NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 833/2012
(2012. gada 17. septembris),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas ruļļu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2011. gada 20. decembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētas Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes alumīnija folijas ruļļu importu Savienībā.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Metālu apvienība (“Eurométaux”) (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 9. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrētas alumīnija folijas ruļļu kopējās Savienības produkcijas. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
2. Personas, uz kurām attiecas Procedūra
(3)
Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus, ražotājus analogajā valstī, importētājus, izplatītājus, citas zināmās iesaistītās personas un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Sūdzības iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, ĶTR ražotāji eksportētāji, importētāji un izplatītāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Ņemot vērā Savienības ražotāju, importētāju un ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(6)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, importētāji un ražotāji eksportētāji tika lūgti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (kā noteikts turpmāk 3. punktā) laikposmā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim.
(7)
Attiecībā uz Savienības ražotājiem paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi, pamatojoties uz informāciju, ko pirms izmeklēšanas sākšanas bija saņēmusi no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Izlasē ietilpa četri lielākie zināmie uzņēmumi vai uzņēmumu grupas Savienībā.
(8)
Kā skaidrots 24. apsvērumā, tikai divi nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc, ņemot vērā, ka importētāju, kas sadarbojās, bija maz, tika uzskatīts, ka atlase vairs nav nepieciešama. Trešais uzņēmums importētājs iesniedza informāciju, bet neiekļāva atbildes uz anketas jautājumiem.
(9)
Kā skaidrots 26. apsvērumā, 14 ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību.
(10)
Lai ražotājiem eksportētājiem ļautu pēc vēlēšanās iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuālā režīma (“IR”) piešķiršanu, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas visiem zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm. Divi uzņēmumi pieteicās un pieprasīja TER, viens uzņēmums tika iekļauts izveidotajā izlasē, bet otrs ne. IR pieprasījumus tika saņemts no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem un no uzņēmuma, kas pieprasīja TER, bet nebija iekļauts izlasē.
(11)
Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, četriem atlasītajiem uzņēmumiem un visiem citiem uzņēmumiem, lai tie varētu pieprasīt individuālu pārbaudi. Aptaujas anketas tika nosūtītas arī visām citām zināmajām iesaistītajām personām, proti, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, tiem importētājiem Savienībā, kuri sadarbojās, un patērētāju apvienībai.
(12)
Tika saņemtas atbildes no trim atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem un diviem nesaistītiem importētājiem. Uz lietotāja aptaujas anketu atbildēja arī seši mazumtirgotāji.
(13)
Komisija nesaņēma nevienu individuālās pārbaudes pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu.
(14)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
Ražotāji Savienībā
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itālija;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Vācija;
-
ITS BV, Apeldorna, Nīderlande;
-
SPHERE Group, Parīze, Francija;
ĶTR ražotāji eksportētāji
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanhaja;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ninbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ninbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanhaja;
Saistītais importētājs Savienībā
-
CeDo Limited, Telford, Apvienotā Karaliste.
Ražotājs Turcijā (analogajā valstī)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
Lai savāktu informāciju par alumīnija folijas ražošanas galvenās netiešās izejvielas izmaksām, t. i., primāro alumīniju, pieprasīja informāciju no Shanghai Futures Exchange (“SHFE” jeb “Exchange”), kas ir galvenā alumīnija tirdzniecības platforma Ķīnā. Informāciju par pasaules tirgiem un cenām pieprasīja no London Metal Exchange (“LME”), kuru informatīvā nolūkā arī apmeklēja. SHFE pēc Komisijas pieprasījuma sniedza rakstisku informāciju. Komisija ierosināja apmeklēt SHFE informatīvā nolūkā, uzņēmums tam sākotnēji piekrita. Tomēr vēlāk SHFE uzskatīja, ka šādam apmeklējumam jāsaņem atļauja no Ķīnas valdības. No otras puses, Ķīnas iestādes noliedza, ka šāda atļauja būtu vajadzīga. Visbeidzot SHFE atsauca sākotnējo piekrišanu un nolēma apmeklējumu nepieņemt.
(16)
Informatīvā nolūkā tika apmeklēts Shanghai Metals Markets (“SMM”), izdevējs Šanhajā, kurš sniedza informāciju par cenu.
3. Izmeklēšanas Periods
(17)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais Ražojums
(18)
Attiecīgais ražojums ir alumīnija folija, kuras biezums ir no 0,007 mm līdz 0,021 mm, bez pamatnes, kas nav tālāk citādi apstrādāta kā vien velmēta, gofrēta vai negofrēta, vieglos ruļļos, kuru vienības svars nav lielāks par 10 kg (“attiecīgais ražojums” jeb “alumīnija folija ruļļi” jeb “AHF”). Uz attiecīgo ražojumu pašlaik attiecas KN kodi ex 7607 11 11 un ex 7607 19 10.
(19)
Attiecīgo ražojumu parasti izmanto kā patēriņa preci iepakošanai un citam lietojumam mājsaimniecībā / sabiedriskajā ēdināšanā. Ražojuma definīcija netika apstrīdēta.
2. Līdzīgais Ražojums
(20)
Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija folijai ruļļos, kuru ražo ĶTR un eksportē no ĶTR, alumīnija folijai ruļļos, kuru Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, un alumīnija folijai ruļļos, kuru Turcijas ražotājs, kas sadarbojās, ražo un pārdod Turcijā (analogā valsts), ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pamatlietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. ATLASE
1. Savienības Ražotāju Atlase
(21)
Ņemot vērā Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu kaitējuma noteikšanai tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(22)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Šajā izlasē ietilpa 4 lielākie uzņēmumi (uzņēmumu grupas) no vairāk nekā 30 Savienības ražotājiem, par kuriem bija zināms, ka tie ražojuši līdzīgo ražojumu pirms izmeklēšanas sākšanas. Izlasi izveidoja, pamatojoties uz ražotāju pārdošanas apjomu, to lielumu un ģeogrāfisko atrašanās vietu Savienībā, un ierosinātā izlase bija 44 % no kopējās lestās Savienības produkcijas IP laikā. Ieinteresētās personas 15 dienu laikā no šī paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas tika aicinātas iepazīties ar šiem dokumentiem, kuri pieejami ieinteresētajām personām, un izteikt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Pēc tam, kad bija beidzies termiņš, kurā varēja sniegt piezīmes, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka izlasē būtu jāiekļauj ražotājs no Apvienotās Karalistes. Tāpēc tiek norādīts, ka Apvienotās Karalistes ražošanas uzņēmums (daļa no Sphere Group) tika ieļauts izlasē. Neviena cita ieinteresētā persona neiebilda pret galīgo izlasi, un tāpēc izlase tika apstiprināta.
2. Nesaistīto Importētāju Atlase
(23)
Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējamo lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(24)
Tikai divi nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita sadarboties. Tāpēc atlase vairs netika uzskatīta par nepieciešamu.
3. Ražotāju Eksportētāju Atlase
(25)
Ņemot vērā Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga noteikšanai tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(26)
Kopā 14 ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Šie uzņēmumi IP laikā eksportēja apmēram 7 800 tonnas, t. i., apmēram 60 % no Ķīnas eksporta uz ES tirgu. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no šīm personām, Komisija izveidoja izlasi, kurā ietilpa četri ražotāji eksportētāji ar vislielāko produkcijas, pārdošanas un eksporta reprezentatīvo apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Pēc tam viens no atlasītajiem uzņēmumiem atteicās sadarboties un cits uzņēmums paziņoja Komisijai, ka informācija, ko tas sniedzis Komisijai atlases veidlapā, bijusi kļūdaina. Pamatojoties uz jauno informāciju, tika nolemts šo uzņēmumu izslēgt no uzņēmumu izlases. Komisija piedāvāja vēl diviem uzņēmumiem tikt iekļautiem izlasē. Par galīgo izlases sastāvu notika apspriešanās ar ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ĶTR pārstāvniecību ES un sūdzības iesniedzēju. Neviena ieinteresētā persona neiebilda pret šo izlasi. Viens no jaunatlasītajiem uzņēmumiem vēlāk pārtrauca sadarbību. Tādējādi galīgajā izlasē bija trīs ĶTR ražotāji eksportētāji, kas aptvēra apmēram 30 % no attiecīgā ražojuma importa uz Savienību IP laikā un bija 50 % no to 14 ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma, kuri sniedza datus atlases vajadzībām.
D. DEMPINGS
1. Tirgus Ekonomikas Režīms un Individuālais Režīms
1.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(27)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu.
