NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 845/2012
(2012. gada 18. septembris),
ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Komisija 2011. gada 21. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (turpmāk “procedūras sākšanas paziņojums”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”) izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importu Savienībā.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eurofer (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 7. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 70 %, no konkrētu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu kopējās produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējiem, citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem, piegādātājiem un attiecīgajām zināmajām apvienībām, kā arī ĶTR pārstāvjiem. Komisija arī informēja ražotājus Kanādā un Dienvidāfrikas Republikā (turpmāk “Dienvidāfrika”), kuras procedūras sākšanas paziņojumā bija minētas kā iespējamās analogās valstis. Ieinteresētajām personām procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.
(4)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju skaitu, procedūras sākšanas paziņojumā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts procedūras sākšanas paziņojumā, sniegt pamatinformāciju par savu darbību, kas no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu.
(5)
Komisija procedūras sākšanas paziņojumā norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Šajā izlasē bija iekļauti seši Savienības ražotāji, par kuriem Komisijai bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu, un kuri bija atlasīti pēc ražošanas, pārdošanas apjoma, lieluma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Atlasīto Savienības ražotāju saražotā produkcija veidoja 46 % no Savienības produkcijas un 38 % no Savienības pārdošanas apjoma. Turklāt ieinteresētās personas procedūras sākšanas paziņojumā bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par provizorisko izlasi. Viens no Savienības ražotājiem paziņoja, ka nevēlas tikt iekļauts izlasē, un to izlasē aizstāja ar nākamo lielāko ražotāju.
(6)
26 ražotāji eksportētāji vai to grupas ĶTR sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, sākotnēji izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību. Tomēr viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem sniedza neprecīzus eksporta datus un tika izslēgts no izlases. Divi citi ražotāji eksportētāji, kuri vēlāk tika iekļauti izlasē, atteicās sadarboties. Tādēļ Komisija nolēma izlasē iekļaut vienīgi tos divus ražotājus eksportētājus, kuri sākotnēji bija atlasīti iekļaušanai izlasē un kuriem bija vislielākais eksporta apjoms uz Savienību. To eksporta apjoms veido vairāk nekā 30 % no kopējā apjoma, ko eksportē visi Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.
(7)
Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (turpmāk “TER”) vai atsevišķā režīma (turpmāk “AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Ķīnas iestādēm un citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā. Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, tostarp viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Viens no šiem ražotājiem eksportētājiem, kurš netika iekļauts izlasē, vēlāk atsauca savu pieprasījumu. Otrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja tikai AR.
(8)
Pieci nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tā kā to importētāju skaits, kuri sadarbojās, bija neliels, izlases veidošanu vairs neuzskatīja par nepieciešamu.
(9)
Komisija nosūtīja anketas abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, 14 citiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri to bija pieprasījuši, 4 ražotājiem Kanādā, 3 ražotājiem Dienvidāfrikā, 5 ražotājiem Korejas Republikā (turpmāk “Dienvidkoreja”), 5 ražotājiem Brazīlijas Federatīvajā Republikā (turpmāk “Brazīlija”) - kandidātvalstīm uz analogās valsts statusu -, 6 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, 5 importētājiem Savienībā, kuri sadarbojās, un zināmajiem lietotājiem.
(10)
Tika saņemtas atbildes no 9 ražotājiem eksportētājiem un to saistītajiem uzņēmumiem ĶTR, 1 ražotāja Kanādā un 1 ražotāja citā iespējamajā analogajā valstī - Dienvidkorejā. Turklāt uz anketas jautājumiem bija atbildējuši 6 izlasē iekļautie Savienības ražotāji, 2 nesaistītie importētāji un 10 lietotāji.
(11)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
(a)
Savienības ražotāji:
-
ArcelorMittal Belgium, Beļģija, un tā saistītais pārdošanas uzņēmums ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luksemburga,
-
ArcelorMittal Poland, Polija,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Vācija,
-
voestalpine Stahl GmbH un voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austrija,
-
Tata Steel Maubeuge SA (agrāk pazīstams ar nosaukumu Myriad SA), Francija,
-
Tata Steel UK Ltd, Apvienotā Karaliste;
(b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd un tā saistītie uzņēmumi: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd un Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Hangzhou P.R.P.T., Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China un tā saistītais uzņēmums Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.;
(c)
Savienības importētāji:
-
ThyssenKrupp Mannex, Vācija;
(d)
Savienības lietotāji:
-
Steelpartners NV (kas pieder Joris IDE grupai), Beļģija.
3. Izmeklēšanas periods
(12)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(13)
Attiecīgais ražojums ir konkrēti ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda ražojumi (turpmāk “OTR”), proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējoša tērauda) plakani velmējumi, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses, izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kas iestiprināts starp tām, un izņemot ražojumus ar cinka putekļu galīgo pārklājumu (ar cinku bagātināta krāsa, kurā ir ne mazāk kā 70 masas % cinka), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk “attiecīgais ražojums”).
(14)
OTR galvenokārt tiek izmantoti būvniecībā, arī turpmākai pārstrādei dažādos būvniecībā izmantojamos ražojumos (piemēram, daudzslāņu paneļos, jumta paneļos, pārklājuma loksnēs u.c.). Tos izmanto arī sadzīves priekšmetu (baltu un brūnu ražojumu) vai būvniecības iekārtu (durvju, radiatoru, apgaismes ierīču u.c.) ražošanai.
2. Līdzīgais ražojums
(15)
Izmeklēšana parādīja, ka OTR, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, OTR, kas tiek ražots ĶTR un pārdots ĶTR iekšzemes tirgū, un OTR, ko no ĶTR importē Savienībā, kā arī OTR, kas tiek ražots un pārdots Kanādā, kuru izmantoja par analogo valsti, ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats gala lietojums. Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(16)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ĶTR ražojumi nav salīdzināmi ar Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem, jo ĶTR ražojumi tika pārdoti citā tirgus un cenu segmentā un bija paredzēti citādam gala lietojumam, piemēram, āra konstrukcijām, kamēr būtiska Savienības ražošanas nozares ražojumu daļa ir ļoti kvalitatīvi ražojumi, kurus izmanto tikai mājsaimniecības elektroierīču tirgus segmentā.
(17)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražotāji patiešām daļu savas produkcijas bija pārdevuši tādos tirgus segmentos kā mājsaimniecības elektroierīces, taču minētie ražojumi bija pārdoti arī būvmateriālu nozarē, par kuru tiek apgalvots, ka tā ir galvenais tirgus segments, kurā nonāk no Ķīnas eksportētie ražojumi. Turklāt tika konstatēts, ka cenu līmenis šajās nozarēs vieniem un tiem pašiem ražojumu veidiem, kurus pārdod dažādiem lietotājiem, lielā mērā ir salīdzināms.
(18)
Jānorāda, ka attiecīgais ražojums lielā mērā ir standartveida ražojums, tāpēc tā fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības ir līdzīgas līdzīgā ražojuma fizikālajām un ķīmiskajām pamatīpašībām neatkarīgi no gala lietojuma. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
3. Pieprasījumi par ražojumu izslēgšanu
(19)
No lietotājiem, Ķīnas eksportētājiem un Savienības ražotājiem tika saņemti vairāki pieprasījumi par konkrētu ražojumu veidu izslēgšanu. Bija pieprasīts izslēgt tādus ražojuma veidus kā, piemēram, ar hromu vai skārdu pārklātu tēraudu, ar neorganiskā cinka silikāta kārtu vai ar citiem neorganiskiem materiāliem pārklātas tērauda plāksnes.
(20)
Tomēr daži no šiem pieprasījumiem nav pietiekami pamatoti ar dokumentiem, lai varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu, tāpēc līdz šim nav izdarīti nekādi secinājumi. Tādējādi tika nolemts šos apgalvojumus pārbaudīt sīkāk.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanas attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viens skaidri saprotams grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru izmanto visiem nolūkiem,
-
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika,
-
tiesību akti par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, un
-
valūtas konvertāciju veic saskaņā ar tirgus likmēm.
