumu saistības vai izdod maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo regulu un attiecīgā gadījumā noteikumus, ar ko īsteno Savienības struktūras finanšu regulu;
b)
neizstrādā dokumentu, ar kuru konstatē debitora parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumu vai iekasēšanas rīkojumu vai maksājuma rīkojumu izdod novēloti, tādējādi radot iespēju trešām personām celt civiltiesiskus prasījumus pret Savienības struktūru.
3. Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras un kas uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, par to rakstveidā informē deleģētāju iestādi. Ja deleģētāja iestāde šādā gadījumā rakstveidā dod pamatotu norādījumu kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, pieņemt minēto lēmumu, minēto kredītrīkotāju nesauc pie atbildības.
4. Deleģēšanas gadījumā kredītrīkotājs aizvien atbild par ieviesto iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti un par to, kāda persona ir izraudzīta par deleģēto kredītrīkotāju.
5. Specializētajai finanšu pārkāpumu komisijai, kuru Komisija ir izveidojusi vai kurā tā piedalās saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 73. panta 6. punktu, attiecībā uz Savienības struktūru ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām, ja vien pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūra nenolemj izveidot funkcionāli neatkarīgu ekspertu komisiju vai piedalīties kopīgā komisijā, ko izveidojušas vairākas struktūras. Savienības struktūru iesniegto lietu izskatīšanai specializētajā finanšu pārkāpumu komisijā, kuru izveidojusi Komisija vai kurā tā piedalās, iekļauj vienu Savienības struktūras darbinieku.
Pamatojoties uz šā punkta pirmajā daļā minētās komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai uzsākt procesu par disciplināro atbildību vai zaudējumu atlīdzību. Ja komisija konstatē sistēmiskas problēmas, tā kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam iesniedz ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, komisija šo atzinumu nosūta pārvaldes struktūrvienībai un Komisijas iekšējam revidentam. Direktors anonīmā veidā atsaucas uz komisijas atzinumiem savā gada darbības pārskatā un norāda veiktos turpmākos pasākumus.
6. Jebkuram darbiniekam var noteikt pienākumu pilnīgi vai daļēji atlīdzināt jebkurus zaudējumus, kas Savienības struktūrai radīti smaga pārkāpuma rezultātā, ko darbinieks ir nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā. Iecēlējiestāde pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad ir izpildītas Civildienesta noteikumos paredzētās procesuālās prasības attiecībā uz disciplinārlietām.
3. iedaļa
Noteikumi par grāmatvežiem un avansa pārziņiem
55. pants
Noteikumi par grāmatvežiem
Grāmatvedi sauc pie disciplināras atbildības un tam piemēro zaudējumu atlīdzības pienākumu atbilstoši Civildienesta noteikumiem un saskaņā ar tajos paredzētajām procedūrām. Grāmatvedi jo īpaši var saukt pie atbildības par kādu no šādiem viņa pārkāpumiem:
a)
grāmatveža turējumā esošu līdzekļu, aktīvu un dokumentu nozaudēšana vai sabojāšana vai šādas nozaudēšanas vai sabojāšanas izraisīšana nolaidības dēļ;
b)
nepareizu izmaiņu veikšana bankas kontos vai pasta žiro kontos;
c)
summu iekasēšana vai samaksāšana, neievērojot attiecīgos iekasēšanas vai maksājumu rīkojumus;
d)
pienākošos ieņēmumu neiekasēšana.
56. pants
Noteikumi par avansa pārziņiem
Avansa pārzini sauc pie disciplinārās atbildības un tam piemēro zaudējumu atlīdzības pienākumu atbilstoši Civildienesta noteikumiem un saskaņā ar tajos paredzētajām procedūrām. Avansa pārzini var saukt pie atbildības jo īpaši par kādu no šādiem viņa pārkāpumiem:
a)
avansa pārziņa turējumā esošu līdzekļu, aktīvu un dokumentu nozaudēšana vai sabojāšana vai šādas nozaudēšanas vai sabojāšanas izraisīšana nolaidības dēļ;
b)
pienācīgu apliecinošu dokumentu neiesniegšana par izdarītajiem maksājumiem;
c)
maksājumu veikšana par labu personām, kam šādi maksājumi nepienākas;
d)
pienākošos ieņēmumu neiekasēšana.
4. NODAĻA
Ieņēmumu operācijas
57. pants
Maksājuma pieprasījums
Savienības struktūra saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu Savienības ieguldījumu vai tā daļu saskaņā ar 19. panta 6. punktu.
58. pants
Rīcība ar procentiem
Procentus, ko gūst no līdzekļiem, kurus Komisija iegulda Savienības struktūrā, neiemaksā budžetā.
59. pants
Debitoru parādu tāme
1. Ja kredītrīkotājam ir pietiekama un ticama informācija par pasākumu vai situāciju, kuras rezultātā Savienības struktūrai pienāktos naudas summa, kredītrīkotājs sagatavo debitoru parādu tāmi.
2. Kredītrīkotājs koriģē debitora parāda tāmi, tiklīdz viņam ir zināms par notikumiem, kas maina pasākumu vai situāciju, kas bija pamatā tāmes sagatavošanai.
Sagatavojot iekasēšanas rīkojumu par pasākumu vai situāciju, kas bija pamatā debitoru parādu tāmes sagatavošanai, kredītrīkotājs attiecīgi koriģē tajā norādītās summas.
Ja iekasēšanas rīkojums ir sagatavots par to pašu summu, kas norādīta sākotnējā debitoru parādu tāmē, minēto tāmi samazina līdz nullei.
60. pants
Debitoru parādu konstatēšana
1. Debitora parāda konstatēšana ir darbība, ar kuru kredītrīkotājs:
a)
pārliecinās par parāda esamību;
b)
nosaka vai pārbauda parāda īstumu un apjomu;
c)
pārbauda nosacījumus, saskaņā ar kuriem parāds jāatmaksā.
2. Jebkuru noteikta apmēra debitora parādu, kurš apzināts kā drošs un kura nomaksāšanai pienācis termiņš, konstatē iekasēšanas rīkojumā grāmatvedim, pēc tam nosūtot parādzīmi debitoram, un abus šos dokumentus sagatavo kredītrīkotājs.
3. Nepareizi samaksātās summas atgūst.
4. Par jebkuru parādu, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, aprēķina procentus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.