(28)
Divi uzņēmumi, CeDo Shanghai Co. Ltd. (“CeDo Shanghai”) un Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (“Blue Diamond”), pieteicās un pieprasīja TER. Kā skaidrots iepriekš, izlasē tika iekļauts tikai CeDo Shanghai; otrs uzņēmums netika iekļauts. Tomēr pēc Tiesas sprieduma lietā C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) un citi pret Eiropas Savienības Padomi tika nolemts pārbaudīt visas TER pieprasījuma veidlapas, kuras tika saņemtas termiņā, t. i., divu iepriekš minēto uzņēmumu pieprasījumus.
(29)
TER pieprasījumus analizēja, izmantojot piecus pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus. Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad - TER kritēriju kopsavilkums:
-
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, valstij nozīmīgi neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;
-
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem;
-
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
-
tiesību akti par bankrotu un īpašuma tiesībām garantē juridisku noteiktību un
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.
(30)
Šo uzņēmumu telpās saistībā ar TER pieprasījumu tika veikta izmeklēšana uz vietas.
(31)
Saskaņā ar 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritēriju, pamatojoties uz pierādījumiem, ka sākotnējās pamatizejvielas, t. i., alumīnija, cena bija izkropļota, abu uzņēmumu TER pieprasījumi tika noraidīti. Kā turpmāk aprakstīts, šos izkropļojumus konstatēja arī starpizejvielas, t. i., alumīnija folijas lielajos ruļļos, cenā. Uzņēmumi neatbilda arī iepriekš izklāstītajiem kritērijiem.
1.1.1. Visas ražošanas nozares secinājumi par 1. kritēriju - ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi un lielāko ieguldījumu izmaksas
(32)
Alumīnija folijas mazos ruļļos ražošana ir vienkāršs process - alumīnija folija lielos ruļļos tiek pārtīta, sagriezta un iepakota mazākos ruļļos. Alumīnija folijas galvenā izejviela ir primārais alumīnijs. Primārais alumīnijs ir apmēram 60-70 % no šīs izmeklēšanas attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, un tāpēc tas ir galvenais šīs ražošanas izmaksu avots. Tas parādās visas ražošanas nozares praksē, kotējot alumīnija folijas iepirkuma un pārdošanas cenu, pamatojoties uz primārā alumīnija (alumīnija stieņa) references cenu, kurai pieskaitīta ražošanas/pārrēķina maksa. Uzņēmumi, kuri pieprasīja TER, iepirka alumīnija foliju lielos ruļļos atbilstīgi iepirkuma līgumiem, kuros alumīnija folijas lielos ruļļos cenu noteica, atsaucoties uz primārā alumīnija cenām, ko publicējis SMM, kas sniedz cenu informāciju par dažādiem metāliem un kotē šīs cenas, pamatojoties uz dienas cenām biržā Šanhajā. SMM publikācija ir ļoti reprezentatīva attiecībā uz iekšzemes alumīnija cenām. Šīs cenas ir ļoti līdzīgas cenām, ko kotē SHFE, kur vairums šo darījumu notiek Ķīnā.
(33)
Ja jānosaka tādas preces kā primārā alumīnija cena, pasaulē izmanto atsauci uz LME kotāciju. Alumīnija cena Ķīnas iekšzemes tirgū ievērojami atšķiras no LME cenas. Kā parādīts nākamajā diagrammā, LME/SHFE cenu atšķirība IP laikā svārstījās no + 500 līdz - 90 USD par tonnu. Izmeklēšanas periodā LME cenu kotācija ir bijusi vidēji mēnesī vairāk nekā par 9 % augstāka nekā SHFE (neto cena), atšķirībai perioda vidū sasniedzot pat + 23 %. Tāpat jāpiemin, ka izmeklēšanas perioda pēdējās daļas laikā, kad cenas pasaulē samazinājās tirgus pieprasījuma krituma dēļ, attiecībā uz SHFE cenām (pat par 3 % pārsniedzot LME cenas) varēja vērot pretēju tendenci, kura parāda šajā tirgū dominējošos cenu izkropļojumus.
(34)
Tiek uzskatīts, ka primārā alumīnija iepriekš parādītā ievērojamā cenu novirze salīdzinājumā ar pārējo pasauli radusies tāpēc, ka virkne ar valsti saistītu faktoru tika kombinēta ar nozīmīgu valsts iejaukšanos iekšzemes tirgū, izmantojot vairākus rīkus. Valsts ietekmes dēļ radies diezgan norobežots primārā alumīnija Ķīnas iekšzemes tirgus, kurā nedarbojās tirgus spēki.
(35)
Pirmkārt, Ķīnas Vērtspapīrus regulējošā komisija (“CSRC”) kontrolē SHFE. SHFE veic savas funkcijas saskaņā ar nākotnes darījumu tirdzniecības pārvaldes noteikumiem, nākotnes darījumu biržas pārvaldes pasākumiem un to statūtiem. Vairāki no šiem valsts noteikumiem, kuri regulē biržas darbību, rada zemu svārstīgumu, izkropļo SHFE cenas un cenu tendences: ikdienas cenu svārstības tiek noteiktas 4 % robežās virs vai zem iepriekšējās tirdzniecības dienas norēķina cenas, tirdzniecība notiek reti (līdz katra mēneša 15. datumam), nākotnes darījumu līgumu termiņš ir ierobežots līdz 12 mēnešiem, brokeru atvērto darījumu līgumu skaits nedrīkst pārsniegt konkrētu skaitu, spekulācijas ar cenām ir aizliegtas.
(36)
Ar likumu noteikts, ka piekļuve SHFE ir atļauta tikai Ķīnas brokeriem, kuriem jāsaņem atļauja no CSRC tur tirgoties. SHFE brokeru tirgus pārstāvji var veikt darījumus tikai pēc SHFE brokeru pieprasījuma, nevar pieņemt pasūtījumus no citām organizācijām un nevar tirgoties uz sava rēķina. Fiziskas piegādes drīkst notikt tikai uz apstiprinātu noliktavu ĶTR atšķirībā no starptautiskām biržām, no kurām piegādi drīkst veikt uz jebkuru vietu pasaulē. Turklāt, tā kā šī platforma paredzēta tikai fiziskai apmaiņai (netiek pārdoti atvasinājumi), Ķīnas alumīnija tirgus tiek pilnībā izolēts. Tāpēc šķīrējtiesa ar LME vai citiem tirgiem praktiski nav iespējama, un SHFE strādā izolēti no pasaules tirgiem. Tādējādi izlīdzināšana ar šiem tirgiem nevar notikt.
(37)
Otrkārt, valsts iejaucas SHFE cenu noteikšanas mehānismos, ņemot vērā, ka tā ir gan primārā alumīnija pārdevēja, gan pircēja ar Valsts rezerves biroja un valsts iestāžu starpniecību. Piemēram, Ķīnas valdība ieviesa stimulēšanas pasākumus, kuru mērķis bija ierobežot ekonomikas krīzes ietekmi 2008. gada beigās, un šajos pasākumos ietilpa Valsts rezerves biroja shēma, kurā bija paredzēts pirkt alumīniju no metāllietuvēm, lai atbalstītu to darbību, mākslīgi palielinot iekšzemes pieprasījumu, jo pasaules finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā samazinājās globālais pieprasījums. Šie valsts organizētie iepirkumi ievērojami izkropļoja cenas 2009. gada pirmajā pusē. Tāpēc jāatzīmē, ka izmeklēšanas perioda beigās Ķīnas iekšzemes tirgus cenas mainījās pretējā virzienā nekā pasaules tirgus cenas.
(38)
Ķīnas valsts aprakstījusi savu iejaukšanās politiku alumīnija nozarē savā Divpadsmitajā alumīnija nozares attīstības piecgadu plānā (2011-2015). Plānā paredzēts “koriģēt nodokli un eksporta nodokļu atlaides un citas ekonomiskās sviras, kā arī stingri kontrolēt paplašināšanās kopējo apjomu un primāro ražojumu eksportu”. Praksē tas nozīmē, ka tiek iedarbinātas specifisku nodokļu shēmas, lai veicinātu alumīnija ražošanas nozari. Šie rīki laupa drosmi eksportēt primāro alumīniju no ĶTR, vienlaicīgi iekšzemes un eksporta tirgos veicinot tādu pakārtoto ražojumu (kā attiecīgais ražojums) importu un ražošanu, kuros izmanto alumīniju.
