NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 592/2014
ze dne 3. června 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 142/2011, pokud jde o používání vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů jako paliva ve spalovacích zařízeních
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 písm. d), čl. 15 odst. 1 písm. e), čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec, čl. 27 první pododstavec písm. h), čl. 27 první pododstavec písm. i), čl. 27 druhý pododstavec a čl. 45 odst. 4 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví hygienická a veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty s cílem zabraňovat rizikům pro zdraví lidí a zvířat, která v souvislosti s těmito produkty vznikají, a snižovat je na minimum. Zařazuje tyto produkty do specifických kategorií, které odpovídají úrovni takových rizik, a stanoví požadavky na bezpečné používání a neškodné odstraňování těchto produktů.
(2)
Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 (2) stanoví prováděcí pravidla pro nařízení (ES) č. 1069/2009, včetně pravidel pro používání a neškodné odstraňování hnoje.
(3)
Produkce drůbežího hnoje je nedílnou součástí provozu líhní a chovu drůbeže v zemědělských podnicích, přičemž tento hnůj lze v místě daného provozu bez předchozího ošetření použít jako palivo ke spalování pro energetické účely, pokud jsou splněny příslušné požadavky týkající se životního prostřední a ochrany zdraví a pokud takové použití nemá nepříznivý vliv na životní prostředí nebo zdraví lidí.
(4)
Spalovací zařízení využívající drůbeží hnůj jako palivo musí přijmout nezbytná hygienická opatření, aby zabránila šíření případných patogenů. Tato opatření musí také upravovat nakládání s odpadními vodami, jež v místě skladování drůbežího hnoje vznikají.
(5)
Zbytky ze spalování drůbežího hnoje, především popel, jsou bohatým zdrojem minerálů, jež lze využít při výrobě minerálních hnojiv, a Komise vytváří v současné době právní předpisy na úrovni Unie pro tyto zbytky. Je proto vhodné poskytnout možnost využít zbytky ze spalování, a neodstraňovat je jako odpad.
(6)
Komise má v této fázi rozsáhlé doklady o existenci technologie využívání hnoje jako paliva ke spalování pro energetické účely v hospodářstvích bez nepříznivých vlivů na životní prostředí a lidské zdraví k dispozici pouze v případě hnoje drůbežího. Pokud bude mít Komise doklady, z nichž vyplyne, že jako paliva ke spalování pro energetické účely lze při zajištění stejné úrovně ochrany zdraví a životního prostředí využít i hnůj ostatních druhů, bude možné provést přezkum příslušných ustanovení nařízení (EU) č. 142/2011.
(7)
S cílem zajistit legalitu dalšího využívání drůbežího hnoje jako paliva ve spalovacích zařízeních je v případě tohoto konkrétního použití třeba stanovit další požadavky na ochranu životního prostředí a zdraví, aby se předešlo nepříznivým vlivům na životní prostředí nebo lidské zdraví.
(8)
Harmonizované požadavky, které uceleně postihují problematiku zvládání rizik pro zdraví lidí a zvířat a pro životní prostředí, jež pramení z používání hnoje jako paliva ve spalovacích zařízeních v hospodářství, by také usnadnily vývoj technologií pro spalovací zařízení, jež využívají hnůj z provozu v hospodářství jako udržitelný zdroj paliva.
(9)
Je proto namístě změnit článek 6 nařízení (EU) č. 142/2011 tak, aby obsahoval dodatečné požadavky týkající se používání vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů jako paliva ve spalovacích zařízeních.
(10)
Příslušný orgán nebo orgán jednající jeho jménem by měl ověřit, že provozovatelé dodržují určité standardy v oblasti životního prostředí, na které se odkazuje v tomto nařízení.