5. Pienācīgi pamatotos gadījumos dažus regulāros ieņēmumu posteņus var konstatēt provizoriski. Provizoriskie konstatējumi nosedz vairāku atsevišķu summu atgūšanu, kas līdz ar to nav jākonstatē atsevišķi. Kredītrīkotājs līdz finanšu gada beigām izlabo provizoriski konstatētās summas, lai nodrošinātu, ka tās atbilst faktiski konstatētajiem debitoru parādiem.
61. pants
Atgūšanas pilnvarojums
Atgūšanas pilnvarojums ir akts, ar kuru kredītrīkotājs, izdodot iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt debitora parādu, ko konstatējis kredītrīkotājs.
62. pants
Atgūšanas noteikumi
1. Grāmatvedis veic atgūšanu, pamatojoties uz iekasēšanas rīkojumiem attiecībā uz debitoru parādiem, ko pienācīgi konstatējis kredītrīkotājs. Grāmatvedis ar pienācīgu rūpību cenšas nodrošināt, lai Savienības struktūra saņemtu savus ieņēmumus, un raugās, lai tiktu aizsargātas tās tiesības.
2. Ja atgūšana faktiski nav notikusi līdz parādzīmē norādītajam samaksas datumam, grāmatvedis par to informē kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai ar jebkādiem tiesību aktos pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos ar ieskaitu, un, ja tas nav iespējams, ar piespiedu atgūšanu.
3. Grāmatvedis atgūst summas, veicot pret debitoriem pastāvošo Savienības struktūras prasījumu ieskaitu ar līdzvērtīgiem prasījumiem, kādi šiem debitoriem ir pret Savienības struktūru. Šādiem prasījumiem jābūt drošiem, noteikta apjoma un ar pienākušu atmaksas termiņu.
4. Ja kredītrīkotājs gatavojas pilnā mērā vai daļēji atlaist konstatētu debitora parādu, viņš nodrošina, ka šāda atteikšanās ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem. Lēmumam par parāda atlaišanu ir jābūt pamatotam. Kredītrīkotājs lēmumu par parāda atlaišanu var deleģēt vienīgi attiecībā uz kredītsaistībām, kuras ir mazākas par 5 000 euro.
Lēmumā par parāda atlaišanu norāda, kāda darbība veikta, lai nodrošinātu atgūšanu, un tiesisko regulējumu un faktiskos apstākļus, ar ko tā ir pamatota.
5. Kredītrīkotājs pilnībā vai daļēji atceļ konstatētu debitora parādu, ja atklāta kļūda liecina, ka summa nav konstatēta pareizi. Tādu atcelšanu veic ar kredītrīkotāja lēmumu un attiecīgi pamato.
63. pants
Iekasēšanas procesuālās prasības
1. Faktiski atgūstot pienākošos summu, grāmatvedis to iegrāmato uzskaitē un par to informē kredītrīkotāju.
2. Par visām grāmatveža saņemtajām naudas līdzekļu iemaksām izraksta kvītis.
3. No tāda debitora veiktas daļējas atmaksas, kuram piemēroti vairāki iekasēšanas rīkojumi, vispirms sedz vecāko prasījumu, ja vien debitors nav noteicis citādi.
No jebkuriem daļējiem maksājumiem vispirms sedz procentus.
64. pants
Maksājuma termiņa pagarinājums
1. Grāmatvedis, sadarbojoties ar kredītrīkotāju, var piešķirt maksājuma termiņu pagarinājumu vienīgi pēc debitora rakstiska pieprasījuma, kurā pienācīgi norādīti iemesli, un ja ievēroti šādi divi nosacījumi:
a)
debitors apņemas par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no termiņa, kas noteikts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā, maksāt procentus pēc likmes, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 83. pantā;
b)
lai aizsargātu Savienības struktūras tiesības, debitors sniedz finansiālu garantiju, kas nosedz neatmaksāto parādu gan par pamatsummu, gan procentiem un ko pieņem Savienības struktūras grāmatvedis.
Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto garantiju var aizvietot ar solidāru trešās personas galvojumu, kuru apstiprina Savienības struktūras grāmatvedis.
2. Ārkārtas gadījumos pēc debitora pieprasījuma grāmatvedis var atteikties no prasības sniegt šā panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto garantiju, ja grāmatvedis novērtē, ka debitors vēlas un spēj veikt maksājumu pagarinātajā termiņā, taču nespēj sniegt šādu garantiju un atrodas sarežģītā situācijā.
65. pants
Atgūstamo prasījumu saraksts
1. Grāmatvedis izstrādā sarakstu par atgūstamajām summām. Savienības struktūras prasījumus sarakstā sagrupē atbilstoši iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Grāmatvedis norāda arī lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos atgūt konstatētu prasījumu summas. Sarakstu pievieno Savienības struktūras pārskatam par budžeta un finanšu pārvaldību.
2. Savienības struktūra izstrādā sarakstu par Savienības struktūras prasījumiem, tajā norādot debitoru vārdus vai nosaukumus un parāda summu, ja debitora pienākums veikt parāda atmaksu ir noteikts ar tiesas nolēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja atmaksa vai jebkāda nozīmīga atmaksa nav veikta viena gada laikā pēc tiesas nolēmuma pasludināšanas. Sarakstu publicē, pienācīgi ņemot vērā personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.
Attiecībā uz fizisko personu datiem publicēto informāciju dzēš, tiklīdz parāda summa ir pilnībā atmaksāta. Šo noteikumu piemēro arī attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādīta viena vai vairākas fiziskās personas.
Lēmumu iekļaut debitoru Savienības struktūrai pienākošos prasījuma summu sarakstā pieņem saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo īpaši ņemot vērā summas nozīmīgumu.
66. pants
Noilguma termiņš
Savienības prasījumiem pret trešām personām un trešo personu prasījumiem pret Savienības struktūru piemēro piecu gadu noilguma termiņu.
67. pants
Īpaši noteikumi par maksu un atlīdzību
Ja Savienības struktūra iekasē maksu un atlīdzību, kas minētas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, katra finanšu gada sākumā sagatavo kopēju provizorisku tāmi par šādu maksu un atlīdzību.
Ja maksa un atlīdzība ir pilnībā noteikta tiesību aktos vai pārvaldes struktūrvienības lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds. Šādā gadījumā reģistrē visus Savienības struktūras prasījuma datus. Grāmatvedis sagatavo visu parādzīmju sarakstu un norāda parādzīmju skaitu un kopējo summu Savienības struktūras pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību.