(39)
Ar šo plānu turpina īstenot daudzu gadu politiku, kura bija paredzēta jau iepriekšējos plānos. Turklāt šie plāni ir īstenoti daudzu gadu gaitā, un IP laikā tika veikti vairāki īstenošanas pasākumi, kuri aprakstīti turpmāk šajā regulā. Minētās shēmas ir šādas:
1)
izvedmuitas nodoklis 17 % apmērā, kas noteikts primāram alumīnijam un alumīnija lūžņiem (salīdzinājumā ar 0 % nodokli, kas noteikts alumīnija folijai mazos ruļļos);
2)
PVN atlaide 0 % apmērā, kas noteikta primāram alumīnijam (salīdzinājumā ar atlaidi 15 % apmērā, kas no 2009. gada jūnija noteikta alumīnija folijai);
3)
5 % ievedmuitas nodokļa atcelšana metālam.
(40)
Valsts izmanto šo pasākumu kombināciju, lai ierobežotu primārā alumīnija eksportu, kas savukārt palielina iekšzemes piedāvājumu un rada cenas samazinājumu iekšzemes tirgū.
(41)
Lielākā daļa Ķīnas alumīnija metāllietuvju pieder valstij. Dažādos rūpniecības plānos, kuri nepārprotami ietekmē alumīnija ražošanas jaudu un izlaidi, īpaši Divpadsmitajā alumīnija nozares attīstības piecgadu plānā (2011-2015), paredzēts stratēģiski attīstīt “alumīnija padziļinātas apstrādes ražojumus un veicināt alumīnija ražošanas nozari, lai turpinātu paplašināt rūpniecisko ķēdi”.
(42)
Iepriekš aprakstītie Ķīnas valsts veiktie pasākumi tika uzskatīti par pierādījumu, kas liecināja par valsts iejaukšanos uzņēmumu lēmumos par izejvielu iegādi un ražošanas izmaksām. Pašreizējā Ķīnas augsto eksporta maksājumu sistēma un PVN neatmaksāšana par primārā alumīnija eksportu kopā ar to, ka nav eksporta nodokļu un daļēji atmaksā PVN par tādu pakārtoto alumīnija ražojumu eksportu kā attiecīgais ražojums, un valsts iejaukšanās SHFE cenu noteikšanā ir radījusi situāciju, ka Ķīnas primārā alumīnija cenas un pakārtoto alumīnija ražojumu (kurus izmanto arī kā izejvielu citu alumīnija ražojumu izgatavošanā) cenas veidojas valsts iejaukšanās rezultātā, neatkarīgi no cenu svārstībām starptautiskajos tirgos. Tam ir tieša ietekme uz uzņēmuma lēmumiem, iegādājoties pakārtotas alumīnija izejvielas. Alumīnija cenas ir vienmēr tikušas izkropļotas, izņemot ļoti nelielu laikposmu, kad, kā iepriekš minēts, valstij bija citas kropļojošas prioritātes, un tas ir radījis netaisnīgu priekšrocību Ķīnas alumīnija folijas ražotājiem.
(43)
Paturot prātā, ka primārais alumīnijs ir apmēram 60 % no alumīnija folijas mazos ruļļos ražošanas izmaksām, šī atšķirība rada ievērojamu netaisnīgu izmaksu priekšrocību Ķīnas ražotājiem, kura tādai patēriņa precei kā alumīnija folija mazos ruļļos ir izšķiroša.
(44)
CeDo Shanghai apstrīdēja Komisijas konstatējumus pēc to izpaušanas šim uzņēmumam. Pirmkārt, tas apgalvoja, ka daži Komisijas konstatējumi ir kļūdaini un nekonsekventi, kas nelabvēlīgi ietekmē kopējo konstatējumu par ĶTR uzņēmumu lēmumiem uzņēmējdarbības jomā. Tas īpaši norādīja, ka piekļuve SHFE ir atļauta ne tikai Ķīnas valstspiederīgajiem, jo var atvērt rēķinu pie brokeriem, kuriem ir atļauja tirgoties SHFE. Kopumā, uzņēmums neapstrīdēja faktu, ka Ķīnas valsts veic kontrolētus pasākumus, bet, kā uzskata šis uzņēmums, šo pasākumu mērķis ir nevis izkropļot cenas un nodrošināt zemu svārstīgumu tirgū, bet gan novērst spekulāciju un iespējamās kļūdas darījumos. Otrkārt, uzņēmums apgalvoja, ka atšķirības un starpības starp SHFE un LME cenām IP laikā bija diezgan nelielas, ietverot periodu, kad ĶTR cenas bija pat augstākās pasaulē. Tāpēc Ķīnas ražotāju izmaksu priekšrocības, kuras varētu veidoties zemāku cenu dēļ, ir nelielas, ja tādas vispār ir. Turpinājumā uzņēmums skaidro pretējās cenu tendences IP beigās, kuras radās, tāpēc ka 2011. gada beigās Ķīnas ekonomika turpināja attīstīties, nevis tādēļ, ka valsts radījusi izkropļojumus. Visbeidzot, tas apgalvoja, ka iepriekš minētie mehānismi vai procedūras būtiski neietekmē uzņēmuma lēmumus attiecībā uz izmaksu un cenu noteikšanas politiku.
(45)
Uzņēmuma apgalvojumi nav pretrunā Komisijas konstatējumiem, ka SHFE drīkst tirgoties tikai Ķīnas brokeri. Uzņēmuma apgalvojumi par valsts pasākumu mērķiem un nolūku ir spekulatīvi, un pagaidām par tiem nav sniegti pierādījumi. Nav svarīgi, kāpēc tika ieviesti šie noteikumi un ierobežojumi. Būtiska ir to vispārējā ietekme radīt izolētu alumīnija iekšzemes tirgu, kurā cenu tendences neatbilst pasaules tirgu cenu tendencēm. Tāpēc tiek norādīts, ka pēc izpaušanas Ķīnas iestādes nesniedza piezīmes par šo punktu. Kā iepriekš secināts 43. apsvērumā, Ķīnas alumīnija tirgus izkropļojums (no kura atņemta cenu atšķirība 9 % apmērā IP laikā) ir pietiekami liels, lai radītu ievērojamu netaisnīgu cenu priekšrocību Ķīnas ražotājiem attiecībā uz tādu patēriņa preci kā attiecīgais ražojums. Šo izmaksu priekšrocību nevar izskaidrot ar jebkuru salīdzinošu Ķīnas alumīnija ražotāju priekšrocību. Visbeidzot visi uzņēmumi, kas sadarbojās, pirka izejvielas Ķīnas iekšzemes tirgū, pamatojoties uz līgumiem, kuri tika indeksēti saskaņā ar vietējo alumīnija cenu indeksiem. Tādējādi valsts pasākumi, kuri rada izkropļotu alumīnija tirgu, nepārprotami ietekmē atsevišķu uzņēmumu lēmumus.
(46)
Blue Diamond skaidroja, ka SMM cenas nav valsts regulētas cenas un SMM ir līdzīgs LME, jo abi ir publiski informācijas avoti. Komisija nekonstatēja, ka valsts tieši nosaka cenas, tāpēc šī piezīme ir neatbilstoša. Otrkārt, fakts, ka cenas ir publiski pieejamas, automātiski nenodrošina, ka tās radušās tirgus spēku ietekmes rezultātā.
1.1.2. Ar uzņēmumu saistīti secinājumi attiecībā uz 2.-5. kritēriju
(47)
Komisija konstatēja, ka CeDo Shanghai neatbilst 3. kritērijam, jo aizdevuma atmaksai ārvalstu valūtā tam bija jāsaņem atļauja no Valūtas maiņas pārvaldes, kurai, kā tiek uzskatīts, ir kropļojoša ietekme uz uzņēmuma lēmumiem par aizņēmumiem un tāpēc arī uz tā finansiālo stāvokli.
(48)
CeDo Shanghai apstrīdēja Komisijas konstatējumus attiecībā uz 3. kritēriju. Tas apgalvoja, ka reģistrēšanās Valūtas maiņas pārvaldē ir visas valsts prakse, kuru piemēro katram uzņēmumam, kas atmaksā aizņēmumus no ārzemēm, un tā ir tikai Ķīnas finanšu iestāžu laba pārvaldība, kas palīdz nodrošināt, ka netiek veikta finanšu līdzekļu aizpludināšana no Ķīnas. Uzņēmums apgalvoja, ka ne ražošanas izmaksas, ne vispārīgais finansiālais stāvoklis nav atkarīgs no minētās atļaujas. Tāpēc CeDo apgalvoja, ka Komisijas 3. kritērija definīcija šajā sakarā ir kļūdaina.