(11)
Normy zpracování popsané v příloze IV kapitole IV oddíle 2 písmeni F nařízení (EU) č. 142/2011 pro kotle byly povoleny jako alternativní metoda v souladu s článkem 20 nařízení (ES) č. 1069/2009. Uvedené normy lze s nezbytnými úpravami použít i na spalování živočišných tuků jako paliva ve stacionárních motorech s vnitřním spalováním.
(12)
Příloha III nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Pro účely použití tohoto nařízení je nutné zavést požadavky pro úřední kontroly týkající se spalování živočišných tuků a drůbežího hnoje jako paliva pro energetické účely. Příloha XVI nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada vůči nim nevznesly námitky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 142/2011 se mění takto:
1)
Článek 6 se mění takto:
a)
nadpis článku 6 se nahrazuje tímto:
„Článek 6
Neškodné odstraňování spalováním, odstraňování nebo využití spoluspalováním a použití jako palivo ke spalování pro energetické účely“;
b)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„6. Provozovatelé zajistí, aby spalovací zařízení jiná než spalovací zařízení uvedená v příloze IV kapitole IV oddíle 2, která podléhají jejich kontrole a v nichž se jako palivo používají vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty, splňovala obecné podmínky a zvláštní požadavky stanovené v kapitole IV respektive V přílohy III a byla schválena příslušným orgánem v souladu s čl. 24 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1069/2009.
7. Příslušný orgán schválí pouze spalovací zařízení uvedená v odstavci 6, která používají vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty ke spalování pro energetické účely, pokud:
a)
spalovací zařízení spadají do oblasti působnosti kapitoly V přílohy III tohoto nařízení;
b)
spalovací zařízení splňují všechny příslušné obecné podmínky a zvláštní požadavky stanovené v kapitolách IV a V přílohy III tohoto nařízení;
c)
jsou zavedeny správní postupy, jež zajišťují, že požadavky na schválení spalovacího zařízení se každý rok kontrolují.
8. Kromě pravidel stanovených v odstavci 7 tohoto článku platí pro použití drůbežího hnoje jako paliva ke spalování pro energetické účely podle ustanovení kapitoly V přílohy III tato pravidla:
a)
v rámci žádosti o schválení, kterou předkládá provozovatel příslušnému orgánu v souladu s čl. 24 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1069/2009, je třeba předložit důkazy s osvědčením příslušného orgánu nebo profesní organizace pověřené příslušnými orgány daného členského státu, že dotčené spalovací zařízení, které používá jako palivo drůbeží hnůj, zcela splňuje mezní hodnoty emisí a požadavky na monitorování stanovené v bodě 4 oddílu B kapitoly V přílohy III tohoto nařízení;
b)
schvalovací řízení stanovené v článku 44 nařízení (ES) č. 1069/2009 není skončeno, dokud neproběhnou alespoň dvě po sobě následující kontroly, z nichž jedna bude neohlášená, ze strany příslušného orgánu nebo profesní organizace tímto orgánem pověřené, přičemž tyto kontroly se provedou v prvních šesti měsících provozu spalovacího zařízení a jejich součástí budou nezbytná měření teplot a emisí. Poté, co z výsledků uvedených kontrol vyplyne, že byly splněny parametry podle bodu 4 oddílu B kapitoly V přílohy III tohoto nařízení, lze udělit plné schválení.“
2)
Přílohy III a XVI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Členské státy mohou v přechodném období o délce dvou let ode dne uvedeného v čl. 3 prvním pododstavci i nadále umožnit provoz spalovacích zařízení, jež jako palivo používají tavené/škvařené tuky nebo drůbeží hnůj a která byla schválena v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 15. července 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. června 2014.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 592/2014
(2014. gada 3. jūnijs),
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011 attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kurus izmanto par kurināmo dedzināšanas iekārtās
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 15. panta 1. punkta e) apakšpunktu, 15. panta 1. punkta otro daļu, 27. panta pirmās daļas h) un i) punktu, 27. panta otro daļu un 45. panta 4. punkta otro daļu,
tā kā:
(1)
Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir noteikti sabiedrības un dzīvnieku veselības aizsardzības noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, lai novērstu un mazinātu šo produktu radīto risku sabiedrības un dzīvnieku veselībai. Tajā minētie produkti tiek iedalīti noteiktās kategorijās, kas atspoguļo šāda riska pakāpi, un tiek paredzētas prasības to drošai izmantošanai un likvidēšanai.