Ja Savienības struktūra lieto atsevišķu faktūrrēķinu pārvaldības sistēmu, grāmatvedis regulāri vismaz reizi mēnesī iegrāmato saņemto maksas un atlīdzības summu.
Savienības struktūra sniedz pakalpojumus atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem tikai pēc tam, kad ir pilnībā samaksāta attiecīgā maksa vai atlīdzība. Tomēr izņēmuma apstākļos pakalpojumu var sniegt, pirms par to samaksāta attiecīgā atlīdzība vai maksa. Gadījumos, kad pakalpojums sniegts, iepriekš par to nesaņemot attiecīgo atlīdzību vai maksu, piemēro 60.-66. pantu.
5. NODAĻA
Izdevumu operācijas
68. pants
Finansēšanas lēmumi
1. Par katru izdevumu posteni uzņemas saistības, tās apstiprina, izdod maksājuma rīkojumu un samaksā.
2. Pirms katru izdevumu saistību uzņemšanās pieņem finansēšanas lēmumu.
3. Savienības struktūras gada darba programma ir līdzvērtīga finansēšanas lēmumam attiecībā uz darbībām, kuras tā aptver, ja tajā ir skaidri norādīti dati, kas noteikti 32. panta 3. punktā.
4. Administratīvās apropriācijas var īstenot bez iepriekšēja finansēšanas lēmuma.
69. pants
Saistību veidi
1. Budžeta saistību uzņemšanās ir darbība, ar kuru rezervē apropriāciju, kas nepieciešama, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības.
2. Juridisku saistību uzņemšanās ir akts, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību, kas rada maksājumu.
3. Budžeta saistības klasificē kādā no šādām trim kategorijām:
a)
atsevišķas: budžeta saistība ir atsevišķa, ja ir zināms saņēmējs un izdevumu summa;
b)
vispārējas: budžeta saistība ir vispārēja, ja joprojām nav zināms vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai konstatētu atsevišķu saistību;
c)
provizoriskas: budžeta saistība ir provizoriska, ja ar to paredzēts segt parastos administratīvos izdevumus, bet vēl nav skaidri zināma summa vai finansējuma saņēmējs.
Provizorisku budžeta saistību izpilda, noslēdzot vienu vai vairākas atsevišķas juridiskas saistības, kas rada tiesības uz turpmākiem maksājumiem, vai arī izņēmuma gadījumos, kas attiecas uz personāla vadības izmaksām, tieši ar maksājumiem.
4. Budžeta saistības par darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos, kas veicami vairāku gadu laikā, vienīgi tad, ja tā paredzēts dibināšanas aktā vai pamataktā vai ja tās attiecas uz administratīviem izdevumiem.
70. pants
Noteikumi par saistībām
1. Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no Savienības struktūras budžeta, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām pusēm.
2. Šā panta 1. punktā paredzēto pienākumu uzņemties budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas nepiemēro juridiskajām saistībām, kas noslēgtas saistībā ar deklarāciju par krīzes situāciju darbības nepārtrauktības plāna ietvaros saskaņā ar Savienības struktūras pieņemto procedūru.
3. Vispārējās budžeta saistības sedz kopējās izmaksas par atbilstošām atsevišķām juridiskajām saistībām, kas noslēgtas līdz N+1 gada 31. decembrim.
Saskaņā ar 69. panta 4. punktu un 87. panta 2. punktu atsevišķās juridiskās saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz N gada 31. decembrim.
Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minēto periodu beigās kredītrīkotājs atceļ šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu.
Katras atsevišķās juridiskās saistības summu, kas pieņemta pēc vispārēju budžeta saistību uzņemšanās, kredītrīkotājs pirms parakstīšanas reģistrē budžeta kontos un iegrāmato budžeta vispārējās saistībās.
4. Budžeta un juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu nosaka galīgo izpildes termiņu.
Jebkuru šādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šā punkta pirmajā daļā minētā termiņa, atceļ saskaņā ar 16. pantu.
Tās budžeta saistību summas, kas atbilst juridiskajām saistībām, par kurām divu gadu laikā pēc juridisko saistību uzņemšanās nav veikts neviens maksājums 75. panta nozīmē, atceļ, izņemot, ja minētā summa saistīta ar lietas izskatīšanu tiesā vai arbitrāžas struktūrās vai ja pamataktā ir paredzēti īpaši noteikumi.
71. pants
Saistību pārbaudes
1. Pieņemot budžeta saistības, kredītrīkotājs nodrošina, ka:
a)
izdevumus sedz no Savienības struktūras budžeta pareizā posteņa;
b)
apropriācijas ir pieejamas;
c)
izdevumi atbilst piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši dibināšanas aktā ietvertajiem noteikumiem, katras Savienības struktūras finanšu noteikumiem un visiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem;
d)
ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.
2. Reģistrējot juridiskās saistības ar fizisku vai elektronisku parakstu, kredītrīkotājs nodrošina, ka:
a)
saistību sedz atbilstošas budžeta saistības;
b)
izdevumi ir likumīgi un pareizi un atbilst piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši dibināšanas aktā ietvertajiem noteikumiem, katras Savienības struktūras finanšu noteikumiem un visiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem;
c)
ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.
72. pants
Izdevumu apzināšana
Izdevumu apzināšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs:
a)
pārliecinās par kreditora prasījuma esamību;
b)
nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un apjomu;
c)
pārbauda nosacījumus, saskaņā ar kuriem ir jāizdara maksājums.
73. pants
“Nodošanas samaksai” apzināšana un materiālā forma
1. Jebkuru izdevumu apzināšanu pamato ar apliecinošiem dokumentiem, kuri apliecina kreditora prasījumu, ar pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem būvdarbiem, vai ar citiem dokumentiem, kuri pamato maksājumu, tostarp regulārus maksājumus par abonementiem vai mācību kursiem.
2. Kredītrīkotājs pirms lēmuma pieņemšanas par izdevumu apzināšanu personīgi pārbauda apliecinošos dokumentus vai uzņemas atbildību par to, ka tiek veikta to pārbaude.
3. Lēmumu par izdevumu apzināšanu pieņem, kredītrīkotājam parakstot vīzu “nodots samaksai”.
4. Ja izmanto sistēmu, kas nav datorsistēma, vīzu “nodots samaksai” sniedz, uzspiežot zīmogu, kurā iekļauts kredītrīkotāja paraksts.