(49)
Finansēšanas lēmumi uzņēmumiem ir vieni no svarīgākajiem lēmumiem. CeDo sniegtajos ārējā parāda noteikumos skaidri noteikta apstiprināšanas procedūra, kas attiecas uz ārpus Ķīnas izdarītiem aizņēmumiem. Tāpēc, ja uzņēmums pieņem lēmumu saņemt finansējumu no ārzemēm, tam jāsaņem valsts atļauja, kas rada finansiālā stāvokļa izkropļojumu. Tāpēc uzņēmuma prasības noraidīja.
(50)
Blue Diamond neatbilda 1. kritērijam, tāpēc ka izmantoja priekšrocības, ko sniedza pagarinājums atbrīvojumam no ienākuma nodokļa. Tas neatbilda arī 2. kritērijam, jo tam nebija vienas skaidri saprotamas grāmatvedības pamatuzskaites, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidētu neatkarīgs revidents un kuru izmantotu visiem nolūkiem. Visbeidzot uzņēmums nevarēja pierādīt, ka atbilst 3. kritērijam, jo tas izmanto rūpniecības telpas bez maksas, kas kropļo tā izmaksas un finansiālo situāciju.
(51)
Uzņēmums iebilda pret dažiem konstatējumiem. Tas apgalvoja, ka atbrīvojums no nodokļiem neietekmē eksporta cenas, kuras tika aplūkotas antidempinga izmeklēšanā. Tas arī apgalvoja, ka savā grāmatvedībā ievērojis Ķīnas PVN noteikumus, un atšķirīgo pārdošanas un grāmatvedības uzskaiti skaidroja ar līguma nosacījumiem, kas nav uzņēmuma pastāvīga prakse. Uzņēmums apstiprināja, ka izmanto ievērojamu rūpniecisko platību bez maksas, pamatojoties uz vienošanos.
(52)
Piezīmes par dubultu rēķinu izrakstīšanu bija pretrunā skaidrojumam un pierādījumiem, kas tika saņemti izmeklēšanā uz vietas. Citi pierādījumi attiecībā uz dubultu rēķinu izrakstīšanu un to, kā uzņēmuma nolietojuma uzskaitē tika ievēroti Ķīnas PVN noteikumi, kā apgalvoja uzņēmums, netika sniegti. Visbeidzot, uzņēmums apstiprināja konstatējumus attiecībā uz atbrīvojumiem no nodokļiem un bezmaksas rūpniecības telpām. Šajā sakarā tiek norādīts, ka visi TER pieprasījumu novērtēšanai izmantotie kritēriji neattiecas tikai uz eksporta cenu, bet paredzēti, lai noteiktu, vai ražotājs attiecībā uz līdzīga ražojuma ražošanu un pārdošanu darbojas gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos. Turklāt, tā kā uzņēmums nepieprasīja individuālu pārbaudi un netika iekļauts izlasē, informācija par tā eksporta cenu netika pieprasīta.
(53)
Tāpēc abu uzņēmumu TER pieprasījums tika noraidīts.
1.2. Individuālais režīms (IR)
(54)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
tie, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti;
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās;
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei un
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(55)
Visi atlasītie uzņēmumi un Blue Diamond pieprasīja IR. Šīs prasības tika pārbaudītas. Izmeklēšanā tika atklāts, kas visi atlasītie uzņēmumi un Blue Diamond atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem.
(56)
Tāpēc visiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un Blue Diamond piešķīra IR.
2. Analogā Valsts
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību analogā valstī.
(58)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu pauda nodomu ĶTR normālās vērtības noteikšanai izmantot Amerikas Savienotās Valstis kā piemērotu analogo valsti un aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes par šo jautājumu.
(59)
Par Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”) kā ierosināto analogo valsti netika saņemtas pamatotas piezīmes. Neviena ieinteresētā persona neieteica alternatīvu analogo valsti, kurā ražo līdzīgo ražojumu.
(60)
Arī ASV ražotāji nesadarbojās, lai gan izmeklēšanas laikā ar visiem zināmajiem ražotājiem ASV notika sazināšanās. Komisija lūdza sadarboties ražotājus no citām trešām valstīm, kuras bija minētas sūdzībā, piemēram, Meksikā un Dienvidāfrikā, tomēr arī šīs valstis nesadarbojās.
(61)
Komisija, izmantojot savus resursus, centās noteikt papildu ražotājus trešās valstīs. Tādēļ visiem zināmajiem ražotājiem trešās valstīs (Turcijā, Indijā, Dienvidkorejā) tika nosūtītas vēstules un aptaujas anketas.
(62)
Divi Turcijas ražotāji pieteicās, izrādot vēlmi sadarboties. Pēc tam viens ražotājs iesniedza visas atbildes uz anketas jautājumiem un piekrita pārbaudes apmeklējumam savās telpās.
(63)
Komisija novērtējumu par Turcijas kā analogās valsts piemērotību iekļāva nekonfidenciālajā informācijā, kas pieejama ieinteresētajām personām. Neviena ieinteresētā persona nenāca klajā ar piezīmēm par to, ka šajā lietā Turcija tiek izvelēta par analogo valsti.
(64)
Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka Turcija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
3. Normālā Vērtība
(65)
Tā kā neviens no uzņēmumiem, kas pieprasīja TER, nevarēja pierādīt atbilstību TER kritērijiem un pārējie divi uzņēmumi, kurus iekļāva izlasē, nepieprasīja TER, normālo vērtību visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem noteica, kā iepriekš skaidrots 57. apsvērumā, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām par līdzīgo ražojumu vai tā salikto normālo vērtību Turcijā. Pēc tam, kad tika izvēlētas samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā, normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz 14. apsvērumā minētā Turcijas ražotāja, kas sadarbojās, uzņēmumā pārbaudītajiem datiem.
(66)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem bijis reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka Turcijas ražotāja, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma pārdošanas apjoms bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko uz Savienību eksportēja atlasītie ražotāji eksportētāji.
(67)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka šī pārdošana ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas, kādas bija Turcijas tirgū izmeklēšanas periodā.
(68)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no minētā ražojuma veida pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un šā veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi ir vai nav bijuši rentabli.
(69)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu IP laikā.
(70)
Ja Turcijas ražotājs, kas sadarbojās, nebija pārdevis konkrēto ražojuma veidu iekšzemes tirgū, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(71)
Ražojumu veidiem, kurus Turcijas ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva nevis iekšzemes tirgū, bet citos tirgos, normālo vērtību noteica, tā paša ražojuma veida, ko pārdeva citos tirgos, ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”) un peļņu. Ražojumu veidiem, kurus Turcijas ražotājs, kas sadarbojās, nepārdeva vispār, normālo vērtību noteica, visu ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot PVA un peļņu.
(72)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam PVA un peļņas summas noteica, pamatojoties uz faktiskiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis Turcijas ražotājs.
4. Eksporta Cenas
(73)
Ražotāji eksportētāji veica eksportu uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā.
(74)
Ja eksports uz Savienību tika veikts tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(75)
Ja eksportu uz Savienību veica, izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz pirmajām tālākpārdošanas cenām, kuras šie saistītie uzņēmumi noteica neatkarīgiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika koriģētas visas izmaksas, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa. Attiecībā uz peļņas normu tika izmantota divu nesaistīto importētāju saņemtā peļņa par attiecīgo ražojumu, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu sakarā ar saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju.
5. Salīdzinājums
(76)
Tā kā Ķīnas importā ietilpa privāto zīmolu darījumi, salīdzināšana notika, tikai pamatojoties uz privāta zīmola ražojumu pārdošanu, ko veica Turcijas uzņēmums, kas sadarbojās.
(77)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, pareizu un pamatotu ar pārbaudītiem pierādījumiem, izdarīja atbilstošas netiešo nodokļu, transportēšanas, apdrošināšanas, pārkraušanas, galvojuma un kredītizmaksu korekcijas. Iepakojuma svaru salīdzinājumā neņēma vērā.
(78)
Izmantojot PCN sistēmu ražojumu veidu klasificēšanai, visiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem bija zems atbilstības līmenis. Ja nevarēja noteikt tiešu atbilstību, tika salīdzināti līdzīgi veidi un attiecībā uz atšķirībām, piemēram, iepakojuma veidu, veica korekcijas. Ja izmantoja paņēmienu, kas balstās uz līdzībām, iesaistītajai personai tika sniegta sīka informācija.
6. Dempinga Starpības
(79)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.