(22)
Atbilstoši 8. apsvērumā izklāstītajam trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja tirgus ekonomikas režīmu un norādītajā termiņā aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, bet vēlāk viens no tiem savu pieprasījumu atsauca.
(23)
Pēc 2012. gada 2. februārī pieņemtā Tiesas sprieduma (3) attiecībā uz pārējiem diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuri bija pieprasījuši TER, tika nolemts pārbaudīt pieprasījumus, ko bija iesniedzis gan izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd un tā saistītie uzņēmumi), gan izlasē neiekļautais ražotājs eksportētājs (Union Steel China un tā saistītais uzņēmums). Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās.
(24)
Tika konstatēts, ka neviena no abām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām, kuras sadarbojās, neatbilst TER piešķiršanas kritērijiem, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, jo galvenā izejmateriāla - karsti velmētu tērauda tinumu - izmaksas ir ievērojami izkropļotas valsts iejaukšanās dēļ, kas norisinājās ĶTR tērauda tirgū, un minētās izmaksas būtībā neatspoguļo tirgus vērtības.
(25)
Par Ķīnas valsts iejaukšanos tērauda nozarē liecina tas, ka vairākums lielāko Ķīnas tērauda izstrādājumu ražotāju pieder valstij un tērauda izstrādājumu ražošanas jaudu un produkcijas izlaidi ietekmē dažādi piecu gadu industriālie plāni, jo īpaši pašreizējais divpadsmitais piecu gadu plāns (2011-2015) dzelzs un tērauda nozarei.
(26)
Turklāt valsts ievērojami kontrolē izejmateriālu tirgu. Koksam (kas kopā ar dzelzsrūdu ir galvenā tērauda ražošanas izejviela), to eksportējot, piemēro kvantitatīvos ierobežojumus un izvedmuitas nodokli 40 % apmērā. Tāpēc var secināt, ka Ķīnas tērauda ražošanas tirgus ir izkropļots nozīmīgas valsts iejaukšanās dēļ.
(27)
Šis izkropļojums atspoguļojas cenā, ko izmeklēšanas periodā par karsti velmētiem tērauda tinumiem bija maksājuši pārbaudītie uzņēmumi. Tika konstatēts, ka minētās cenas bija ievērojami zemākas nekā cenas starptautiskajā tirgū. Tāpēc var secināt, ka OTR ražošanā bija radītas priekšrocības no neparasti zemām karsti velmētu tērauda tinumu cenām, ko bija izraisījusi valdības iejaukšanās, kuras rezultātā tika izkropļotas OTR cenas ĶTR. Šā izkropļojuma dēļ Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija lielas priekšrocības izmaksu ziņā, jo galvenā izejmateriāla - karsti velmētu tērauda tinumu - izmaksas veido apmēram 80 % no ražošanas izmaksām. Tādējādi uzskatāms, ka nav izpildītas 1. kritērija prasības.
(28)
Papildinot iepriekš aprakstīto vispārējo situāciju, viens ražotājs eksportētājs neatbilda 2. kritērija prasībām, jo trijos tā saistītās grupas uzņēmumos tika konstatēti būtiski grāmatvedības sistēmas pārkāpumi.
(29)
Komisija oficiāli paziņoja konstatējumus par TER attiecīgajiem ĶTR uzņēmumiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējam. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tai būtu īpaši iemesli.
(30)
Sūdzības iesniedzējs, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un ĶTR iestādes sniedza rakstiskus apsvērumus. Sūdzības iesniedzējs piekrita konstatējumiem par TER. Ķīnas ražotājs eksportētājs galvenokārt apšaubīja to, vai pārbaudīto uzņēmumu maksātās cenas par karsti velmētiem tērauda tinumiem patiešām bijušas ievērojami zemākas nekā cenas starptautiskajā tirgū, taču nesniedza nekādu informāciju, kas pamatotu šīs šaubas. Tomēr Eurostat dati, ko apstiprina arī citi pieejamie statistikas dati (4), skaidri rāda, ka minētās cenas bija ievērojami zemākas par cenām starptautiskajā tirgū salīdzinājumā ar attiecīgajām cenām Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Japānā. Tāpēc šo argumentu noraidīja.
(31)
ĶTR iestādes iebilda - tas, ka nozares līmenī varētu būt izkropļotas karsti velmētu tērauda tinumu cenas, nebūt neliedz izpildīt 1. kritēriju, kas paredz cenu noteikšanu uzņēmumu līmenī. Tomēr saskaņā ar 27. apsvērumā minēto galvenā izejmateriāla cenas izkropļojums atspoguļojas cenā, ko bija maksājuši visi pārbaudītie uzņēmumi. Pirmkārt, neviena no pusēm to neapstrīdēja un, otrkārt, TER atbilstības pārbaude tika veikta uzņēmumu līmenī, un konstatējumi neattiecās tikai uz vispārējiem horizontāla rakstura jautājumiem vien. Tāpēc šo argumentu noraidīja.
(32)
ĶTR iestādes arī apgalvoja, ka piecu gadu plāni ir nesaistošas vadlīnijas, kurām ĶTR nav likumīga spēka. Tomēr atbilstoši 25. apsvērumā minētajam neatkarīgi no šo plānu precīzā juridiskā statusa nevar noliegt, ka ar šo plānu palīdzību ĶTR valdības iejaukšanās būtiski ietekmē tērauda ražošanas nozares jaudu un produkcijas izlaidi. Tāpēc šo argumentu noraidīja.
(33)
Tika arī apgalvots - tas, ka Komisija izskata prasības par TER piešķiršanu, ir pretrunā 2012. gada 2. februārī pieņemtajam Tiesas spriedumam (5) Brosmann lietā un 2012. gada 19. jūlijā pieņemtajam Tiesas spriedumam (6) Zhejiang Xinan Chemical lietā. Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka procedūra tika veikta, ņemot vērā spriedumu Brosmann lietā, un savā iesniegtajā dokumentā ĶTR iestādes to bija atzinušas. Turklāt galvenais jautājums spriedumā Zhejiang lietā bija valsts iejaukšanās uzņēmumu lēmumu pieņemšanā. Tomēr šajā procedūrā galvenais TER piešķiršanas noraidījuma iemesls bija tas, ka galvenā izejmateriāla cena neatspoguļo tirgus vērtības. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
(34)
Turklāt tika apgalvots - tā kā paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā, kas skar attiecīgo ražojumu, cita starpā tiek pārbaudīts, vai nenotiek produkcijas izlaides izkropļošana, Komisijai būtu bijis jāņem vērā minētajā paralēli notiekošajā procedūrā savāktie pierādījumi šajā jautājumā. Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka pašreizējā antidempinga procedūrā, kurā tika veikta TER piešķiršanas pārbaude, tika pārbaudīts, vai galvenā izejmateriāla izmaksas atspoguļo tirgus vērtības. Tāpēc šajā ziņā secinājums, ka sakarā ar neparasti zemām karsti velmētu tērauda tinumu cenām, kā minēts 27. apsvērumā, OTR ražošanā ĶTR pastāv priekšrocības, ir pilnībā pamatots un nekādā ziņā nav pretrunā iespējamiem antisubsidēšanas procedūrā izdarītajiem konstatējumiem vai otrādi. Visi iespējamie antisubsidēšanas procedūrās izdarītie konstatējumi būtiski atšķiras no konstatējumiem par TER. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
(35)
ĶTR iestādes arī apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi konstatējumus par TER Ķīnas iestādēm. Tomēr šis apgalvojums ir nepatiess, jo Komisijas dienesti 2012. gada 12. jūlijā Ķīnas pārstāvniecībai ES iesniedza verbālnotu ar konstatējumiem par TER.