Ja izmanto datorsistēmu, vīzu “nodots samaksai” sniedz, izmantojot kredītrīkotāja personisko paroli.
74. pants
Izdevumu apstiprināšana
1. Izdevumu apstiprināšana ir akts, ar kuru kredītrīkotājs, pārliecinājies, ka apropriācijas ir pieejamas, un izdodot maksājuma rīkojumu, uzdod grāmatvedim samaksāt izdevumu summu, ko kredītrīkotājs ir apzinājis.
Gadījumos, kad par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpojumiem, vai piegādātajām precēm veic periodiskus maksājumus, un ņemot vērā kredītrīkotāja veiktu riska analīzi, kredītrīkotājs var likt piemērot tiešā debeta sistēmu.
2. Maksājuma rīkojumu datē un paraksta kredītrīkotājs, un pēc tam to nosūta grāmatvedim. Kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 44. panta 5. punktu.
3. Attiecīgos gadījumos maksājuma rīkojumam, kas nosūtīts grāmatvedim, pievieno dokumentu, kurš apliecina, ka preces ir iekļautas inventāra sarakstos, kas minēti 106. panta 1. punktā.
75. pants
Maksājumu veidi
1. Maksājumus veic, kad uzrādīts pierādījums, ka attiecīgā darbība ir īstenota saskaņā ar pamatakta vai līguma vai dotāciju nolīguma noteikumiem, un tie attiecas uz vienu vai vairākām šādām operācijām:
a)
visas pienākošās summas maksājums;
b)
tādas summas maksājums, kuras samaksa pienākas kā:
1)
priekšfinansējums, ko var sadalīt vairākos maksājumos, pēc līguma vai dotācijas nolīguma parakstīšanas vai arī pēc dotācijas lēmuma paziņošanas;
2)
viens vai vairāki starpposma maksājumi kā ekvivalents darbības daļējai izpildei;
3)
atlikušo pienākošos summu nomaksa, ja darbība ir pilnībā īstenota.
Priekšfinansējums nodrošina atbalstu. To var sadalīt vairākos maksājumos saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību.
Ar starpposma maksājumu, ko var veikt atkārtoti, var segt izdevumus par lēmuma vai nolīguma īstenošanu vai maksu par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem, kas ir pabeigti un/vai piegādāti līguma izpildes starpposmos. Tajā var pilnīgi vai daļēji ieskaitīt priekšfinansējumu, neskarot pamatakta noteikumus.
Izdevumus slēdz, samaksājot atlikumu, kuru nevar atkārtot un kurā ieskaita visus iepriekš veiktos maksājumus, vai ar iekasēšanas rīkojumu.
2. Veicot katru maksājumu, budžeta uzskaitē nošķir dažādos maksājuma veidus, kas minēti šā panta 1. punktā.
76. pants
Maksājumi pieejamo līdzekļu robežās
Grāmatvedis izdevumu samaksu veic pieejamo līdzekļu robežās.
77. pants
Termiņi
Izdevumu samaksu veic, ievērojot termiņus, kas noteikti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012, un saskaņā ar minēto tiesību aktu noteikumiem.
6. NODAĻA
IT sistēmas
78. pants
Operāciju elektroniskā pārvaldība
Ja ieņēmumu un izdevumu operācijas pārvalda, izmantojot datorsistēmas, dokumentus var parakstīt, piemērojot datorizētu vai elektronisku procedūru.
79. pants
e-Pārvalde
Savienības struktūra nosaka un piemēro vienotus standartus elektroniskai informācijas apmaiņai ar trešām personām, kas piedalās iepirkuma un dotāciju procedūrās. Savienības struktūra jo īpaši dara visu iespējamo, lai izstrādātu un piemērotu risinājumus attiecībā uz datu iesniegšanu, uzglabāšanu un apstrādi dotāciju un iepirkuma procedūru gaitā, un šajā nolūkā pieteikumu iesniedzējiem, kandidātiem un pretendentiem izveido vienotu “elektroniskas datu apmaiņas telpu”.
80. pants
Laba pārvaldība
1. Kredītrīkotājs bez kavēšanās dara zināmu nepieciešamību iesniegt pierādījumus un/vai dokumentāciju, to formu un obligāto saturu, kā arī indikatīvu piešķiršanas procedūras pabeigšanas grafiku.
2. Ja pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta acīmredzamas pārrakstīšanās kļūdas dēļ pieteikuma iesniedzējs vai pretendents nav iesniedzis pierādījumus vai sniedzis paziņojumu, novērtēšanas komiteja vai attiecīgā gadījumā kredītrīkotājs, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, aicina pieteikuma iesniedzēju vai pretendentu iesniegt trūkstošo informāciju vai precizēt apliecinošos dokumentus. Šāda informācija vai precizējumi nevar būtiski mainīt priekšlikumu vai grozīt konkursa noteikumus.
81. pants
Norāde uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem
Ja kredītrīkotāja procesuāls akts nelabvēlīgi ietekmē pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta, labuma guvēja vai līgumslēdzēja tiesības, tajā norāda pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus akta apstrīdēšanai vai pārsūdzēšanai administratīvā procesa vai tiesvedības ceļā.
Jo īpaši norāda tiesiskās aizsardzības raksturu, vienu vai vairākas iestādes, kurās tiesisko aizsardzību var īstenot, kā arī tam noteikto termiņu.
7. NODAĻA
Iekšējais revidents
82. pants
Iekšējā revidenta iecelšana, pilnvaras un pienākumi
1. Savienības struktūrā paredz iekšējās revīzijas amatpienākumus, ko pilda saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.
2. Iekšējās revīzijas amatpienākumus veic Komisijas iekšējais revidents. Iekšējais revidents nevar būt ne Savienības struktūras, ne Komisijas kredītrīkotājs vai grāmatvedis.
3. Iekšējais revidents konsultē Savienības struktūru par risku pārvaldību, sniedzot neatkarīgus atzinumus par pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot operāciju izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.
Iekšējais revidents jo īpaši atbild par:
a)
iekšējās pārvaldības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību snieguma novērtējumu attiecībā uz programmu un darbību izpildi, ņemot vērā ar to saistītos riskus;
b)
to iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu lietderības un efektivitātes novērtējumu, kuras piemēro visām Savienības struktūras budžeta izpildes operācijām.
4. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām Savienības struktūras veiktajām darbībām un tās struktūrvienībām. Iekšējam revidentam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei.