(80)
Minēto trīs dempinga starpību vidējais svērtais lielums tika aprēķināts neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās.
(81)
Ņemot vērā, ka ĶTR sadarbības līmenis bija zems (apmēram 60 %), uzskata, ka valsts mēroga dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, būtu jāaprēķina, pamatojoties uz eksportētāju, kas sadarbojās, darījumiem ar vislielāko dempingu.
(82)
Šādi noteiktās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
1. tabula
Dempinga starpības
Uzņēmuma nosaukums
Statuss
Dempinga starpība
CeDo Shanghai Co. Ltd.
IR
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
IR
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
IR
28,6 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
35,2 %
Valsts mēroga dempinga starpība
43,4 %
E. KAITĒJUMS
1. Savienības Produkcija un Savienības Ražošanas Nozare
(83)
Savienībā ir 31 līdzīgā ražojuma ražotājs vai ražotāju grupas, un vairums ir relatīvi nelieli. Šeit turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzības iesniedzējs Eurométaux darbojās septiņu ražotāju vārdā, kuru kopīgais ražošanas apjoms IP laikā bija apmēram 50 % no Savienības kopējās konkrētu alumīnija foliju ruļļos produkcijas. Tomēr būtu jānorada, ka sūdzības iesniedzēja sniegtie dati, kas salīdzināti ar citiem pieejamajiem avotiem, aptvēra visus zināmos uzņēmumus, kuri ražo un pārdod attiecīgo ražojumu Savienības tirgū. Pamatojoties uz to, tika noteikts, ka Savienības kopējā līdzīgā ražojuma produkcija IP laikā bija 91 000 tonnu. Ar sūdzības iesniedzēja starpniecību informācija tika iegūta vai bija pieejama no visiem zināmajiem uzņēmumiem, kuri ražoja un pārdeva attiecīgo ražojumu Savienības tirgū, tāpēc šajā izmeklēšanā šī informācija tiks izmantota ka makroekonomiskie rādītāji.
2. Savienības Patēriņš
(84)
Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, kam pieskaitīts imports uz Savienības tirgu. Šos datus sniedza sūdzības iesniedzējs, un tos darīja pieejamus visām ieinteresētajām personām. Datus par Savienības ražotājiem salīdzināja ar datiem, ko Komisija ieguva uzdevuma aprakstā un izlases izveidē. Datus par attiecīgā ražojuma importu gan uz attiecīgo valsti, gan uz trešām valstīm salīdzināja ar Eurostat pieejamajiem COMEXT datiem. Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka šie skaitļi par pārdošanu Savienības tirgū ietver konkrētus ĶTR saražotos apjomus, kas jau iekļauti datos par importu. Tāpēc tika atskaitīts konkrētu to ES neatlasīto ražotāju pārdošanas apjoms, kuri arī importēja no ĶTR. Šī darbība novērsa dubultu šo pārdošanas apjomu iekļaušanu kopējā patēriņā.
(85)
Pamatojoties uz šo informāciju, tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā mainījies šādi:
1. tabula
Patēriņš Eiropas Savienībā (tonnās)
2008
2009
2010
IP
Kopējais imports
4 600
7 600
10 300
14 300
Savienības produkcija, kas pārdota Savienības tirgū
91 000
91 500
87 700
82 456
Kopējais patēriņš
95 600
99 100
98 000
96 756
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
103
101
(86)
Kopējais patēriņš ES tirgū attiecīgajā periodā piedzīvoja tikai nelielas svārstības. Šīs stabilitātes iemesls ir tas, ka ES attiecīgā ražojuma tirgus ir nobriedis, un to neietekmē ekonomikas krīzes radītās svārstības, jo šo ražojumu parasti izmanto mājsaimniecības vajadzībām.
3. Imports no Attiecīgās Valsts
3.1. Apjoms un tirgus daļa
(87)
Informāciju par importa apjomiem sniedza sūdzības iesniedzējs, kurš koriģēja Eurostat statistikas datus, pamatojoties uz savām zināšanām par tirgu. Šī korekcija bija vajadzīga, jo statistika par KN kodu ietver ne vien attiecīgā ražojuma, bet arī citu ražojumu importu. Korekcijas tika pamatotas ar zināšanām par eksportu uz ES tirgu no dažādam eksportētājam valstīm un par importa cenu, kas norāda, vai importēts attiecīgais ražojums vai ne. Sūdzības 3. pielikumā ieinteresētajam personām pieejami detalizēti skaitliskie rādītāji un metodika. ĶTR imports Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.
2. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
IP
Imports no ĶTR (tonnās)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indekss (2008. gads = 100)
100
160
230
304
Tirgus daļa
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
154
225
301
Avots: sūdzības iesniedzēja dati
(88)
Pēc antidempinga izmeklēšanas par galveno izejvielu un pakārtoto ražojumu (alumīnija folija lielos ruļļos), kuras rezultātā 2009. gadā Ķīnas ražotājiem piemēroja maksājumus, ievērojami palielinājās ĶTR importa apjomi. Attiecīgā ražojuma importa apjoms visā attiecīgajā periodā palielinājās par vairāk nekā 200 %.
(89)
Attiecīgajā periodā Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļa uzrādīja tādu pašu importa pieauguma tendenci - no 4,5 % 2008. gadā līdz 13,4 % IP laikā.
3.2. Dempinga cenas importam un cenu samazinājums
(90)
ĶTR importa vidējās cenas mainījās šādi.
3. tabula
ĶTR importa cenas
2008
2009
2010
IP
Vidējā CIF cena EUR par tonnu
(3)
2 335
2 600
2 518
Indekss (2009. gads = 100)
(3)
100
111
108
Avots: Eurostat.
(91)
Jānorāda, ka Ķīnas importa cenas lielā mērā tiek noteiktas atbilstīgi Ķīnas izejvielu cenām (galvenokārt alumīnija sakausējumi). Tomēr importa cenas samazinājās par 3 % IP laikā salīdzinājumā ar 2010. gadu, kad izejvielu cenas palielinājās par apmēram 4 % (skatīt turpmāko tabulu).
4. tabula
Ķīnas vidējo alumīnija cenu izmaiņas
2008
2009
2010
IP
SHFE ikmēneša svērtā vidējā dienas cena par tonnu (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
104
108
Avots: Shanghai Futures Exchange (SHFE) bez PVN
(92)
Tā kā visu zināmo Ķīnas importu veidoja privāto zīmolu darījumi, cenu samazinājuma (un tirdzniecības par zemāku cenu) salīdzinājumus veica tikai, pamatojoties uz privāto zīmolu ražojumu pārdošanu, ko veica Savienības ražošanas nozare.
(93)
Lai noteiktu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, tika salīdzinātas ar importa no Ķīnas atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.
(94)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts, kurš izteikts kā atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma procentuālā attiecība IP laikā, liecināja, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā svērtā samazinājuma starpība bija 10,0 %.
4. Savienības Ražošanas Nozares Ekonomiskais Stāvoklis
4.1. Iepriekšējas piezīmes
(95)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(96)
Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un tirgus daļa) vērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, kuru salīdzināja ar Savienības ražotāju, kas sadarbojās, sniegtajiem datiem.
(97)
Mikroekonomisko rādītāju (vidējās vienības cenas, nodarbinātība, algas, ražīgums, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu) analīzi veica atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
5. tabula
Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (tonnās)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indekss (2008. gads = 100)
100
99
97
95
Ražošanas jauda (tonnās)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indekss (2008. gads = 100)
100
103
103
103
Jaudas izmantojums
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
97
95
93
(98)
Iepriekšējā tabulā parādīts, ka attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās, neraugoties uz to, ka patēriņš tajā pašā periodā joprojām bija stabils. Lai gan ražošanas jauda attiecīgajā periodā joprojām bija mēreni stabila, jaudas izmantojums uzrādīja tādu pašu samazinājuma tendenci kā ražošanas apjoms.
4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
6. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms ES tirgū (tonnās)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indekss (2008. gads = 100)
100
101
96
91
Tirgus daļa
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
97
94
90
(99)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 9 %, un tās tirgus daļa nepārtraukti saruka no 95,2 % 2008. gadā līdz 85,2 % IP laikā.
4.2.3. Izaugsme
(100)
ES pārdošanas apjomu un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās attiecīgajā periodā būtu jāaplūko stabila patēriņa kontekstā tajā pašā periodā, kā aprakstīts 85. apsvērumā.