(36)
Visbeidzot, tika apgalvots, ka Komisija pagaidu maksājumu noteikšanai izmanto nepārbaudītus analogās valsts ražotāja sniegtus datus. Tomēr šis apgalvojums ir nepatiess, jo Komisija izmantoja datus, kurus tā bija izanalizējusi un atzinusi par ticamiem, kā skaidri norādīts 48. apsvērumā. Tā kā analogās valsts Korejas ražotājs tieši pirms plānotā un saskaņotā pārbaudes apmeklējuma atteicās sadarboties, kā paskaidrots 45. apsvērumā, Komisija sadarbības nolūkā vērsās pie ražotāja analogajā valstī Kanādā. Tādējādi pārbaude minētā ražotāja telpās tiks veikta pēc procedūras provizoriskā posma beigām. Tika arī apgalvots, ka analogās valsts Korejas uzņēmums bija atteicies no sadarbības TER lēmuma dēļ. Tomēr šis apgalvojums ir nepatiess, jo par atteikšanos tapa zināms 2012. gada 3. jūlijā, kurpretim konstatējumi par TER tika izpausti 2012. gada 12. jūlijā.
(37)
Neviens no izvirzītajiem apgalvojumiem nebija tāds, lai mainītu konstatējumus par TER piešķiršanu.
(38)
Ņemot vērā iepriekš minēto, neviena no abām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās un kas bija pieprasījušas TER, nevarēja pierādīt, ka tās atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
2. Atsevišķais režīms (AR)
(39)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
tie, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei un
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(40)
Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kurš pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumā, ja tam netiktu piešķirts TER. Otrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja tikai AR. Balstoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka šie abi ražotāji eksportētāji ĶTR atbilst AR piešķiršanas kritērijiem.
3. Atsevišķa pārbaude
(41)
Seši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi, un tikai viens no tiem pieprasīja TER. Provizoriski tika nolemts atsevišķi pārbaudīt ražotāju eksportētāju, kurš bija pieprasījis TER, Union Steel China, jo tas bija diezgan viegli izdarāms - minētais ražotājs eksportētājs jau bija pārbaudīts saistībā ar pieprasījumu par TER.
(42)
Šis ražotājs eksportētājs pieprasīja ne vien TER, bet arī AR gadījumā, ja tam netiktu piešķirts TER. Pēc minētā pieprasījuma izskatīšanas tika provizoriski nolemts Union Steel China piešķirt AR, jo tas atbilda AR piešķiršanas kritērijiem.
4. Normālā vērtība
4.1. Analogās valsts izvēle
(43)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, izmantojot cenas iekšzemes tirgū vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.
(44)
Procedūras sākšanas paziņojumā Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analogo valsti izmantot Kanādu vai Dienvidāfriku, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes.
(45)
Komisija pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citas valstis, un nosūtīja anketu ne vien OTR ražotājiem Kanādā un Dienvidāfrikā, bet arī Brazīlijā un Dienvidkorejā. Tikai divi OTR ražotāji - viens Kanādā un viens Dienvidkorejā - atbildēja uz anketas jautājumiem. Abās valstīs ir atvērts tirgus, kurā nav ievedmuitas nodokļu un ir būtisks importa apjoms no vairākām trešām valstīm. Turklāt Dienvidkorejā bija vismaz četri attiecīgā ražojuma vietējie ražotāji, kas tādējādi nodrošina pietiekamu konkurences līmeni iekšzemes tirgū. Tomēr vēlīnā procedūras posmā, 2012. gada 3. jūlijā, tieši pirms Komisijas dienestu pārbaudes apmeklējuma sākšanas, Dienvidkorejas ražotājs, neko nepaskaidrojot, atteicās no sadarbības.
(46)
Ņemot vērā iepriekš minēto, par analogo valsti tika izvēlēta Kanāda. Kanādā ir vismaz četri citi attiecīgā ražojuma vietējie ražotāji, kas tādējādi nodrošina pietiekamu konkurences līmeni iekšzemes tirgū. Izmeklēšanā netika konstatēti iemesli, kāpēc Kanāda nebūtu piemērota normālās vērtības noteikšanai.
(47)
Vairākas ieinteresētās personas iebilda, ka Kanādas ražotāja izmaksu struktūra nav salīdzināma ar Ķīnas ražotāja eksportētāja izmaksu struktūru. Tomēr ievērojamas izmaksu struktūras atšķirības netika konstatētas, tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(48)
Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Kanādas ražotājs, kas sadarbojās, tika izanalizētas un atzītas par drošu informāciju, ar kuru var pamatot normālo vērtību.
(49)
Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Kanāda ir piemērota un pamatoti izraudzīta analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
4.2. Normālās vērtības noteikšana
(50)
Viens izlasē iekļautais uzņēmums un uzņēmums, kuram tika apstiprināts pieprasījums par atsevišķas pārbaudes veikšanu, nevarēja pierādīt, ka tie atbilst TER piešķiršanas kritērijiem, bet otrs izlasē iekļautais uzņēmums nepieprasīja TER, tāpēc normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem noteica, izmantojot analogās valsts ražotāja sniegto informāciju.
(51)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Kanādā neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko Kanādas līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis Kanādas iekšzemes tirgū, bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un ražotājs eksportētājs, kura pieprasījums par atsevišķu pārbaudi tika apstiprināts, bija eksportējuši uz Savienību.
(52)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas Kanādas ražotāja ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā.
(53)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bijuši rentabli.
(54)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdevumu apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP veikti iekšzemes tirgū.
(55)
Normālo vērtību ražojuma veidu nerentablajiem pārdevumiem noteica, izmantojot Kanādas ražotāja ražošanas izmaksas, kam tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas norma par tiem ražojuma veidiem, kuru pārdošana bija rentabla.
4.3. Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR
(56)
Tā kā visi ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.
4.4. Salīdzinājums
(57)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad tas bija pieņemami, precīzi un pamatoti ar pierādījumiem, vajadzības gadījumā tika izdarītas korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām.
5. Dempinga starpības
(58)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogās valsts vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu samaksas.
(59)
Izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējo svērto rādītāju aprēķināja arī attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Tādējādi provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir 61,1 %.
(60)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vai nezināmiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, paziņoto eksporta apjomu uz Savienību un līdzvērtīgus Eurostat statistikas datus.
(61)
Tā kā ĶTR personu sadarbības līmenis bija apmēram 70 %, visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem piemērojamo valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja, izmantojot augstāko dempinga starpību, kas bija noteikta reprezentatīviem ražotāju eksportētāju ražojuma veidiem. Tādējādi valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 77,9 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
(62)
Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) un Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4%
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd un Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6%
Union Steel China un Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2%
Vidējais svērtais rādītājs izlasē iekļautajiem uzņēmumiem
61,1%
Valsts mēroga dempinga starpība
77,9%
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare
(63)
Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(64)
Izmeklēšanas periodā OTR Savienībā ražoja 22 ražotāji. Pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto, tika aplēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bijis apmēram 3 645 298 tonnu. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido Savienības kopējo ražošanas apjomu, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(65)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju produkcijas būtiska daļa bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām, proti, bieži vien tā (bez rēķina) tika nodota un/vai piegādāta par transfertcenām vienā un tajā pašā uzņēmumā vai uzņēmumu grupā turpmākai pakārtotai apstrādei.
(66)
Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tika pētīts, vai un kādā mērā izvērtējumā jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma turpmākais lietojums.
(67)
Lai iegūtu pēc iespējas pilnīgāku ainu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, informāciju ieguva un analizēja par visām ar OTR saistītām darbībām, pēc tam nosakot, vai saražotā produkcija bija paredzēta iekšējai izmantošanai vai brīvajam tirgum.
(68)
Nosakot Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka analīzē un izvērtējumā lielākā vērība jāveltī situācijai, kas dominē brīvajā tirgū - pārdošanas apjomam un pārdošanas cenām Savienības tirgū, tirgus daļai, pieaugumam, eksporta apjomam un cenām, un tādējādi tika laboti kaitējuma rādītāji, ņemot vērā zināmo izmantošanu savām vajadzībām un pārdošanu Savienības ražošanas nozarē, kā arī atsevišķi tika analizēta izmantošana un pārdošana savām vajadzībām.
(69)
Attiecībā uz citiem ekonomikas rādītājiem izmeklēšanā tomēr atklāja, ka tos var pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā. Patiešām, ražošana (gan ierobežotajam, gan brīvajam tirgum), ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas un spēja piesaistīt kapitālu ir atkarīgi no visām darbībām kopumā neatkarīgi no tā, vai ražošana paredzēta ierobežotajam tirgum vai pārdošanai brīvajā tirgū.