5. Iekšējais revidents pieņem zināšanai kredītrīkotāja konsolidēto gada darbības pārskatu un visus pārējos informācijas materiālus.
6. Iekšējais revidents par saviem atzinumiem un ieteikumiem ziņo pārvaldes struktūrvienībai un direktoram.
Iekšējais revidents ziņo arī jebkurā no šādiem gadījumiem:
-
nav veikti pasākumi saistībā ar būtiskiem riskiem un ieteikumiem,
-
pastāv ievērojama kavēšanās iepriekšējos gados sniegto ieteikumu īstenošanā.
Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība un direktors nodrošina revīzijas ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība pārbauda informāciju, kas minēta 47. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un to, vai ieteikumi ir pilnībā un savlaicīgi īstenoti.
7. Savienības struktūra konfidenciālai saziņai ar iekšējo revidentu visām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas ir iesaistītas izdevumu operācijās, dara zināmu iekšējā revidenta kontaktinformāciju.
8. Iekšējā revidenta ziņojumi un konstatējumi ir publiski pieejami tikai pēc tam, kad iekšējais revidents ir apstiprinājis pasākumus to īstenošanai.
83. pants
Iekšējā revidenta neatkarība
Iekšējā revidenta neatkarību, atbildību par rīcību savu pienākumu izpildē un tiesības celt prasību Eiropas Savienības Tiesā nosaka saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 100. pantu.
84. pants
Iekšējās revīzijas struktūrvienības izveide
1. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderību un pievienoto vērtību, var izveidot iekšējās revīzijas struktūrvienību, kas veic savus pienākumus saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.
Iekšējās revīzijas struktūrvienības mērķi, pilnvaras un atbildību nosaka iekšējās revīzijas nolikumā un apstiprina pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība.
Iekšējās revīzijas struktūrvienības gada revīzijas plānu izstrādā iekšējās revīzijas struktūrvienības vadītājs, citastarp ņemot vērā direktora veikto Savienības iestādes riska novērtējumu.
To pārskata un apstiprina pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība.
Iekšējās revīzijas struktūrvienība par saviem atzinumiem un ieteikumiem ziņo pārvaldes struktūrvienībai un direktoram.
2. Ja atsevišķas Savienības struktūras iekšējās revīzijas struktūrvienība nav izmaksu ziņā lietderīga vai nespēj izpildīt starptautiskos standartus, Savienības struktūra var nolemt izmantot kopīgu iekšējās revīzijas struktūrvienību ar citām Savienības struktūrām, kas darbojas tajā pašā rīcībpolitikas jomā.
Šādos gadījumos pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, attiecīgo Savienības struktūru pārvaldes struktūrvienības vienojas par kopīgas iekšējās revīzijas struktūrvienības darbības praktisko kārtību.
3. Iekšējās revīzijas dalībnieki lietderīgi sadarbojas, savstarpēji apmainoties ar informāciju un revīzijas ziņojumiem un attiecīgā gadījumā izstrādājot kopīgus riska novērtējumus un veicot kopīgas revīzijas.
Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība un direktors nodrošina iekšējās revīzijas struktūrvienības ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību.
V SADAĻA
IEPIRKUMS
85. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Attiecībā uz publisko iepirkumu piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 V sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot šīs regulas 86. pantu.
2. Savienības struktūrai pēc tās pieprasījuma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un citu Savienības struktūru līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.
3. Savienības struktūra piedalās centrālajā izslēgšanas datubāzē, kuru izveidojusi un pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 108. pantu.
86. pants
Iepirkuma procedūras
1. Savienības struktūra var noslēgt līgumus ar Komisiju, starpiestāžu birojiem un Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (8), par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai Tulkošanas centra darbu veikšanu, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru.
2. Savienības struktūra var izmantot ar uzņemošās dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm kopīgas iepirkuma procedūras, lai nodrošinātu savas administratīvās vajadzības. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 133. pantu.
VI SADAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR ADMINISTRATĪVAJĀM APROPRIĀCIJĀM
87. pants
Administratīvās apropriācijas
1. Administratīvās apropriācijas ir nediferencētas apropriācijas.
2. Administratīvos izdevumus, kuri jāveic saskaņā ar līgumiem, kuru darbības ilgums saskaņā ar vietējām paražām vai praksi attiecībā uz iekārtu piegādēm pārsniedz attiecīgo finanšu gadu, apmaksā no Savienības struktūras budžeta tam finanšu gadam, kurā šie izdevumi ir veikti.
3. Savienības struktūra līdz katra gada 1. jūnijam Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz darba dokumentu par savu ēku politiku, kurā iekļauta šāda informācija:
a)
attiecībā uz katru ēku - izdevumi un platība, ko sedz Savienības struktūras budžeta attiecīgo pozīciju apropriācijas;
b)
turpmākajos gados paredzamā platību un atrašanās vietu vispārējā plānojuma attīstība, ietverot ēku projektus, kas ir plānošanas posmā un jau ir identificēti;
c)
galīgie noteikumi un izmaksas, kā arī attiecīga informācija par jaunu ēku projektu īstenošanu, kas iepriekš iesniegta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 88. pantā noteikto procedūru un kas nav iekļauta iepriekšējā gada darba dokumentos.
88. pants
Ēku projekti
1. Saistībā ar ēku projektiem, kam var būt būtiska finansiāla ietekme uz Savienības struktūras budžetu, Savienības struktūra pēc iespējas agrāk informē Eiropas Parlamentu un Padomi par nepieciešamo apbūves platību un provizorisko plānošanu, ēku līgumu gadījumā to darot pirms vietējā tirgus izpētes, bet būvdarbu gadījumā - pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus.
2. Saistībā ar jebkuru ēku projektu, kam var būt būtiska finansiāla ietekme uz Savienības struktūras budžetu, Savienības struktūra pirms līgumu noslēgšanas iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ēku projektu, tostarp detalizētu izmaksu novērtējumu un informāciju par finansējumu, kā arī sarakstu ar līgumu projektiem, kurus paredzēts izmantot, un lūdz šo iestāžu apstiprinājumu. Pēc Savienības struktūras pieprasījuma saistībā ar ēku projektu iesniegtos dokumentus uzskata par konfidenciāliem.
Izņemot nepārvaramas varas (force majeure) gadījumus, Eiropas Parlaments un Padome apspriež ēku projektu četru nedēļu laikā no dienas, kad abas iestādes to ir saņēmušas.