4.3. Atlasīto Savienības ražotāju dati (mikroekonomiskie rādītāji)
4.3.1. Vienības vidējās cenas Savienībā un ražošanas izmaksas
7. tabula
Pārdošanas cenas
2008
2009
2010
IP
Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem
(EUR par tonnu)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indekss (2008. gads = 100)
100
88
95
98
(101)
Vidējo pārdošanas cenu tendence (tostarp zīmolu ražojumi un ražojumi bez zīmola) uzrāda 2 % samazinājumu attiecīgajā periodā. Tomēr pārdošanas cenas neuzskatīja par ticamu kaitējuma rādītāju, jo tās ievērojami ietekmēja izejvielu (galvenokārt alumīnija) cenas, kuras attiecīgajā periodā uzrādīja līdzīgu tendenci. Kopumā 2010. gadā un IP laikā cenas negatīvi ietekmēja 94. apsvērumā aprakstītais samazinājums.
4.3.2. Nodarbinātība, ražīgums un algas
8. tabula
Nodarbinātība, ražīgums un algas
2008
2009
2010
IP
Nodarbināto skaits
301
314
287
284
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
95
94
Ražīgums (vienība/darbinieks)
143
138
141
138
Indekss (2008. gads = 100)
100
96
98
96
Viena darbinieka alga
41 070
38 913
44 115
43 600
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
107
106
(102)
Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 6 %, lai gan alga uz vienu darba ņēmēju nedaudz palielinājās. Turklāt nodarbināto skaita samazinājums neradīja ražīguma pieaugumu, jo pārdošanas apjomu samazinājums, kā aprakstīts 99. apsvērumā, bija lielāks. Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā mazliet samazinājās. Viszemāko līmeni tas sasniedza 2009. gadā, pēc tam sākot pieaugt 2010. gadā, tomēr nesasniedzot sākotnējo līmeni. IP laikā ražīgums atgriezās viszemākajā 2009. gada līmenī.
4.3.3. Krājumi
9. tabula
Krājumi
2008
2009
2010
IP
Krājumi perioda beigās
2 873
2 994
3 092
3 534
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
108
123
Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no produkcijas
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
104
115
136
(103)
Lai gan atlasītie Savienības ražošanas nozares uzņēmumi uzturēja nelielus krājumus, izmantojot sistēmu „ražošana pēc pasūtījuma”, tomēr dažus ražojumus glabāja krājumā. Krājumu līmenis ievērojami palielinājās gan absolūtos skaitļos, gan procentos no produkcijas. Attiecīgajā periodā gada beigās krājumu līmenis palielinājās no 6,7 % līdz 9,1 %.
4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
10. tabula
Rentabilitāte
2008
2009
2010
IP
ES pārdošanas rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjomiem)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
231
101
27
(104)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Tādējādi 2009. gadā galvenās izejvielas (t. i., alumīnija) iepirkuma izmaksu samazinājuma dēļ aprēķinātā rentabilitāte sasniedza savu augstāko līmeni. Sākot no 2009. gada, samazinājās peļņa, IP laikā sasniedzot 0,7 %. Šie rentabilitātes rādītāji ietver visus tirgus segmentus, tostarp relatīvi rentablo zīmolu ražojumu segmentu, kuru konkurence ar Ķīnas importu par zemām cenām ietekmēja daudz mazākā mērā. Tikai privāto zīmolu segments vien IP laikā radīja ievērojamus zaudējumus.
(105)
Spēju piesaistīt kapitālu neminēja kā ievērojamu Savienības ražošanas nozares problēmu.
11. tabula
Naudas plūsma, ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem (“INI”)
2008
2009
2010
IP
Naudas plūsma
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indekss (2008. gads = 100)
100
137
95
61
Ieguldījumi (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indekss (2008. gads = 100)
100
47
60
37
Ienākumi no ieguldījumiem
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
206
82
22
(106)
Naudas plūsmas tendence, kas nozīmē ražošanas nozares spēju pašai finansēt savas darbības, kā arī ienākumi no ieguldījumiem uzrādīja līdzīgu negatīvu tendenci kā ienākumi no apgrozījuma.
(107)
ES ražotājs 2008. gadā veica ieguldījumu papildu glabāšanas telpās. Citos attiecīgā perioda gados atlasītie Savienības ražošanas nozares uzņēmumi neveica lielus ieguldījumus.
4.3.5. Faktiskās dempinga starpības lielums
(108)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš sadaļā par dempingu. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
5. Secinājums par Kaitējumu
(109)
Izmeklēšanā atklāja, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas skar Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, pasliktinājās vai arī tie nemainījās atbilstoši patēriņam attiecīgajā periodā. Šis novērojums īpaši attiecas uz periodu no 2010. gada līdz IP beigām.
(110)
Stabila patēriņa kontekstā ĶTR importa apjoms attiecīgajā periodā pakāpeniski un ievērojami palielinājās. Vienlaicīgi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā samazinājās par 9 % un tās tirgus daļa saruka par apmēram 10 procentpunktiem. Arī Savienības ražošanas nozares krājumu apjoms ievērojami palielinājās, tādējādi parādot tās nespēju pārdot ražojumu. Imports par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinājās un ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas IP laikā.
(111)
Turklāt 2010. gadā un IP laikā tika ievērojami ietekmēti tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu, piemēram, naudas plūsma un rentabilitāte.
(112)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
F. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(113)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr Savienības ražošanas nozarei varētu būt nodarījuši kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.
2. Importa par Dempinga Cenām Ietekme
(114)
ĶTR izcelsmes alumīnija folijai lielos ruļļos piemēroja antidempinga maksājumu 2009. gada beigās. No tā brīža attiecīgā ražojuma (pakārtotais ražojums) imports strauji palielinājās. Pieaugums notika vienlaicīgi ar Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.
(115)
Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgajā periodā Savienības patēriņš joprojām bija stabils, bet ĶTR importa apjoms par dempinga cenām ievērojami palielinājās 200 % apmērā. Arī šā importa tirgus daļa palielinājās no 4,5 % 2008. gadā līdz 13,4 % IP laikā (t. i., par apmēram 9 procentpunktiem). Vienlaicīgi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 9 % un arī tirgus daļa saruka par 9 procentpunktiem, no 95,2 % 2008. gadā līdz 85,2 % IP laikā.
(116)
Ņemot vērā spiedienu uz cenām, jānorāda, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji veicināja Savienības ražošanas nozares samazināšanos IP laikā. Liela apjoma spiediens uz cenām ļāva Ķīnas ražotājiem eksportētājiem iegūt līgumus ar galvenajiem klientiem (mazumtirgotājiem un vairumtirgotājiem). Lai saglabātu līgumus, Savienības ražošanas nozarei bija jāatsakās no cenu paaugstināšanas, ko tā veica, lai kompensētu alumīnija cenu pieaugumu. Samazinājums IP laikā bija apmēram 10 %, un šajā gadā Savienības ražošanas nozare vidējās cenas pacēla par 3 %, lai ietvertu izejvielu izmaksu pieaugumu, bet Ķīnas ražotāji eksportētāji savas cenas ES tirgū samazināja par apmēram 3 % (skatīt 3. tabulu). Tā rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami pasliktinājās.
(117)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, secina, ka ievērojamam ĶTR importa pieaugumam par dempinga cenām, kuras ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; par to liecina tās sliktais finansiālais stāvoklis, ievērojams pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums, kā arī gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās.
3. Citu Faktoru Ietekme
3.1. Imports no trešām valstīm
(118)
Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir parādīts turpmākajā tabulā. Tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas no sūdzības iesniedzēja, izmantojot Eurostat datus.
12. tabula
Imports no trešām valstīm
2008
2009
2010
IP
Imports no trešām valstīm
330
764
461
1 306
Indekss (2008. gads = 100)
100
231
140
396
Tirgus daļa
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
223
136
391
(119)
Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm (galvenokārt Indijas, Krievijas, Taivānas un Turcijas) palielinājās par 300 %. Tomēr šā importa kopējā ES tirgus daļa joprojām ir neliela. Tāpēc tas nevarēja veicināt būtisko kaitējumu, kas tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei IP laikā.
3.2. Eksporta apjomi un cenas
(120)
Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjoms attiecīgajā periodā ir parādīts turpmākajā tabulā. Tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir pārbaudīti skaitļi, kas saņemti no atlasītajiem ražotājiem.
