NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1194/2012
ze dne 12. prosince 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign směrových světelných zdrojů, světelných zdrojů využívajících elektroluminiscenčních diod a souvisejících zařízení
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu je Komise povinna zavést ve vhodných případech prováděcí opatření nejdříve pro ty výrobky, jež mají vysoký potenciál pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako například osvětlení v domácnostech a terciárním sektoru, mezi které patří směrové světelné zdroje, elektroluminiscenční diody a jejich příslušenství.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty směrových světelných zdrojů, elektroluminiscenčních diod a jejich příslušenství. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny. Přípravná studie týkající se externích zdrojů napájení provedla obdobnou analýzu předřadníků halogenových žárovek.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh Unie bez ohledu na místo jejich instalace nebo používání, a tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(5)
Toto nařízení se vztahuje na výrobky, které jsou v zásadě určeny pro plné nebo částečné osvětlení prostor prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru. Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by se neměly vztahovat na světelné zdroje pro zvláštní účely, které jsou v zásadě určeny pro jiné druhy použití (například v dopravní signalizaci, osvětlení terárií nebo v domácích spotřebičích) a které jsou jako takové jasně označeny v přiložených informacích o výrobku.
(6)
Předmětem tohoto nařízení by měly být nové technologie vstupující na trh, jako jsou elektroluminiscenční diody.
(7)
Pro účely tohoto nařízení se za významné environmentální aspekty výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, považují spotřeba energie ve fázi používání výrobku, jakož i obsah rtuti a emise rtuti.
(8)
Odhaduje se, že emise rtuti v různých fázích životního cyklu těchto světelných zdrojů, včetně emisí z výroby elektrické energie ve fázi používání výrobku a z 80 % směrových kompaktních zářivek s obsahem rtuti, o nichž se předpokládá, že na konci své životnosti nejsou recyklovány, činily v roce 2007 0,7 tuny ze všech instalovaných světelných zdrojů. Bez přijetí zvláštních opatření vzrostou emise rtuti ze všech instalovaných světelných zdrojů podle předpovědi na 0,9 tuny v roce 2020, přestože bylo prokázáno, že je lze výrazně omezit.
(9)
Přestože obsah rtuti v kompaktních zářivkách je považován za významný environmentální aspekt, je vhodné jej regulovat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (2). Emise ultrafialového záření ze světelných zdrojů a další parametry s možnými účinky na lidské zdraví je vhodné regulovat podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES (3) a 2001/95/ES (4).
(10)
Nastavení požadavků na energetickou účinnost světelných zdrojů by mělo vést ke snížení celkových emisí rtuti.
(11)
Ustanovení čl. 14 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (5) vyžaduje od členských států, aby zajistily, že budou uživatelům elektrických a elektronických zařízení v domácnostech poskytnuty nezbytné informace o potenciálních účincích na životní prostředí a lidské zdraví v důsledku přítomnosti nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních. Požadavky na informace o výrobku v tomto nařízení by měly doplnit toto ustanovení s ohledem na rtuť obsaženou v kompaktních zářivkách.
(12)
Zlepšení v oblasti spotřeby elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz těchto zařízení.
(13)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí a přispět k fungování vnitřního trhu, jakož i k dosažení cíle Unie snížit spotřebu energie tak, aby v roce 2020 byla o 20 % nižší než předpokládaná spotřeba energie ve stejném roce v případě, že by nebyla provedena žádná opatření.
(14)
Kombinovaný účinek požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. č. 874/2012 (6) podle předpokladu povede k roční úspoře elektřiny směrových světelných zdrojů ve výši 25 TWh do roku 2020 v porovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost z hlediska uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména výhody plynoucí ze snížení spotřeby elektrické energie ve fázi používání výrobku by měly převažovat nad případnými dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení. S cílem zajistit spokojenost spotřebitelů s energeticky úspornými světelnými zdroji, zejména se světelnými zdroji LED, by měly být požadavky na funkčnost stanoveny nejen pro směrové světelné zdroje, ale rovněž pro nesměrové světelné zdroje LED vzhledem k tomu, že se na ně nevztahovaly požadavky na funkčnost uvedené v nařízení Komise (ES) č. 244/2009 (7). Požadavky na informace o výrobku by měly umožnit spotřebitelům informované rozhodování.
(16)
Svítidla LED, z nichž není možné světelný zdroj LED nebo modul LED vyjmout a podrobit nezávislému testování, by neměla poskytovat výrobcům LED možnost vyhnout se požadavkům uvedeným v tomto nařízení.
(17)
Je vhodné stanovit konkrétní požadavky na takové úrovni, která u všech již instalovaných osvětlovacích zařízení umožní provoz s alternativními světelnými zdroji. Zároveň by měly být stanoveny obecné požadavky, které budou prováděny harmonizovanými normami a které zajistí vyšší kompatibilitu nových osvětlovacích zařízení s energeticky úspornými světelnými zdroji a kompatibilitu energeticky úsporných světelných zdrojů s širším okruhem osvětlovacích zařízení. Požadavky na informace o výrobku u osvětlovacích zařízení mohou uživatelům pomoci nalézt vhodný světelný zdroj a příslušenství.
(18)
Postupné zavádění požadavků na ekodesign by mělo výrobcům zajistit dostatek času na potřebné změny návrhu výrobků, které podléhají tomuto nařízení. Časový rozvrh daných etap by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno případným negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení zohledněny i dopady nákladů na konečné uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky.
(19)
Měření relevantních parametrů výrobku by měla být provedena pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES, (8), jsou-li k dispozici.