Ēku projektu uzskata par apstiprinātu, kad ir beidzies minētais četru nedēļu laikposms, ja vien tā laikā Eiropas Parlaments vai Padome nepieņem pretēju lēmumu attiecībā uz priekšlikumu.
Ja Eiropas Parlaments un/vai Padome minētajā četru nedēļu laikposmā pauž pienācīgi pamatotas bažas, minēto laikposmu var vienu reizi pagarināt par divām nedēļām.
Ja Eiropas Parlaments vai Padome pieņem pretēju lēmumu priekšlikumam par ēku projektu, Savienības struktūra savu priekšlikumu atsauc un var iesniegt jaunu priekšlikumu.
3. Nepārvaramas varas (force majeure) gadījumos šā panta 4. punktā paredzēto informāciju var iesniegt kopā ar ēku projektu. Eiropas Parlaments un Padome apspriež priekšlikumu par ēku projektu divu nedēļu laikā no dienas, kad abas iestādes to ir saņēmušas. Ēku projektu uzskata par apstiprinātu, kad ir beidzies minētais divu nedēļu laikposms, ja vien Eiropas Parlaments un/vai Padome šajā laikposmā nepieņem pretēju lēmumu attiecībā uz priekšlikumu.
4. Par tādiem ēku projektiem, kuriem var būt būtiska finansiāla ietekme uz Savienības struktūras budžetu, uzskata šādus darījumus:
a)
jebkāda zemes iegāde;
b)
ēku iegāde, pārdošana, strukturāla renovācija vai būvniecība vai jebkāds projekts, kurā apvienota šo elementu īstenošana vienā laikposmā par maksu, kas pārsniedz 3 000 000 euro;
c)
jebkurš jauns ēku līgums (tostarp par lietojumu, ilgtermiņa nomu un pastāvošo ēku līgumu atjaunošanu ar nelabvēlīgākiem nosacījumiem), uz kuru neattiecas šā punkta b) apakšpunkts, par ikgadējo maksu vismaz 750 000 euro;
d)
pastāvošo ēku līgumu pagarināšana vai atjaunošana (tostarp par lietojumu un ilgtermiņa nomu) ar tādiem pašiem vai labvēlīgākiem nosacījumiem par ikgadējo maksu vismaz 3 000 000 euro.
5. Neskarot 19. panta 4. punktu, ēkas iegādes projektu var finansēt, izmantojot aizņēmumu, ko iepriekš apstiprina Eiropas Parlaments un Padome.
Aizdevuma līgumus noslēdz un aizdevumus atmaksā saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un pienācīgi ievērojot Savienības vislabākās finansiālās intereses.
Ja Savienības struktūra ierosina finansēt iegādi ar aizdevumu, finansēšanas plānā, ko Savienības struktūra iesniedz līdz ar pieteikumu iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanai, jo īpaši norāda finansējuma maksimālo apjomu, finansēšanas laikposmu, finansējuma veidu, nosacījumus un ietaupījumus salīdzinājumā ar citu veidu līgumu noteikumiem.
Eiropas Parlaments un Padome pieteikumu iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanai apspriež četru nedēļu laikā no dienas, kad abas iestādes to ir saņēmušas, un šo laikposmu var pagarināt vienu reizi par divām nedēļām. Iegādi, ko finansē ar aizdevumu, uzskata par noraidītu, ja Eiropas Parlaments un Padome minētajā laikposmā to skaidri neapstiprina.
VII SADAĻA
EKSPERTI
89. pants
Atalgoti ārējie eksperti
Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 287. pantu. Šādus ekspertus atalgo, pamatojoties uz iepriekš paziņotu fiksētu summu, un tos atlasa, pamatojoties uz to profesionālajām spējām. Atlasi veic, pamatojoties uz atlases kritērijiem, kuros ievēroti nediskriminēšanas, vienlīdzīgas attieksmes un interešu konflikta neesamības principi.
VIII SADAĻA
SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS PIEŠĶIRTAS DOTĀCIJAS UN GODALGAS
90. pants
Dotācijas
Ja Savienība struktūra var piešķirt dotācijas saskaņā ar dibināšanas aktu vai pamatojoties uz Komisijas deleģējumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu, piemēro minētās regulas un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 attiecīgos noteikumus.
91. pants
Godalgas
Ja Savienība struktūra var piešķirt godalgas saskaņā ar dibināšanas aktu vai pamatojoties uz Komisijas deleģējumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu, piemēro minētās regulas un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 attiecīgos noteikumus.
IX SADAĻA
PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS
1. NODAĻA
Pārskatu izklāsts
92. pants
Pārskatu uzbūve
Savienības struktūras pārskatos ietver:
a)
Savienības struktūras finanšu pārskatus;
b)
ziņojumus par Savienības struktūras budžeta izpildi.
93. pants
Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību
1. Katra Savienības struktūra sagatavo pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā.
2. Direktors līdz nākamā finanšu gada 31. martam pārskatu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.
3. Šā panta 2. punktā minētajā pārskatā gan absolūtā, gan procentu izteiksmē sniedz vismaz pārskatu par apropriāciju īstenošanas proporcionālo apjomu, kā arī informācijas kopsavilkumu par apropriāciju pārvietojumiem starp dažādiem budžeta posteņiem.
94. pants
Noteikumi par pārskatiem
1. Savienības struktūras grāmatvedis piemēro noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram.
2. Savienības struktūras pārskatos, kas minēti 92. pantā, ievēro budžeta principus, kas izklāstīti no 5. līdz 31. pantam. Tajos sniedz patiesu un objektīvu priekšstatu par budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijām.
95. pants
Grāmatvedības principi
Finanšu pārskatos, kas minēti 92. pantā, informāciju, tostarp par grāmatvedības politiku, sniedz tādā veidā, kas nodrošina, lai tā būtu būtiska, uzticama, salīdzināma un saprotama. Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, kā izklāstīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajos grāmatvedības noteikumos.
96. pants
Finanšu pārskati
1. Finanšu pārskatus izsaka euro, un tajos ietver:
a)
bilanci un pārskatu par finanšu rezultātiem, kurā uzrāda visus aktīvus un pasīvus, finansiālo situāciju un ekonomiskos rezultātus iepriekšējā gada 31. decembrī; tos izklāsta atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem;
b)
naudas plūsmas pārskatu, kurā uzrāda gada laikā iekasētās un izmaksātas summas, kā arī kases galīgo stāvokli;
c)
pārskatu par neto aktīvu izmaiņām, kurā sniedz pārskatu par rezervju un akumulēto rezultātu izmaiņām gada laikā.