13. tabula
Atlasīto Savienības ražotāju eksports
2008
2009
2010
IP
ES eksporta apjoms
1 900
1 800
1 600
1 700
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
84
89
Eksports procentos no produkcijas
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
86
94
Export Prices
3 792
3 460
3 447
3 565
Indekss (2008. gads = 100)
100
91
91
94
(121)
Atlasīto ražotāju eksporta apjomi attiecīgajā periodā nebija lieli un nekad nepārsniedza 2 % no saražotā apjoma. Tie uzrādīja līdzīgu tendenci kā pārdošanas apjomi Eiropas tirgos. Ņemot vērā nelielos apjomus, Savienības ražošanas nozares eksporta attīstība neveicināja būtisko kaitējumu, kas tika nodarīts.
3.3. Ekonomikas krīzes ietekme
(122)
Ekonomikas krīze neradīja Savienības patēriņa samazināšanos attiecīgajā periodā. Kā varēja paredzēt attiecībā uz mājsaimniecības ražojumiem, kas nav greznuma priekšmeti, finanšu krīze neietekmēja AHF patēriņu - šis ražojums joprojām ieņem stabilu vietu pārtikas apstrādes un iepakošanas nozarē. Tādējādi ekonomikas krīze nav veicinājusi kaitējumu, kas IP laikā nodarīts Savienības ražošanas nozarei.
3.4. Konkurence Savienības tirgū
(123)
Konkurence Savienības tirgū ir liela, paturot prātā, ka Savienības ražošanas nozare ir diezgan atšķirīga (tajā ir vairāk nekā 30 ražotāju) un ka viens no tās galvenajiem klientiem ir spēcīga mazumtirdzniecības nozare.
(124)
Daudzu gadu gaitā galvenie Eiropas Savienības mazumtirgotāji ir pilnveidojuši savus zīmolus (privātus zīmolus), un tā ietekmē pašu ražotāju zīmolu AHF pārdošanas apjomi ir pakāpeniski samazinājušies. Tas ir bijis neizdevīgi Savienības ražošanas nozares ražotājiem, kas piedzīvoja pārdošanas apjomu kritumus rentablajā zīmolu segmentā, un tiem nācās piedalīties lielākā savstarpējā konkurencē augošajā privāto zīmolu segmentā.
(125)
Tomēr šīs norises ir bijušas pakāpeniskas daudzu gadu gaitā, un izmeklēšanā atklājās, ka privāto zīmolu darījumu apjoms laikposmā no 2010. gada līdz IP ir palielinājies tikai no 83 % līdz 84 %. Lai gan šim pieaugumam būs bijusi neliela ietekme uz ES ražotājiem, ar to nevar skaidrot piedzīvoto kaitējošo tendenču lielumu.
3.5. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu izmaiņas
(126)
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka ražošanas izmaksu, galvenokārt alumīnija cenas, svārstības veicināja kaitējumu.
(127)
AHF ražošanas izmaksas ir cieši saistītas ar alumīnija (kas ir galvenā šā ražojuma izgatavošanā izmantotā izejviela) cenu izmaiņas. LME ir noteicošais alumīnija cenu kritērijs pasaulē.
14. tabula
LME vidējās alumīnija cenas izmaiņas
2008
2009
2010
IP
LME vidējā cena USD/t
2 750
1 750
2 150
2 460
Indekss (2008. gads = 100)
100
64
78
90
Avots: LME
(128)
Iepriekš minētā attīstība notika finanšu krīzes rezultātā, kas sākās apmēram 2008. gada oktobrī. Alumīnija cenas samazinājās pieprasījuma krituma dēļ un IP beigās zināmā mērā atgriezās iepriekšējā līmenī. Tomēr AHF ražošanas nozare savas cenas parasti nosaka saskaņā ar LME kritērijiem, pieskaitot starpību, kas ietver pārveidošanas izmaksas un peļņu. Tas nozīmē, ka normālos apstākļos LME kritēriju svārstībām nav lielas ietekmes uzAHF ražošanas nozares stāvokli, jo gatavo ražojumu cenas attīstās saskaņā ar LME cenām. Faktiski Savienības ražošanas nozare ir vienmēr darbojusies vidē, kur alumīnija cenas svārstās.
(129)
Tika arī apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei ir neefektīvas iekārtas, kas veicina kaitējumu. Jānorāda, ka izmeklēšanā šis viedoklis netika atbalstīts un ka pārveidošanas izmaksas ES un Ķīnā kopumā ir diezgan līdzīgas. Turklāt jebkura šāda neefektivitāte nozīmētu, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtu bijusi zema ilgus gadus, un tāpēc šāda veida apgalvojums nepaskaidro tirgus daļas, pārdošanas apjoma un rentabilitātes zudumu laikposmā no 2009. gada līdz IP.
(130)
Ņemot vērā iepriekš minēto, svārstīgās alumīnija cenas vai iespējamo ražošanas efektivitātes trūkumu nevar uzskatīt par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēloni.
3.6. Jaudas pārpalikums
(131)
Kā iepriekš minēts, Eiropas ražotāju jaudas izmantojums attiecīgā perioda laikā bija relatīvi zems. Tomēr, tā kā Savienības ražotāji tās pašas iekārtas var izmantot citu ražojumu (piemēram, iesaiņojamās plēves) pārtīšanai, jaudas izmantojuma skaitļus nevar uzskatīt par galveno cēloņsakarības faktoru. Arī 2008. un 2009. gadā jaudas izmantojuma skaitļi jau bija diezgan zemi, kad rentabilitātes rādītāji un vispārējais ražošanas nozares stāvoklis bija apmierinošs.
(132)
Tāpēc tika secināts, ka jaudas pārpalikums nebija būtisks Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis.
4. Secinājums par Cēloņsakarību
(133)
Iepriekš veiktajā analīzē tika parādīts, ka tieši 2010. gadā un IP laikā bija ievērojams ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas pieaugums. Konstatēja, ka šī importa ietekmē IP laikā samazinājās Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū.
(134)
ĶTR importa par zemām dempinga cenām apjoma un tirgus daļas pieaugums notika vienlaicīgi ar Savienības ražošanas nozares nelabvēlīgu ekonomiskā stāvokļa attīstību. Šī situācija pasliktinājās IP laikā, kad Savienības ražošanas nozare joprojām zaudēja tirgus daļu un rentabilitāti un pārējie finanšu rādītāji, piemēram, naudas plūsma un ienākumi no ieguldījumiem, sasniedza zemāko punktu.
(135)
Pārējo zināmo faktoru, tostarp ekonomikas krīzes, analīze atklāja, ka minēto faktoru negatīvā ietekme nevar būt tāda, kas pārtrauktu konstatēto cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(136)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, kas piemita eksportam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka ĶTR eksports par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Iepriekšējas Piezīmes
(137)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz provizorisku secinājumu par kaitējumu nodarošu dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Savienības interešu analīzes pamatā bija visu dažādo iesaistīto personu, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju/vairumtirgotāju un mazumtirgotāju, interešu novērtējums.
2. Savienības Ražošanas Intereses
(138)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko radījis ĶTR imports par dempinga cenām. Jāatgādina, ka vairāki kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu tendenci. Ja pasākumi netiks veikti, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktināsies vēl vairāk. Savienības ražošanas nozares stāvoklis strauji pasliktinājās pēc antidempinga pasākumu noteikšanas pakārtotajiem ražojumiem (alumīnija folija lielos ruļļos) 2009. gadā. Tā kā tirgū turpinājās tās pašas strukturālās problēmas Ķīnas alumīnija nozarē, kuras jau tika novērotas minētās izmeklēšanas laikā, Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tā jāaizsargā no negodīgas konkurences.
(139)
Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos efektīvas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot izmeklēšanā iesaistītā ražojuma cenas tā, lai tās atspoguļotu dažādos komponentus un tirgus apstākļus. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, nākotnē labvēlīgi ietekmējot tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli.
(140)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozare turpinātu darboties ar zaudējumiem, īpaši privāto zīmolu sektorā. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā rentabilitātes un citu finanšu rādītāju, piemēram, naudas plūsmas un ienākumu no ieguldījumiem, samazinājuma tendenci, paredzams, ka lielākā daļa Savienības ražotāju nevarētu saglabāt konkurētspēju tirgū, ja pasākumi netiktu piemēroti.