(2)
Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (2) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 īstenošanas noteikumi, tostarp noteikumi par kūtsmēslu izmantošanu un likvidēšanu.
(3)
Mājputnu mēsli tiek iegūti mājputnu audzēšanas un turēšanas procesā saimniecībā, un tos var izmantot par kurināmo uz vietas bez iepriekšējas apstrādes, ja tiek ievērotas attiecīgās vides un veselības aizsardzības prasības un ja konkrētais lietojums neietekmē vidi un cilvēka veselību nelabvēlīgi.
(4)
Dedzināšanas iekārtās, kurās mājputnu mēslus izmanto kā kurināmo, ir jāveic nepieciešamie higiēnas pasākumi, lai novērstu iespējamo patogēnu izplatību. Minētajos pasākumos arī jāiekļauj darbību veikšana ar notekūdeņiem, kas radušies mājputnu mēslu uzglabāšanas zonā.
(5)
Pārpalikumi no mājputnu mēslu dedzināšanas, galvenokārt pelni, ir bagāts minerālu avots, ko var savākt minerālmēslu ražošanai, un attiecībā uz šādiem pārpalikumiem Komisija pašlaik izstrādā Savienības tiesību aktus. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt iespēju izmantot dedzināšanas pārpalikumus, nevis likvidēt tos kā atkritumus.
(6)
Šajā posmā Komisijai ir sniegti tikai visaptveroši pierādījumi, kas liecina, ka izstrādātā tehnoloģija mājputnu mēslu dedzināšanai saimniecībās, tos izmantojot par kurināmo, neietekmē vidi un/vai cilvēka veselību nelabvēlīgi. Ja Komisijai kļūs pieejami pierādījumi, kas liecina, ka citu sugu dzīvnieku mēslu dedzināšanu, tos izmantojot par kurināmo, varētu veikt, nodrošinot līdzvērtīgu veselības un vides aizsardzības līmeni, attiecīgi var pārskatīt Regulas (ES) Nr. 142/2011 attiecīgos noteikumus.
(7)
Lai nodrošinātu mājputnu mēslu turpmākas dedzināšanas, tos izmantojot par kurināmo dedzināšanas iekārtās, likumību, ir jāparedz papildu vides un veselības aizsardzības prasības šim konkrētajam lietojumam ar mērķi novērst nelabvēlīgu ietekmi uz vidi vai cilvēka veselību.
(8)
Saskaņotas prasības, ar kurām visaptverošā veidā tiktu risināts jautājums par to, kā kontrolēt riskus, ko cilvēku un dzīvnieku veselībai rada mēslu dedzināšana, tos izmantojot par kurināmo dedzināšanas iekārtās saimniecībās, atvieglotu arī tehnoloģiju izstrādi dedzināšanas iekārtām, kurās kā ilgtspējīgu kurināmā avotu saimniecībām izmanto mājputnu mēslus.
(9)
Tādēļ ir lietderīgi grozīt Regulas (ES) Nr. 142/2011 6. pantu, lai paredzētu papildu prasības dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu izmantošanai par kurināmo dedzināšanas iekārtās.
(10)
Tas, vai operatori ievēro šajā regulā minētos noteiktos vides standartus, būtu jāverificē kompetentajai iestādei vai tās vārdā.
(11)
Pārstrādes standarti siltumenerģijas apkures katliem, kā aprakstīts Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas F punktā, ir apstiprināti kā alternatīva metode saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 20. pantu. Minētos standartus ar nepieciešamajiem pielāgojumiem ir iespējams piemērot arī dzīvnieku tauku dedzināšanai, tos izmantojot par kurināmo stacionāros iekšdedzes dzinējos.