2. Ar finanšu pārskatu piezīmēm papildina un komentē informāciju, kas ietverta 1. punktā minētajos pārskatos, un sniedz jebkādu papildu informāciju, kā paredzēts starptautiski atzītā grāmatvedības praksē, ja tāda informācija ir būtiska attiecībā uz Savienības struktūras darbībām.
97. pants
Budžeta izpildes ziņojumi
1. Budžeta izpildes ziņojumus izsaka euro. Tajos ietver:
a)
ziņojumus, kuros apkopo visas attiecīgā gada budžeta operācijas ieņēmumu un izdevumu izteiksmē;
b)
paskaidrojošas piezīmes, ar kurām papildina un komentē informāciju, kas ietverta ziņojumos.
2. Budžeta rezultātu veido starpība starp:
-
visiem attiecīgajā finanšu gadā iekasētajiem ieņēmumiem,
-
uz attiecīgā finanšu gada apropriāciju pamata veikto maksājumu apmēru, kam pieskaitīts tā paša finanšu gada pārnesto apropriāciju apjoms.
Šā punkta pirmajā daļā minēto starpību palielina vai samazina, no vienas puses, par tādu atceltu apropriāciju neto summu, kas pārnestas no iepriekšējiem finanšu gadiem, un, no otras puses, par:
-
maksājumiem, kas euro maiņas kursa izmaiņu dēļ pārsniedz nediferencētas apropriācijas, kuras ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada,
-
atlikumu, kas radies no realizētiem un nerealizētiem valūtas maiņas guvumiem un zaudējumiem attiecīgajā finanšu gadā.
3. Budžeta izpildes ziņojumu uzbūve ir tāda pati kā Savienības struktūras budžeta uzbūve.
98. pants
Provizoriskie pārskati
1. Savienības struktūras grāmatvedis līdz nākamā gada 1. martam Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai nosūta provizoriskos pārskatus.
2. Savienības struktūras grāmatvedis līdz nākamā gada 1. martam Komisijas grāmatvedim nosūta arī pārskatu apkopojumu, ievērojot standartizētu formātu, ko šim apkopojumam konsolidācijas nolūkos ir noteicis Komisijas grāmatvedis.
99. pants
Galīgo pārskatu apstiprināšana
1. Revīzijas palāta saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 148. panta 1. punktu ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. jūnijam izsaka savus apsvērumus par Savienības struktūras provizoriskajiem pārskatiem.
2. Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Savienības struktūras provizoriskajiem pārskatiem, grāmatvedis saskaņā ar 50. pantu sagatavo Savienības struktūras galīgos pārskatus. Direktors tos nosūta pārvaldes struktūrvienībai, kas sniedz atzinumu par šiem pārskatiem.
3. Direktors ne vēlāk kā līdz nākamā finanšu gada 1. jūlijam Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta galīgos pārskatus līdz ar pārvaldes struktūrvienības atzinumu.
Savienības struktūras grāmatvedis līdz 1. jūlijam Komisijas grāmatvedim nosūta arī pārskatu apkopojumu, ievērojot standartizētu formātu, ko šim apkopojumam konsolidācijas nolūkos ir noteicis Komisijas grāmatvedis.
4. Savienības struktūras grāmatvedis vienlaicīgi ar galīgo pārskatu nosūtīšanu Revīzijas palātai nosūta arī apliecinājuma vēstuli par minētajiem galīgajiem pārskatiem, šīs vēstules kopiju nosūtot arī Komisijas grāmatvedim.
Galīgajiem pārskatiem pievieno grāmatveža apliecinājumu, ka finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar šo sadaļu un piemērojamiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.
Savienības struktūras galīgos pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz nākamā gada 15. novembrim.
5. Direktors ne vēlāk kā līdz nākamā gada 30. septembrim Revīzijas palātai nosūta atbildi uz apsvērumiem, kas izteikti tās gada ziņojumā. Savienības struktūras atbildi vienlaicīgi nosūta arī Komisijai.
2. NODAĻA
Grāmatvedība un īpašuma uzskaite
1. iedaļa
Kopīgi noteikumi
100. pants
Grāmatvedības sistēma
1. Saskaņā ar Savienības struktūras grāmatvedības sistēmu budžeta un finanšu informāciju kārto tā, lai rādītājus varētu ievadīt, iekļaut lietās un reģistrēt.
2. Grāmatvedības sistēmu veido vispārējā uzskaite un budžeta uzskaite. Uzskaiti kārto euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.
3. Kredītrīkotājs var veikt arī analītisko uzskaiti.
101. pants
Kopējas prasības iestāžu grāmatvedības sistēmai
Grāmatvedības noteikumus un saskaņotu kontu plānu, kas jāpiemēro Savienības struktūrai, pieņem Komisijas grāmatvedis saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 152. pantu.
2. iedaļa
Vispārējā uzskaite un budžeta uzskaite
102. pants
Vispārējā uzskaite
Vispārējā uzskaitē, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, hronoloģiskā secībā iegrāmato visus notikumus un operācijas, kas iespaido Savienības struktūras ekonomisko un finanšu stāvokli un tās aktīvus un pasīvus.
103. pants
Iegrāmatošana vispārējā uzskaitē
1. Bilances un vispārējo kontu kustību iegrāmato norēķinu grāmatās.
2. Visus grāmatvedības ierakstus, ieskaitot kontu korekcijas, izdara, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, uz kuriem tajos ir norāde.
3. Grāmatvedības sistēma ir tāda, lai pastāvētu skaidra revīzijas izsekojamība par visiem uzskaites grāmatojumiem.
104. pants
Korekciju uzskaite
Savienības struktūras grāmatvedis pēc finanšu gada beigām līdz galīgo pārskatu sniegšanas dienai veic visas korekcijas, kas nav saistītas ar līdzekļu izmaksu vai iekasēšanu par attiecīgo gadu, bet ir nepieciešamas, lai sniegtu patiesus un godīgus pārskatus. Šādas korekcijas atbilst 101. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem.
105. pants
Budžeta uzskaite
1. Budžeta uzskaitē iegrāmato Savienības struktūras budžeta izpildi.
2. Šā panta 1. punkta nolūkiem budžeta uzskaitē iegrāmato visas budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijas, kas minētas IV sadaļā.