(141)
Turklāt Savienības ražošanas nozare saviem klientiem (galvenokārt mazumtirgotājiem un vairumtirgotājiem) piegādā citus pārtikas apstrādāšanas un iepakošanas ražojumus, piemēram, iesaiņojamo plēvi un papīra ražojumus. Daži minētie ražojumi tiek izgatavoti uz tām pašām pārtīšanas iekārtām, kuras izmanto attiecīgajam ražojumam. Attiecīgais ražojums ir galvenais ražojumu portfeļa segments, un dažādos Savienības ražošanas nozares uzņēmumos minētā ražojuma pārdošanas apjomi veido pat vairāk nekā 50 % no apgrozījuma. Ja attiecīgā ražojuma stāvoklis turpinātu pasliktināties, briesmām tiktu pakļauta arī citu Savienības ražojumu izgatavošana.
(142)
Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Importētāju/Vairumtirgotāju Intereses
(143)
Attiecībā uz importētājiem lielu attiecīgā ražojuma importa daļu - apmēram 50 % IP laikā - nodrošināja divi lieli uzņēmumi Eiropas tirgū, kuri saņēma ražojumus no ĶTR.
(144)
Viens no šiem importētājiem ir saistīts ar atlasīto ražotāju eksportētāju (CeDo Shanghai), kas sadarbojās. CeDo Group ir izstrādājis divkāršo ieguves stratēģiju - folija, kuru tas pārdod Savienības tirgū, tiek ražota gan ĶTR, gan Savienībā. CeDo Group norādīja, ka antidempinga pasākumi apdraudētu šo stratēģiju un samazinātu tā rentabilitāti. Tomēr ierosinātie pasākumi ir nevis paredzēti kādam konkrētam uzņēmumam, bet izstrādāti, lai atjaunotu taisnīgu tirdzniecību Savienības tirgū.
(145)
Izmeklēšanā nav kļuvis zināms, vai otrs lielākais importētājs (Quickpack) ir saistīts ar kādu no saviem Ķīnas piegādātājiem. Tas ir tāpēc, ka šis uzņēmums izvēlējās nesadarboties, lai gan to aicināja piedalīties izmeklēšanā. Nav skaidrs, kādā mērā ierosinātie maksājumi ietekmē šā uzņēmuma darbību.
(146)
No pārējiem importētājiem tikai divi sadarbojās šajā izmeklēšanā, atbildot uz aptaujas anketu. To atbildes attiecās uz apmēram 6 % ĶTR kopējā importa. Šie uzņēmumi apgalvoja, ka tie var būt spiesti pamest folijas tirgu, ja tiktu piemēroti antidempinga maksājumi, tomēr citi ražojumi veidoja vairāk nekā 80 % no to apgrozījuma, jo šie divi uzņēmumi importēja daudzus citus ražojumus pārtikas un mājsaimniecības preču nozarē.
(147)
Importētājs/ražotājs Terinex Ltd. neatbildēja uz aptaujas anketas jautājumiem, bet sniedza atzinumu par Apvienotās Karalistes tirgu. Terinex Ltd. skaidroja, ka ieguve no ĶTR samazināja tā ražošanas apjomu, bet, tā kā tas ir neliels tirgus dalībnieks, nav iespējams, ka tā imports varētu nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tomēr, ja tiek ņemts vērā viss ĶTR imports (87. apsvērums), tad, kā skaidrots, sākot ar 114. apsvērumu, ir skaidrs, ka ĶTR imports ir galvenais Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. Tā kā attiecīgā ražojuma apgrozījums ir relatīvi neliels salīdzinājumā ar uzņēmumu kopējo darbību, pasākumu noteikšana nevarētu nopietni ietekmēt kopējo peļņu.
(148)
Attiecībā uz visu (saistīto vai nesaistīto) importēšanas nozari nevar izslēgt, ka pasākumu noteikšana nelabvēlīgi ietekmētu šo nozari, jo iespējams, ka maksājums mazina importa pievilcību un Savienības ražošanas nozare varētu atgūt dažus pasūtījumus/līgumus, kaitējot importēšanas nozarei. Neraugoties uz to, minētie pasākumi būtu godīgas konkurences atjaunošanas pamats un ietekme uz importēšanas nozari visumā nebūtu nesamērīga.
(149)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka ietekme uz importētājiem nebūtu tāda, ka pasākumi būtu jāuzskata par pretējiem Savienības vispārējām interesēm.
4. Mazumtirgotāju Intereses
(150)
Izmeklēšanā sadarbojās seši mazumtirgotāji. Šos mazumtirgotājus var uzskatīt par reprezentatīviem, ņemot vērā to ģeogrāfisko atrašanās vietu plašo aptvērumu Eiropas Savienībā, kā arī to dažādo apgrozījuma apjomu. Visi minētie mazumtirgotāji iebilst pret jebkādu pasākumu noteikšanu, pamatojot, ka tādējādi to uzņēmumiem radīsies papildu izmaksas un ka pasākumi ierobežotu piegādātāju izvēles brīvību.
(151)
Tomēr, no atbildēm ir skaidrs, ka ražojums šajā izmeklēšanā ir ļoti neliela šo mazumtirgotāju apgrozījuma daļa (jebkurā gadījumā mazāka par 1 %) un jebkuri antidempinga pasākumi tikai nedaudz ietekmētu vai vispār neietekmētu to apgrozījumu vai peļņu.
5. Patērētāju Intereses
(152)
Komisija sazinājās ar vienu patērētāju asociāciju, kura atbildēja, ka tā nav ieinteresēta sadarboties izmeklēšanā. Citas patērētāju asociācijas nav pieteikušās.
(153)
Antidempinga maksājumu ietekme uz patērētājiem varētu būt ļoti neliela, jo AHF veido ļoti nelielu procentuālo daļu no patērētāju iknedēļas budžeta. Turklāt paredzams, ka jebkurš maksājumu noteikšanas radīts AHF cenas pieaugums mazumtirdzniecības līmenī būtu ļoti neliels vai tā vispār nebūtu.
6. Secinājums par Savienības Interesēm
(154)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu nenoteiktu pagaidu pasākumus.
H. PRIEKŠLIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMIEM
1. Kaitējuma Novēršanas Līmenis
(155)
Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
(156)
Šo pasākumu līmeņa noteikšanai tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apjoms, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.
(157)
Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida nozare attiecīgajā segmentā varētu pamatoti gūt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu ražojumu Savienībā.
(158)
Iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz AHF (lielos ruļļos) normālas peļņas norma, pamatojoties uz iepriekš minēto, tika noteikta 5 % apmērā. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka 6 % būtu pamatota peļņas norma ražošanas nozarei, ja nebūtu bijis kaitējumu nodarošā dempinga. Tomēr tas pienācīgi nepamatoja savu apgalvojumu un tāpēc, nesaņemot citas piezīmes par šo jautājumu, par piemērotu tiek uzskatīts atgriezties pie iepriekšējā izmeklēšanā noteiktās peļņas normas 5 % apmērā. Tāpēc tiek provizoriski uzskatīts, ka peļņas norma 5 % apmērā no apgrozījuma būtu piemērots minimums, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu nodarošā dempinga. Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, no ES pārdošanas cenas atņemot faktisko peļņu, kas gūta IP laikā, un to aizstājot ar iepriekš minēto peļņas normu.
(159)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, pamatojoties uz salīdzinājumu starp ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, un Savienības ražošanas nozares IP laikā Savienības tirgū pārdoto ražojumu cenu, kas nerada kaitējumu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.
2. Pagaidu Pasākumi
(160)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga un kaitējuma starpībām - saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(161)
Tāpēc antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, kaitējuma novēršanas starpības salīdzinot ar dempinga starpībām. Tādējādi ierosinātās antidempinga maksājuma likmes ir šādas.
Ierosinātie pagaidu antidempinga maksājumi
Uzņēmuma nosaukums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Pagaidu maksājums
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Valsts mēroga dempinga starpība
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi - konkrētās minētās juridiskās personas. Importētajiem ražojumiem, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(163)
Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc ražotnes nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības vietu darbības sākšanas) jāadresē Komisijai (4), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū vai eksportam, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu vai izmaiņām, kas saistītas ar ražošanas un tirdzniecības vietām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
I. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(164)
Labas pārvaldības labad būtu jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka konstatējumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var izskatīt atkārtoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādas alumīnija folijas importam, kuras biezums ir no 0,007 mm līdz 0,021 mm, bez pamatnes, kas nav tālāk citādi apstrādāta kā vien velmēta, gofrēta vai negofrēta, vieglos ruļļos, kam svars nav lielāks par 10 kg, uz kuru pašlaik attiecas KN kodi ex 7607 11 11 un ex 7607 19 10 (TARIC kodi 7607111110 un 7607191010).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražoto 1. punktā raksturoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums (%)
TARIC papildu kods
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Visi pārējie uzņēmumi
35,4 %
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 17. septembrī