3. Patēriņš Savienībā
(70)
Savienības ražošanas nozare pārdod līdzīgo ražojumu nesaistītiem pircējiem, kā arī pārdod/nodod saistītiem uzņēmumiem turpmākai pakārtotai apstrādei, piemēram, tērauda apstrādes centros.
(71)
Aprēķinot acīmredzamo OTR patēriņu Savienībā, Komisija skaitīja kopā Eurostat norādīto kopējo OTR importa apjomu Savienībā un Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu un pašu vajadzībām izmantoto apjomu, ko bija norādījis sūdzības iesniedzējs un kas bija pārbaudīts izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudes apmeklējumā.
(72)
Attiecībā uz Eurostat sniegtajiem importa datiem jānorāda, ka attiecīgo KN kodu (sk. 13. apsvērumā iepriekš) apraksti neaprobežojas tikai ar izmeklējamā ražojuma aprakstu, tādējādi ar šiem kodiem klasificētā ražojuma importa apjomos, par kuriem ziņojis Eurostat, var būt ietverti arī citi ražojumi. Tomēr, tā kā nebija informācijas par šādu citu importa apjomu iespējamām izmaiņām vai pierādījumu, ka šādi apjomi varētu būt ievērojami, tika provizoriski nolemts pilnībā izmantot Eurostat sniegtos datus par to ražojumu importu, kas klasificēti ar attiecīgajiem KN kodiem.
(73)
Pamatojoties uz šo informāciju, kopējais patēriņš Savienībā attīstījās šādi.
2008
2009
2010
IP
Patēriņš (tonnas)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indekss (2008=100)
100
76
86
91
(74)
Kopējais patēriņš ES tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Pasaules ekonomikas krīzes negatīvās ietekmes rezultātā, jo īpaši būvniecības nozarē, 2008.-2009. gadā samazinājums bija apmēram 24 %. Pēc tam no 2009. gada līdz IP patēriņš uzlabojās, kopumā palielinoties par 20 %, taču tas nesasniedza sākotnējo - 2008. gada - līmeni.
4. No attiecīgās valsts veiktā importa apjoms un tirgus daļa
(75)
Imports no ĶTR uz Savienību attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
2008
2009
2010
IP
ĶTR izcelsmes importa apjoms (tonnas)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indekss (2008=100)
100
32
98
149
Tirgus daļa
8,3%
3,5%
9,4%
13,6%
Indekss (2008=100)
100
42
114
163
Avots: Eurostat.
(76)
Neatkarīgi no patēriņa izmaiņām importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 49 %. Ekonomikas krīzes negatīvās ietekmes dēļ 2009. gadā strauji samazinājās arī importa apjoms no ĶTR. Tomēr ĶTR izcelsmes imports sāka atgūties ārkārtīgi strauji un no 2009. gada līdz IP sasniedza ievērojamu pieaugumu - 367 %.
(77)
Līdzīgi šā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 63 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam tā samazinājās vairāk nekā uz pusi, no 2009. gada līdz IP tā atkal būtiski palielinājās - par 290 %.
4.1. Importa cenas un to samazinājums
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
IP
Vidējā cena (EUR/t)
875
728
768
801
Indekss (2008=100)
100
83
88
91
Avots: Eurostat.
(78)
Vidējā ĶTR izcelsmes importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. No 2008. gada līdz 2009. gadam tā ievērojami samazinājās par 17 %, savukārt no 2009. gada līdz 2010. gadam tā palielinājās par pieciem procentu punktiem un izmeklēšanas periodā - vēl par trijiem procentu punktiem.
(79)
ĶTR izcelsmes importa cenas visā attiecīgajā periodā bija nemainīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Kā redzams tabulā iepriekš, 2009. gadā, kad ekonomikas krīze bija visdziļākā, pat cenas samazinājums par 17 % nepalīdzēja Ķīnas importam saglabāt tirgus daļu situācijā, kad piepeši samazinājās patēriņš un ievērojami palēninājās tirgus darbība, savukārt ar nepārtrauktu cenu samazināšanu turpmākajos gados ir izskaidrojams ievērojams ĶTR importa tirgus daļas pieaugums laikā no 2009. gada līdz IP.
(80)
Lai noteiktu cenu starpību IP, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar Ķīnas ražotāju, kuri sadarbojās, importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām.
(81)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, vidējā svērtā cenu starpība bija 25,9 %.
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.1. Ievadpiezīmes
(82)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(83)
Kā minēts 5. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.
(84)
Sešu izlasē iekļauto ES ražotāju sniegtie un pārbaudītie dati tika izmantoti, lai noteiktu tādus mikroekonomiskos rādītājus kā vienības cena, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un krājumi.
(85)
Dati, kurus par visiem OTR ražotājiem Savienībā bija sniedzis sūdzības iesniedzējs un kuri tika pārbaudīti salīdzinājumā ar citiem pieejamajiem avotiem, un pārbaudīti dati, ko bija snieguši izlasē iekļautie Savienības ražotāji, tika izmantoti, lai noteiktu tādus makroekonomiskos rādītājus kā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, ražošanas jauda, tās izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība un ražīgums.
5.2. Dati par Savienības ražošanas nozari kopumā
5.2.1. Ražošana, ražošanas jauda un tās izmantojums
(86)
Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (tonnas)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indekss (2008=100)
100
77
88
86
Ražošanas jauda (tonnas)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indekss (2008=100)
100
102
96
96
Jaudas izmantojums
75 %
56 %
68 %
67 %
Indekss (2008=100)
100
75
91
90
Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
(87)
Iepriekšējā tabula liecina, ka ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Vienlaikus ar pieprasījuma kritumu strauji samazinājās ražošanas apjoms 2009. gadā, pēc tam 2010. gadā tas nedaudz atguvās, bet izmeklēšanas periodā, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, atkal nedaudz saruka.
(88)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %. Jaudas izmantojums sekoja ražošanas apjoma tendencei, proti, attiecīgajā periodā saruka par 10 %.
5.2.2. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms (tonnas)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indekss (2008=100)
100
81
90
87
Tirgus daļa (tonnas)
59,0%
62,6%
61,1%
56,7%
Indekss (2008=100)
100
106
104
96
Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.
(89)
2009. gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem strauji samazinājās par 19 %. 2010. gadā tas pieauga par deviņiem procentu punktiem, bet izmeklēšanas periodā samazinājās par trim procentu punktiem.
(90)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %. Pēc tam, kad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2009. gadā bija palielinājusies, 2010. gadā un IP tā atkal samazinājās un IP bija par 6 % mazāka nekā 2009. gadā. Tas notika laikā, kad minētajā periodā patēriņš pieauga par vairāk nekā 20 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot pieaugošo patēriņu un atgūt pārdošanas apjomus un daļu no iepriekš zaudētās tirgus daļas.
(91)
Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām - par 13 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,3 procentu punktiem - no 59 % 2008. gadā līdz 56,7 % IP.
5.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
2008
2009
2010
IP
Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indekss (2008=100)
100
88
84
80
Ražīgums (tonnas/pilna laika ekvivalents)
621
545
648
672
Indekss (2008=100)
100
88
104
108
Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem, Eurofer.
(92)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pakāpeniski samazinājās. Tādējādi kopējais nodarbināto skaits, ko izsaka kā pilna laika ekvivalentu (PLE), nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 20 % un viszemāko rādītāju sasniedza IP. Tomēr ražīgums attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %, kas liecina par to, ka nozare centās racionalizēt ražošanas izmaksas.
5.3. Dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem
5.3.1. Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas
(93)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem ES attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. No 2009. gada līdz IP līdz ar patēriņa un pārdošanas apjomu pieaugumu cenas palielinājās par 23 %, taču 2008. gada līmeni nesasniedza.
(94)
Līdztekus tam līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas vidējās izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 6 %, jo bija palielinājušās vienības ražošanas izmaksas, bet vienas vienības pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas bija sarukušas par 34 %.