106. pants
Īpašuma uzskaite
1. Savienības struktūra, ievērojot paraugu, ko sastādījis Komisijas grāmatvedis, kārto inventāra sarakstus, kuros norādīts visu to materiālo, nemateriālo un finanšu aktīvu daudzums un vērtība, kas veido Savienības īpašumu.
Savienības struktūra pārbauda, vai ieraksti inventāra sarakstā atbilst faktiskajai situācijai.
2. Savienības struktūras materiālo aktīvu pārdošanu izsludina pienācīgā veidā.
X SADAĻA
ĀRĒJĀ REVĪZIJA, BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA UN KRĀPŠANAS APKAROŠANA
107. pants
Ārējā revīzija
1. Neatkarīgs ārējais revidents pirms Savienības struktūras gada pārskatu konsolidācijas Savienības struktūras galīgajos pārskatos pārbauda, vai gada pārskati pareizi atspoguļo Savienības struktūras ienākumus, izdevumus un finanšu stāvokli.
Ja vien dibināšanas aktā nav noteikts citādi, Revīzijas palāta sagatavo īpašu gada ziņojumu par Savienības struktūru saskaņā ar LESD 287. panta 1. punkta prasībām.
Gatavojot ziņojumu, kas minēts šā punkta otrajā daļā, Revīzijas palāta ņem vērā neatkarīgā ārējā revidenta veikto revīziju, kas minēta šā punkta pirmajā daļā, un pasākumus, kas īstenoti saistībā ar neatkarīgā ārējā revidenta konstatējumiem.
2. Savienības struktūra nosūta Revīzijas palātai Savienības struktūras budžetu, kad tas ir pieņemts galīgajā variantā. Savienības struktūra, cik drīz vien iespējams, informē Revīzijas palātu par visiem lēmumiem un aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 10., 14., 19. un 23. pantu.
3. Revīzijas palāta veic pārbaudes saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 158.-163. pantu.
108. pants
Budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras termiņi
1. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma direktoram sniedz apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi līdz N+2 gada 15. maijam, ja vien dibināšanas aktā nav paredzēts citādi. Direktors informē pārvaldes struktūrvienību par Eiropas Parlamenta apsvērumiem, kuri iekļauti rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par izpildes apstiprinājumu.
2. Ja nav iespējams ievērot šā panta 1. punktā noteikto termiņu, Eiropas Parlaments vai Padome informē direktoru par termiņa pagarināšanas iemesliem.
3. Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par izpildes apstiprinājumu, direktors sadarbībā ar pārvaldes struktūrvienību veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai sekmētu šo šķēršļu novēršanu.
109. pants
Budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra
1. Lēmums par izpildes apstiprinājumu attiecas uz pārskatiem par visiem Savienības struktūras ieņēmumiem un izdevumiem, budžeta rezultātu un Savienības struktūras aktīviem un pasīviem, kas atspoguļoti finanšu pārskatā.
2. Nolūkā sniegt budžeta izpildes apstiprinājumu Eiropas Parlaments pārbauda Savienības struktūras pārskatus un finanšu pārskatus, to darot pēc tam, kad šādu pārbaudi veikusi Padome. Eiropas Parlaments turklāt pārbauda gada pārskatu, ko sagatavojusi Revīzijas palāta, līdz ar Savienības struktūras direktora atbildēm, jebkādiem atbilstošiem Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem par attiecīgo finanšu gadu un Revīzijas palātas atzinumu par pārskatu ticamību un to pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.
3. Direktors pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma tam tādā pašā veidā, kāds paredzēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 165. panta 3. punktā, iesniedz visu nepieciešamo informāciju, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo finanšu gadu.
110. pants
Turpmākie pasākumi
1. Direktors veic atbilstīgus pasākumus saistībā ar apsvērumiem, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprinājumu, un piezīmēm, kas pievienotas Padomes pieņemtajam ieteikumam apstiprināt budžeta izpildi.
2. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma direktors iesniedz ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saistībā ar minētajiem apsvērumiem un piezīmēm. Direktors ziņojuma kopiju iesniedz Komisijai un Revīzijas palātai.
111. pants
Pārbaudes uz vietas, ko veic Komisija, Revīzijas palāta un OLAF
1. Savienības struktūra Komisijas darbiniekiem un citām Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai sniedz piekļuvi saviem objektiem un telpām un visiem datiem un informācijai, ieskaitot datus un informāciju elektroniskā formātā, kas nepieciešama revīzijas veikšanai.
2. Lai konstatētu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar dotāciju vai līguma noslēgšanas tiesībām, kas piešķirtas saskaņā ar šo regulu, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (9) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (10).
3. Neskarot šā panta 1. un 2. punktu, Savienības struktūras nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju līgumos un publiskā iepirkuma dokumentos ietver noteikumus, kuros ir piešķirts skaidrs pilnvarojums Eiropas Revīzijas palātai un OLAF veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu atbilstoši to attiecīgajai kompetencei.
XI SADAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
112. pants
Informācijas pieprasījumi no Eiropas Parlamenta un Padomes
Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir tiesības no Savienības struktūras saņemt jebkādu nepieciešamu informāciju vai paskaidrojumus par to kompetences jomā esošajiem budžeta jautājumiem.
113. pants
Savienības struktūras jaunās finanšu regulas pieņemšana
Katra struktūra, kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā, pieņem jaunu finanšu regulu, kam jāstājas spēkā 2014. gada 1. janvārī, vai jebkurā gadījumā pieņem šādu regulu sešu mēnešu laikā no dienas, kad struktūra ir iekļauta minētās regulas 208. panta darbības jomā, tai piešķirot ieguldījumu no budžeta.
114. pants
Noteikumi Savienības struktūras finanšu regulas īstenošanai
Pārvaldes struktūrvienība pēc direktora priekšlikuma, ciktāl nepieciešams un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu, pieņem sīki izstrādātus noteikumus Savienības struktūras finanšu regulas īstenošanai.
115. pants
Atcelšana
Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 atceļ no 2014. gada 1. janvāra. Tomēr minētās regulas 40. pantu turpina piemērot līdz 2014. gada 31. decembrim, un 27. panta 4. un 7. punktu turpina piemērot līdz 2015. gada 31. decembrim.
116. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Tomēr 47. pantu un 82. panta 5. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra un 32. pantu un 33. panta 5. un 8. punktu piemēro no 2016. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 30. septembrī