(12)
Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 III pielikums.
(13)
Šīs regulas piemērošanai ir jāievieš prasības par oficiālajām kontrolēm attiecībā uz dzīvnieku tauku un mājputnu mēslu dedzināšanu, tos izmantojot par kurināmo. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XVI pielikums.
(14)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 142/2011 groza šādi:
1)
regulas 6. pantu groza šādi:
a)
regulas 6. panta virsrakstu aizstāj ar šādu:
“6. pants
Likvidēšana sadedzinot, likvidēšana vai reģenerēšana līdzsadedzinot un izmantošana par kurināmo dedzinot”;
b)
pantā pievieno šādus punktus:
“6. Operatori [uzņēmēji] nodrošina, ka to kontrolē esošās dedzināšanas iekārtas, kuras nav IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļā minētās iekārtas un kurās par kurināmo izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, atbilst vispārīgajiem nosacījumiem un īpašajām prasībām, kas noteiktas attiecīgi III pielikuma IV un V nodaļā, un ka tās ir apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta d) apakšpunktu.
7. Kompetentā iestāde apstiprina 6. punktā minētās dedzināšanas iekārtas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasinātu produktu izmantošanai par kurināmo tikai tad, ja:
a)
dedzināšanas iekārtas ietilpst šīs regulas III pielikuma V nodaļas piemērošanas jomā;
b)
dedzināšanas iekārtas atbilst visiem attiecīgajiem vispārīgajiem nosacījumiem un īpašajām prasībām, kas noteiktas šīs regulas III pielikuma IV un V nodaļā;
c)
ir izveidotas administratīvās procedūras, ar kurām nodrošina, ka prasības dedzināšanas iekārtu apstiprināšanai tiek pārbaudītas katru gadu.
8. Uz mājputnu mēslu dedzināšanu, tos izmantojot par kurināmo, kā noteikts III pielikuma V nodaļā, papildus noteikumiem, kas minēti šā panta 7. punktā, attiecas šādi noteikumi:
a)
apstiprinājuma pieteikumam, ko operators ir iesniedzis kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta d) apakšpunktu, jāsatur pierādījumi, kurus apstiprinājusi kompetentā iestāde vai dalībvalsts kompetento iestāžu pilnvarota profesionāla organizācija, attiecībā uz to, ka dedzināšanas iekārta, kurā mājputnu mēslus izmanto par kurināmo, pilnībā atbilst emisijas robežvērtībām un monitoringa prasībām, kas noteiktas šīs regulas III pielikuma V nodaļas B iedaļas 4. punktā;
b)
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 44. pantā paredzētā apstiprināšanas procedūra tiek pabeigta tikai tad, ja kompetentā iestāde vai šīs iestādes pilnvarota profesionāla organizācija dedzināšanas iekārtas darbības pirmo sešu mēnešu laikā ir veikusi vismaz divas secīgas pārbaudes, no kurām viena ir bez iepriekšēja paziņojuma un kurās ietilpst nepieciešamie temperatūras un emisiju mērījumi. Pilnīgu apstiprinājumu drīkst piešķirt tad, kad šo pārbaužu rezultāti liecina par atbilstību parametriem, kas noteikti šīs regulas III pielikuma V nodaļas B iedaļas 4. punktā.”;
2)
regulas III un XVI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Dalībvalstis divu gadu pārejas perioda laikā pēc dienas, kas minēta 3. panta pirmajā daļā, drīkst atļaut tādu dedzināšanas iekārtu darbību, kurās par kurināmo izmanto kausētos taukus vai mājputnu mēslus un kuras ir apstiprinātas saskaņā ar valstu tiesību aktiem.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no2014. gada 15. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 3. jūnijā