(95)
2009. gadā vienas vienības cena nesaistītiem pircējiem bija samazinājusies par 21 % un bija radušies zaudējumi, taču pēc tam šī cena sāka pieaugt. 2010. gadā un IP Savienības ražošanas nozarē bija vērojams izmaksu pieaugums, kura segšanai tā varēja nedaudz palielināt cenas - tikai tik daudz, lai saglabātu nemainīgu rentabilitāti 2010. gadā un IP. Tomēr tā rezultātā radās vēl lielāks tirgus daļas zaudējums, jo Savienības ražošanas nozares cenas nemitīgi bija augstākas par Ķīnas izcelsmes importa cenām.
2008
2009
2010
IP
Vienības cena nesaistītiem pircējiem ES (EUR/t)
1 023
805
911
994
Indekss (2008=100)
100
79
89
97
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
925
884
893
978
Indekss (2008=100)
100
95
97
106
Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.3.2. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
2008
2009
2010
IP
Nesaistītiem pircējiem ES veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
6,7%
-9,3%
2,8%
2,6%
Indekss (2008=100)
100
- 138
41
39
Naudas plūsma (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indekss (2008=100)
100
64
46
62
Ieguldījumi (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indekss (2008=100)
100
8
22
27
Ienākumi no ieguldījumiem
13,8%
-13,9%
5,9%
6%
Indekss (2008=100)
100
- 101
43
44
Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(96)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. 2009. gadā, kad bija vērojama ekonomikas krīze, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās, radot zaudējumus 13,9 % apmērā. No 2010. gada tā sāka palielināties, taču arvien pieaugošās ražošanas izmaksas neļāva sasniegt līmeni, kas nozarē būtu uzskatāms par veselīgu un ilgtspējīgu, proti, 6,7 % (sk. 156. apsvērumu). Rentabilitāte visā attiecīgajā periodā saruka par 61 %.
(97)
Naudas plūsmas tendence lielā mērā sekoja rentabilitātes negatīvajai tendencei. Viszemākais līmenis tika sasniegts 2010. gadā. Tāpat arī ienākumi no ieguldījumiem samazinājās par 56 % - no 13,8 % 2008. gadā līdz 6 % IP.
(98)
Rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākumu no ieguldījumiem attīstība attiecīgajā periodā ierobežoja Savienības ražošanas nozares spēju ieguldīt savā darbībā un apgrūtināja tās attīstību. Savienības ražošanas nozarei attiecīgā perioda sākumā izdevās veikt būtiskus ieguldījumus, tomēr pēc tam, 2009. gadā, ieguldījumi ievērojami samazinājās - kopumā attiecīgajā periodā par 73 %.
(99)
Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, tomēr netika konstatēts, ka attiecīgajā periodā būtu nopietni ietekmēta tās spēja piesaistīt kapitālu.
5.3.3. Krājumi
2008
2009
2010
IP
Perioda beigu krājumi (tonnas)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indekss (2008=100)
100
83
107
112
Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(100)
Sešu izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi veidoja apmēram 8 % no ražošanas apjoma IP. Perioda beigu krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. Lai gan jānorāda, ka krājumi nav būtisks nozares darbības rādītājs, jo ražošana galvenokārt notiek pēc pasūtījuma principa, lielākais krājumu pieaugums bija vērojams no 2009. gada līdz IP un sakrita ar par dempinga cenām veiktā importa straujo pieaugumu no ĶTR.
5.3.4. Darbaspēka izmaksas
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto izlasē iekļautajiem ES ražotājiem (EUR)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indekss (2008=100)
100
95
96
102
(101)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā pieauga tikai par 2 %, kas ir mazāk nekā inflācijas likme. Izmeklēšana parādīja, ka izlasē iekļautie ražotāji ievērojami samazināja īpaši vispārējās un administratīvās izmaksas un ļoti centās nodrošināt efektivitāti.
5.3.5. Izmantošana un pārdošana savām vajadzībām
(102)
Kā norādīts 65. apsvērumā, ES ir ievērojams OTR tirgus, kas veidojas, Savienības ražošanas nozarei izmantojot saražotos OTR savām vajadzībām. Analizējot šo tirgu, tika ņemti vērā visi apjomi, ko izlasē iekļautie un citi Savienības ražotāji bija izmantojuši savām vajadzībām un pārdevuši saistītām personām (pārdošana savām vajadzībām).
(103)
Tika konstatēts, ka minētās izmantošanas un pārdošanas apjomi bija paredzēti turpmākai pārveidošanai, ko veic paši uzņēmumi vai to saistītie uzņēmumi izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupās, kuri galvenokārt nodarbojas ar būvmateriāliem, proti, ir OTR gala lietotāji.
(104)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika noteikts, ka apjoms, ko Savienības ražotāji bija izmantojuši un pārdevuši savām vajadzībām, bija 27 % no ražošanas kopapjoma IP. Izmantošana savām vajadzībām un saistītie pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %, bet tirgus daļa - par 11 %.
2008
2009
2010
IP
Izmantošana un pārdošana savām vajadzībām (tonnas)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indekss (2008=100)
100
76
81
81
Tirgus daļa
22%
22%
20%
19%
Indekss (2008=100)
100
100
94
89
Avots: sūdzība un pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(105)
Savām vajadzībām izmantotie un pārdotie apjomi tika noteikti, balstoties uz atbildēm anketās, kuras bija aizpildījuši izlasē iekļautie ražotāji un kuras pārbaudes apmeklējumu laikā tika pārbaudītas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka nav būtiskas atšķirības starp izmantošanu un pārdošanu savām vajadzībām ražojumu gala lietojuma ziņā. Par izmantošanu savām vajadzībām ziņoja uzņēmumi, kuru pakārtotā ražošana notika vienā un tajā pašā juridiskajā adrese, kurpretim pārdošana savām vajadzībām bija pārdošana citiem saistītiem juridiskajiem uzņēmumiem, kam tika piestādīts rēķins. Līdzīga bija arī cenu noteikšanas metode, gan izmantojot savām vajadzībām, gan pārdodot saistītām personām, proti, ražojuma patiesā vērtība (“pieskaitītu izmaksu” metode) tika pieprasīta gan saistītiem uzņēmumiem gan iekšējām pakārtotām izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas vienībām.
(106)
Tādējādi vidējā vērtība par tonnu attiecīgajā periodā palielinājās par 1 % un bija par 2 % zemāka par izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem izmeklēšanas periodā.
2008
2009
2010
IP
Izmantošana un pārdošana savām vajadzībām (EUR/t)
967
787
910
975
Indekss (2008=100)
100
81
94
101
Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(107)
Tā kā lielākā daļa no izmantošanas un pārdošanas savām vajadzībām bija paredzēta Savienības ražotāju pakārtotajai būvmateriālu ražošanai, uz šo pārdošanu un izmantošanu netieši attiecās konkurence, ko radīja citi tirgus dalībnieki, tostarp arī imports par dempinga cenām no ĶTR. Pakārtotās ražošanas iekšējais pieprasījums ir atkarīgs no iespējas pārdot šādus ražojumus brīvajā tirgū, kuru nav skāris imports par dempinga cenām. Tādējādi var secināt, ka apjomu un tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja konkurence, ko bija radījis imports par dempinga cenām no ĶTR.
5.3.6. Iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekme
(108)
Šī ir pirmā antidempinga procedūra saistībā ar attiecīgo ražojumu, tāpēc nav datu, kas ļautu novērtēt iepriekšēja dempinga vai subsidēšanas iespējamo ietekmi.
6. Faktiskās dempinga starpības lielums
(109)
Visas nodaļā par dempingu konstatētās un iepriekš noteiktās dempinga starpības ir ievērojami lielākas nekā de minimis līmenis. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
7. Secinājums par kaitējumu
(110)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visi kaitējuma rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies vai arī nav attīstījušies atbilstoši patēriņam.
(111)
Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās, savukārt importa apjoms no ĶTR pakāpeniski un ievērojami palielinājās. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā samazinājās par 13 %, tās tirgus daļa savukārt samazinājās no 59 % 2008. gadā līdz 56,7 % IP. Lai gan pēc ekonomikas krīzes gada, kas bija ietekmējis pieprasījumu, patēriņš no 2009. gada līdz IP pieauga par 20 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa aizvien samazinājās. Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu, jo ES tirgū bija ievērojami palielinājies imports par dempinga cenām no ĶTR. Importam par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā palielinoties, tā cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(112)
Turklāt tika ievērojami ietekmēti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu saistītie kaitējuma rādītāji, proti, naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un veikt ieguldījumus.
(113)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(114)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(115)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības patēriņš attiecīgajā periodā bija samazinājies par 9 %, savukārt ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms bija ievērojami palielinājies - par aptuveni 49 %, un par 63 % bija palielinājusies arī šā importa tirgus daļa - no 8,3 % 2008. gadā līdz 13,6 % IP. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām bija samazinājies par 13 %, un tā tirgus daļa sarukusi par 4 % - no 59 % 2008. gadā līdz 56,7 % IP.
(116)
Turklāt ĶTR izcelsmes imports, ko bija ietekmējusi arī ekonomikas krīze, no 2008. līdz 2009. gadam bija samazinājies par 68 %, bet no 2009. gada līdz IP tas atkal ļoti strauji atguvās, IP beigās sasniedzot 367 % pieaugumu, lai gan patēriņš Savienībā šajā periodā bija palielinājies tikai par 20 %. Ķīnas izcelsmes importa vienības cena samazinājās par 9 % salīdzinājumā ar 2008. gadu un IP laikā bija par 25,9 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena, no 2008. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa pieauga par 63 % un sasniedza 13,6 %.
(117)
Vienlaikus Savienības ražotāju pārdošanas apjomi nesaistītām personām no 2008. gada līdz IP kopumā samazinājās par 13 %. No 2009. gada līdz IP, kad notika tirgus atgūšanās, Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt pārdošanas apjomus nesaistītām personām tikai par 8 %, savukārt tās tirgus daļa samazinājās par 9 %, tādējādi no ieguvums no patēriņa pieauguma bija pavisam neliels. No patēriņa pieauguma visvairāk ieguva tieši Ķīnas izcelsmes imports, pārējos tirgus dalībniekus atstājot tālu atpakaļ.
(118)
Vidējās ĶTR izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Lai gan pēc straujā cenu samazinājuma 2009. gadā laikposmā no 2009. gada līdz IP tās atkal sāka palielināties, tās aizvien bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni. Vienības cena nesaistītiem pircējiem ES samazinājās tikai par 3 %, tādējādi mazliet pretojoties cenu spiedienam, ko bija radījis Ķīnas izcelsmes imports. Tomēr šīs cenas bija tādas uz samazinātu pārdošanas apjomu un rentabilitātes fona; ražošanas izmaksu pieauguma dēļ pārdošanas apjomi bija samazinājušies par 61 % - no 6,7 % 2008. gadā līdz 2,6 % IP.
(119)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ievērojamam ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām pieaugumam ar tādām cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kas traucēja tai pilnībā izmantot Savienības patēriņa pieauguma piedāvātās priekšrocības.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no trešām valstīm
Valsts
2008
2009
2010
IP
Dienvidkoreja
Apjoms (tonnas)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indekss (2008=100)
100
99
76
104
Tirgus daļa (%)
4%
5,2%
3,5%
4,6%
Indekss (2008=100)
100
131
88
114
Vidējā cena
901
727
846
903
Indekss (2008=100)
100
81
94
100
Indija
Apjoms (tonnas)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indekss (2008=100)
100
93
97
88
Tirgus daļa (%)
2,8%
3,4%
3,2%
2,7%
Indekss (2008=100)
100
123
112
97
Vidējā cena
932
667
773
824
Indekss (2008=100)
100
72
83
88
Citas valstis
Apjoms (tonnas)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indekss (2008=100)
100
64
50
67
Tirgus daļa (%)
4,4%
3,7%
2,5%
3,2%
Indekss (2008=100)
100
84
58
74
Vidējā cena
951
809
924
955
Indekss (2008=100)
100
85
97
100
Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR
Apjoms (tonnas)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indekss (2008=100)
100
84
71
86
Tirgus daļa (%)
11,2%
12,3%
9,2%
10,5%
Indekss (2008=100)
100
110
82
94
Vidējā cena
929
735
842
898
Indekss (2008=100)
100
79
91
97
Avots: Eurostat.
(120)
Imports no ĶTR izmeklēšanas periodā bija 56 % no visa importa kopapjoma ES, bet citi nozīmīgi importa avoti bija Indijas Republika (turpmāk “Indija”) (11 %) un Dienvidkoreja (19 %). Pretstatā ĶTR izcelsmes importam Indijas izcelsmes importa vidējā cena ievērojami samazinājās par 12 %, un tā apjoms kopumā attiecīgajā periodā samazinājās par 12 % un zaudēja tirgus daļu 3 % apmērā. Dienvidkorejas izcelsmes imports samazinājās tikai par 4 %, bet vidējā cena saglabājās 2008. gada līmenī. Indijas izcelsmes importa tirgus daļa IP bija 2,7 %, savukārt Dienvidkorejas izcelsmes importa tirgus daļa - 4,6 %.
(121)
No citām valstīm veiktais imports, kas bija 14 % no importa kopapjoma, samazinājās par 33 %, un tā vidējā cena saglabājās 2008. gada līmenī.
(122)
Lai gan visu citu valstu importa vidējā cena bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni, šā importa ietekme, ja tāda bija, varētu būt diezgan nenozīmīga. Pirmkārt, nav pierādījumu, ka imports no citām valstīm būtu noticis negodīgā veidā. Otrkārt, pretstatā Ķīnas izcelsmes importam, kopējais cenu līmenis importam no citām valstīm saglabājās stabils visā attiecīgajā periodā, kas liecina par to, ka Savienības ražošana nozare var sekmīgi konkurēt ar minēto importu attiecīgajos tirgus segmentos. Treškārt, no citām valstīm veiktā importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās un aizvien ir zemā līmenī, gan vērtējot visu importu kopā, gan galveno eksportētājvalstu importu atsevišķi. Turklāt citu valstu veiktā importa tirgus daļas samazināšanās apstiprina faktu, ka minētais imports nevarētu būt radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
2008
2009
2010
IP
Eksports (tonnas) (Eurostat)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indekss (2008=100)
100
91
87
90
Vidējā cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Indekss (2008=100)
100
88
93
102
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktais eksports
53 542
46 516
48 102
46 228
Indekss (2008=100)
100
87
90
86
Vidējā pārdošanas cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Indekss (2008=100)
100
76
91
104
Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(123)
Saskaņā ar Eurostat datiem kopējais Savienības ražošanas nozares uz trešām valstīm eksportētais OTR apjoms attiecīgajā periodā bija sarucis par 10 %. Savukārt vidējā cena attiecīgajā periodā bija palielinājusies par 2 % un bija diezgan augsta. Eksports veidoja 17 % no ES ražošanas kopapjoma, tādējādi palīdzot Savienības ražošanas nozarei panākt apjomradītus ietaupījumus un samazināt ražošanas kopējās izmaksas. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt bijusi būtiskā kaitējuma cēlonis.
(124)
Šo vispārējo ainu raksturo izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktais eksports nesaistītiem pircējiem trešās valstīs. Šis eksports attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %, taču arī šā eksporta cena par vienu vienību nepārtraukti (atkarībā no gada vidēji par 2 līdz 12 %) ir bijusi augstāka nekā cena ES. Tā kā eksporta apjoms bija tikai 3 % no ražošanas kopapjoma, tas nevarētu būt radījis kaitējumu ES tirgum.
3.3. Savienības ražošanas nozares veiktais imports no ĶTR
(125)
Izmeklēšanā tika apgalvots, ka sūdzības iesniedzēji (ar savu saistīto uzņēmumu starpniecību) bijuši iesaistīti attiecīgā ražojuma importēšanā no ĶTR un ka minētais imports bijis 20 līdz 40 % no ĶTR izcelsmes importa kopapjoma. Tomēr netika sniegti fakti, kas pierādītu šo apgalvojumu. Pēc šo apgalvojumu izmeklēšanas tika konstatēts, ka Savienības ražotāji IP bija importējuši tikai apmēram 10 000 tonnu, kas lielā mērā atbilda sūdzības iesniedzēja sniegtajai informācijai, procedūru uzsākot. Tika konstatēts, ka līdzīgu apjomu, kas netika izpausts saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, ir importējuši Savienības ražotāju saistītie uzņēmumi. Minētie importa apjomi kopā veido tikai apmēram 2-3 % no ĶTR izcelsmes importa kopapjoma. Tādējādi nevar secināt, ka Savienības ražošanas nozare no ĶTR būtu importējusi tādus daudzumus tādā veidā, kas, pirmkārt, apšaubītu Savienības ražotāju statusu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai, otrkārt, būtu radījusi kaitējumu Savienības ražotājiem. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
3.4. Izmantošana un pārdošana savām vajadzībām
(126)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējums Savienības ražošana nozarei nodarīts, jo tā tieši vai ar grupās ietilpstošo saistīto uzņēmumu starpniecību iesaistījusies būvmateriālu ražošanas pakārtotajās darbībās (piemēram, daudzslāņu paneļu, trapecveida lokšņu u.c. ražošanā). Konkrētāk, tika apgalvots, ka Savienības ražošana nozare izgatavo OTR, kas bijuši pieejami pakārtotiem uzņēmumiem par zemākām cenām nekā nesaistītiem uzņēmumiem, tādējādi grupā tos “subsidējot” un dodot tiem iespēju piedāvāt cenas, kas zemākas par konkurentu cenām pakārtotajā segmentā.
(127)
Kā redzams 102. līdz 107. apsvērumā iepriekš, vidējā cena par tonnu ražošanas apjomam, kas bija izmantots un pārdots savām vajadzībām, IP bija tikai par 2 % zemāka nekā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem. Turklāt izmeklēšana parādīja - ļoti iespējams, ka par dempinga cenām veiktā importa radītā negodīgā konkurence netieši ietekmēja izmantošanu un pārdošanu pašu vajadzībām. Ja Savienības ražotāju pakārtotie uzņēmumi būtu guvuši kādu labumu, kā izklāstīts apgalvojumā, tad šis kaitējuma rādītājs to būtu atspoguļojis. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
3.5. Ekonomikas krīze
(128)
Ekonomikas krīze un tās ietekme uz būvniecību vismaz daļēji izskaidro pieprasījuma samazināšanos un cenu spiedienu attiecīgajā periodā. Kā minēts iepriekš, patēriņš 2009. gadā samazinājās par 24 %. Tomēr no 2010. gada tirgus sāka atgūties, un līdz IP beigām patēriņš palielinājās par 20 %.
(129)
Tomēr kaitējuma un cēloņsakarības analīzē tirgus stāvoklis 2009. gadā ir raksturots atsevišķi no stāvokļa no 2009. gada līdz IP, kad notika atgūšanās. Kaitējuma un cēloņsakarības analīzē skaidri redzams, ka ieguvējs no patēriņa pieauguma piedāvātajām priekšrocībām bija ĶTR izcelsmes imports, kas nemitīgi bija zem Savienības ražošanas nozares cenām, tādējādi iespēju visiem dalībniekiem vienādi atgūties no krīzes nepārtraukti pārvēršot par nemitīgu cīņu par izdzīvošanu.
3.6. Strukturālais jaudas pārpalikums
(130)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei (kas galvenokārt ir vertikāli integrēti tērauda ražotāji) nodarītā kaitējuma iemesls ir nevis imports no ĶTR, bet gan tādas ES tērauda nozares strukturālās problēmas kā jaudas pārpalikums. Tika arī iebilsts, ka jaudas pārpalikumu bija izraisījusi pirms attiecīgā perioda notikusī tērauda nozares konsolidācija un ka viss nodarītais kaitējums izriet no tā, ka nozarē ir pārāk daudz ražotņu.
(131)
OTR ražošana patiešām ir kapitālietilpīga nozare ar diezgan augstām nemainīgajām izmaksām. Tomēr nevar secināt, ka pirms attiecīgā perioda notikusī tērauda nozares konsolidācija būtu radījusi jaudas pārpalikumu. Konstatējumi liecina, ka pēc tam, kad 2009. gadā nozares jauda nedaudz palielinājās, 2010. gadā un IP tā atkal samazinājās. Jaudas līmenis IP bija zemāks nekā faktiskais patēriņš 2008. gadā, proti, gadu pirms ekonomiskās krīzes visaptverošās ietekmes uz ražošanu. Patēriņš ES vēl aizvien nav atgriezies 2008. gada līmenī.
(132)
Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka jaudas pārpalikuma negatīvo ietekmi tikai minimāli var saistīt ar OTR ražotājiem ES. Pirmkārt, izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozare neapšaubāmi ir veikusi pasākumus efektivitātes saglabāšanai; pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas tika būtiski samazinātas par 34 %, ražīgums visā nozarē palielinājās par 8 %, bet izlasē iekļautajiem uzņēmumiem - par 6 %. Otrkārt, pastāvīgi ieguldījumi ražošanas līnijās un to elastīga izmantošana citu ražojumu ražošanai palīdzēja gūt apjomradītus ietaupījumus un samazināt galīgās nemainīgās izmaksas Tādējādi izlasē iekļauto uzņēmumu jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %, bet ražošanas vidējās izmaksas (ieskaitot izejvielu izmaksas) pieauga tikai par 9 %. Tādējādi nevar secināt, ka jaudas pārpalikums pārtrauktu cēloņsakarību. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(133)
Ir pierādīts, ka attiecīgajā periodā, jo īpaši no 2009. gada līdz IP, ievērojami palielinājās ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tā tirgus daļa. Turklāt tika konstatēts, ka īpaši izmeklēšanas periodā šis imports pastāvīgi bija zem Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū.
(134)
ĶTR importa par zemām dempinga cenām apjoma un tirgus daļas pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa negatīvo attīstību. Šis stāvoklis pasliktinājās IP, kad Savienības ražošanas nozare, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, nespēja atgūt zaudēto tirgus daļu un kad rentabilitāte un citi finanšu rādītāji, piemēram, naudas plūsma un ienākumi no ieguldījumiem, nepārsniedza 2010. gada līmeni un nodarbinātība sasniedza zemāko punktu.
(135)
Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(136)
Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski tika secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(137)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(138)
Savienības ražošanas nozarē kopumā ir 22 zināmi ražotāji, kuru saražotais saskaņā ar Eurofer sniegto informāciju veido visu OTR produkciju Savienībā. Ražotāji ir izvietoti dažādās Savienības dalībvalstīs un saistībā ar attiecīgo ražojumu tieši nodarbina vairāk nekā 5 400 cilvēku.
(139)
Neviens no ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā liecina iepriekš analizētie makroekonomiskie rādītāji, kopumā situācija ES ražošanas nozarē pasliktinājās un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām
(140)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Tiek atgādināts, ka visi kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Īpaši pasliktinājās tādi ar Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, finanšu darbību saistīti zaudējumu rādītāji kā rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.
(141)
Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos godīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot OTR cenas atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli.
(142)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Turklāt iespējams, ka atsevišķiem ražotājiem nāktos slēgt savas ražotnes, jo attiecīgajā periodā tie ir darbojušies ar ievērojamiem zaudējumiem. Ņemot vērā radušos zaudējumus un lielos ieguldījumus ražošanā attiecīgā perioda sākumā, paredzams, ka pasākumu nenoteikšanas gadījumā vairums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus.
(143)
Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Lietotāju un importētāju intereses
(144)
Kā minēts 10. apsvērumā iepriekš, pieteicās pieci importētāji, bet tikai divi atbildēja uz anketas jautājumiem. 19 no 100 sūdzībā minētajiem lietotājiem pieteicās un bija ieinteresēti piedalīties procedūrā. Desmit uzņēmumi iesniedza aizpildītas anketas.
(145)
Aktīvākie lietotāji un importētāji ir iesnieguši kopīgus rakstiskus apsvērumus, un izmeklēšanas gaitā tika veiktas vairākas uzklausīšanas. Viņu galvenie argumenti par pasākumu noteikšanu ir analizēti turpmāk.
3.1. Konkurence ES tirgū
(146)
Tika apgalvots, ka OTR tirgus Savienībā nav pietiekami konkurētspējīgs un ka imports no ĶTR uzlabotu tirgus pozīcijas tiem uzņēmumiem, kuri importē un izmanto OTR. Tika izteikts arī pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozare ir iesaistīta oligopolistiskos pasākumos, ar kuriem tiek kontrolēts tirgus. Izmeklēšanas provizoriskajā posmā šie pieņēmumi neapstiprinājās. Turklāt tika konstatēts, ka Savienības ražotāji konkurēja vienos un tajos pašos tirgos un bieži vien pārdeva ražojumus vieniem un tiem pašiem pircējiem vai arī cits cita būvuzņēmumiem. Tā kā netika sniegti citi pierādījumu, kā vien atsevišķas sūdzības par grūtībām sarunās par cenām, un tā kā līdztekus piecām sūdzību iesniegušo Savienības ražotāju grupām ES tirgū darbojas vēl 11 citi OTR ražotāji, no kuriem daži ir ļoti ievērojami, un tā kā ir vēl citi importa avoti, tad šis apgalvojums šķiet nepamatots un tiek provizoriski noraidīts.
3.2. Nepietiekama piegāde
(147)
Tika arī apgalvots, ka pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes importam radītu OTR deficītu Savienības tirgū. Tomēr, ņemot vērā dažādos iepriekš aprakstītos piegādes avotus, kā arī Savienības ražošanas nozares brīvo ražošanas jaudu, tiek uzskatīts, ka šāds deficīts nevarētu rasties. Tāpēc šis arguments tiek provizoriski noraidīts.
3.3. Secinājums par lietotāju un importētāju interesēm
(148)
To desmit lietotāju importa apjoms, kuri sadarbojās, bija 7 % no Ķīnas izcelsmes importa kopapjoma IP. Izmeklēšana parādīja, ka visi lietotāji izmanto dažādus piegādes avotus. Vidēji iepirkumi no Ķīnas bija apmēram 15 % no OTR ražojumu iepirkuma kopapjoma. Turklāt tika konstatēts, ka lielākie iepirkumi (73 %) ir veikti no ES ražotājiem un 12 % ir importēti no citām trešām valstīm. Tā kā attiecīgais ražojums ir diezgan standartveidīgs, tad klientu piesaistīšanai nav tik lielas nozīmes, jo gan lietotāji, gan importētāji var viegli mainīt piegādes avotus, ciktāl tiek saglabāta ražojuma kvalitāte.
(149)
Izmeklēšana parādīja, ka visi lietotāji, kuri sadarbojās, izņemot vienu, rentabli darbojās nozarē, kurā tiek izmantots attiecīgais ražojums, un ka to rentabilitāte IP atkarībā no uzņēmuma bija no 1 % līdz 13 %. Turklāt minēto uzņēmumu rentabilitāte nebija būtiski atkarīga no attiecīgā ražojuma importa no ĶTR.
(150)
Par pamatu ņemot lietotāju sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem, tika aplēsta ierosināto pasākumu iespējamā ietekme. Tādējādi, pat pieņemot maz iespējamo visnelabvēlīgāko scenāriju attiecībā uz lietotājiem, kuri sadarbojās, proti, ka cenu palielinājumu nevarētu kompensēt un ka viņi būtu spiesti importēt no Ķīnas iepriekšējos apjomos, noteiktā maksājuma apjoms par 1 % līdz 5 % palielinātu viņu ražošanas izmaksas, par 1 līdz 2,8 procentu punktiem samazinātu rentabilitāti, izmantojot lielāko daļu importa, un par apmēram 4 procentu punktiem samazinātu rentabilitāti, izmantojot importu, kam piemēro atlikušo maksājumu. Tomēr iespējamākais scenārijs ir ievērojami mazāka ietekme nekā šeit minētā, jo Ķīnas izcelsmes imports veido diezgan mazu daļu no lietotāju uzņēmējdarbības apjoma, tāpēc paredzams, ka antidempinga pasākumu izraisītais izmaksu palielinājums tiks kompensēts diezgan viegli. Tā kā līdztekus daudziem ES ražotājiem ir pieejami ievērojami alternatīvi importa avoti, uz kuriem neattiecas pasākumi, piemēram, Indija un Dienvidkoreja, tad sagaidāms, ka pēc pasākumu noteikšanas cenas tirgū atspoguļos arī šos faktorus.
(151)
Abu importētāju, kuri sadarbojās, importa apjoms bija 6 % no Ķīnas izcelsmes importa kopapjoma IP; precīzs importa apjoms saskaņā ar pamatregulas 19. pantu netiek izpausts. Tāpat kā lietotājiem, arī importētājiem bez ĶTR bija vēl citi piegādes avoti. Turklāt tika konstatēts, ka tad, ja importētāji saglabātu to importēšanas veidu, kādu viņi izmantoja IP, iespējams, ka pasākumi vairāk ietekmētu importētāju, nevis lietotāju, rentabilitāti. Tomēr praksē importētāji kā tirgotāji ir vēl elastīgāki nekā lietotāji, un viņi droši vien pirmie meklētu alternatīvus piegādes avotus.
(152)
Šajā sakarā arī jāņem vērā, ka labums, ko lietotāji un importētāji guvuši no Ķīnas importa, daļēji ir bijis iespējams negodīgās cenu diskriminācijas dēļ, ko piekopa Ķīnas eksportētāji, nevis no dabīgas konkurences priekšrocības. Tādējādi, atjaunojot konkurences apstākļus ES tirgū un novēršot tirdzniecības izkropļojumu, ko radījis imports par dempinga cenām, OTR tirgus varēs faktiski atgriezties pie veselīgas, dinamiskas, uz tirgus ekonomiku vērstas cenu attīstības, neradot nelabvēlīgus apstākļus citiem tirgus dalībniekiem (lietotājiem, ražotājiem, gala patērētājiem), kuri nespēj gūt tūlītēju labumu no importa par dempinga cenām.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(153)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(154)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.
(155)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apmērs, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(156)
Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā sektorā varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Tiek uzskatīts, ka peļņa, kuru bija iespējams sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, ir 2008. gadā gūtā peļņa, kad Ķīnas imports bija mazāk klātesošs Savienības tirgū. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 6,7 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga.
(157)
Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu. Minētā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu 6,7 % apmērā.
(158)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un kas koriģēta, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta Savienības tirgū IP. Starpību, kas tika iegūta šajā salīdzinājumā, izteica kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu vidējās CIF importa vērtības.
2. Pagaidu pasākumi
(159)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma norma - saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(160)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(161)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (7), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(162)
Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību.
(163)
Balstoties uz iepriekš minēto, konstatētā dempinga starpība, kaitējuma norma un pagaidu maksājuma likmes ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma norma
Pagaidu maksājums
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd un Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6%
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd un Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) un Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4%
55,3 %
55,3 %
Union Steel China un Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2%
13,2 %
13,2 %
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās
61,1%
42,5 %
42,5 %
Visi pārējie uzņēmumi
77,9%
57,8 %
57,8%
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(164)
Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi par maksājumu noteikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var būt nepieciešams pārskatīt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums šādu konkrētu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importam, proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējoša tērauda) plakaniem velmējumiem, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses, izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kas iestiprināts starp tām, un izņemot ražojumus ar cinka putekļu galīgo pārklājumu (ar cinku bagātināta krāsa, kurā ir ne mazāk kā 70 masas % cinka), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARIC kodi 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 un 7226997091) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai par 1. punktā minēto ražojumu, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums
TARIC papildu kods
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2%
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3%
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2%
B313
Angang Steel Company Limited
42,5%
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5%
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5%
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5%
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5%
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5%
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5%
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5%
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5%
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5%
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5%
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5%
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5%
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5%
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5%
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5%
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5%
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5%
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5%
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5%
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5%
B334
Visi pārējie uzņēmumi
57,8%
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās pagaidu antidempinga maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
5. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 18. septembrī