(20)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(21)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci podle příloh V a VI směrnice 2009/125/ES poskytovat informace, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(22)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(23)
Přezkum tohoto nařízení by měl vzít na vědomí zejména vývoj v oblasti prodeje typů světelných zdrojů pro zvláštní účely s cílem zajistit, aby nebyly využívány pro jiná než zvláštní použití, a rozvoj nových technologií, jako jsou například technologie LED a organických LED. Měl by posoudit proveditelnost zavedení požadavků na energetickou účinnost na úrovni třídy A tak, jak je definována v nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 874/2012, nebo alespoň na úrovni třídy B pro směrové halogenové žárovky standardního napětí (s přihlédnutím ke kritériím uvedeným níže v tabulce č. 2 v bodu 1.1. přílohy III). Přezkum by měl rovněž posoudit, zda lze výrazně zpřísnit požadavky na energetickou účinnost ostatních světelných zdrojů se žhavicím vláknem. Přezkum by měl rovněž posoudit požadavky na funkčnost týkající se indexu podání barev pro světelné zdroje LED.
(24)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign, které se vztahují na uvádění těchto elektrických výrobků pro osvětlení na trh:
a)
směrové světelné zdroje;
b)
světelné zdroje využívající elektroluminiscenční diody (světelné zdroje LED);
c)
zařízení určené pro instalaci mezi napájecí sítí a světelným zdrojem včetně ovladače světelného zdroje, ovládacích zařízení a svítidel (s výjimkou předřadníků a svítidel pro zářivky a vysoce intenzivní výbojky);
včetně případů, kdy jsou integrovány do jiných výrobků.
Nařízení také stanoví požadavky na informace o výrobku u výrobků pro zvláštní účely.
Moduly LED jsou od požadavků tohoto nařízení osvobozeny, pokud jsou prodávány jako součást svítidel, která jsou uváděna na trh v množství menším než 200 kusů ročně.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
2)
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí druh osvětlení, při němž je světlo zaměřené tak, aby osvěcovalo předmět nebo část prostoru;
3)
„elektrickým výrobkem pro osvětlení“ se rozumí výrobek navržený pro použití s elektřinou a určený pro účely osvětlení;
4)
„výrobkem pro zvláštní účely“ se rozumí výrobek využívající technologie, na které se vztahuje toto nařízení, který je však určen pro účely zvláštního použití vzhledem k technickým parametrům, jež jsou popsány v technické dokumentaci. Zvláštní použití jsou taková použití, která vyžadují technické parametry, jež pro účely osvětlení obvyklých prostor nebo předmětů za normálních podmínek nejsou nezbytné. Patří k nim tyto typy:
a)
použití, kde prvotním účelem světla není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, ultrafialové záření používané k léčbě/sušení/tvrzení, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (dopravní světla či světelné zdroje na letištní dráze);
b)
použití osvětlení, kde
i)
spektrální rozložení světla má kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, za účel změnit jejich vzhled (například osvětlení vystaveného jídla nebo barevné světelné zdroje definované v bodě 1 přílohy I), s výjimkou kolísání náhradní teploty chromatičnosti, nebo
ii)
spektrální rozložení světla je kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, přizpůsobeno zvláštním potřebám konkrétního technického zařízení (například osvětlení studia, světelné efekty při představení, divadelní osvětlení), nebo
iii)
nasvícený prostor nebo předmět vyžaduje zvláštní ochranu před negativními účinky zdroje světla (například osvětlení se speciálními filtry pro pacienty citlivé na světlo nebo muzejní exponáty citlivé na světlo), nebo
iv)
je osvětlení vyžadováno pouze v nouzových situacích (například svítidla pro nouzové osvětlení nebo ovladače nouzového osvětlení), nebo
v)
výrobky pro osvětlení musí snést extrémní fyzikální podmínky (například vibrace nebo teploty pod - 20 °C či nad 50 °C);
c)
výrobky se zabudovanými výrobky pro osvětlení, kde primárním účelem není osvětlení a výrobek je pro plnění svého primárního účelu při používání závislý na přívodu energie (například lednice, šicí stroje, endoskopy, analyzátory krve);
5)
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
6)
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a jenž sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
7)
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a většinou rovněž slouží k upevnění světelného zdroje v držáku světelného zdroje;
8)
„držákem světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice, v tom případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
9)
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
10)
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
11)
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
12)
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
13)
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny; může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
14)
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů a par;
15)
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
16)
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
17)
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
18)
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN z anorganického materiálu. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
19)
„balíčkem LED“ se rozumí sestava jedné nebo více LED. Tato sestava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
20)
„modulem LED“ se rozumí celek, který není vybaven paticí a který obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Celek může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
21)
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
22)
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi napájením proudu a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje napájení, na něž se vztahuje oblast působnosti nařízení Komise (ES) č. 278/2009 (9);
23)
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc se za ovládací zařízení považují také fázové stmívače;
24)
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
25)
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi napájením proudu a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
26)
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
27)
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
28)
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a které obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením na napájecí zdroj;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která výrobek kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
30)
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem této fyzické nebo právnické osoby.
Pro účely příloh III až V platí také definice stanovené v příloze II.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Elektrické výrobky pro osvětlení uvedené v článku 1 musí splňovat požadavky na ekodesign stanovené v příloze III, pokud nejde o výrobky pro zvláštní účely.
Jednotlivé požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat v těchto fázích:
1. fáze: 1. září 2013,
2. fáze: 1. září 2014,
3. fáze: 1. září 2016.
Není-li požadavek nahrazen nebo není-li uvedeno jinak, platí jednotlivé požadavky i nadále spolu s dalšími požadavky zavedenými v pozdějších fázích.
2. Od 1. září 2013 musí výrobky pro zvláštní účely odpovídat požadavkům na informace stanoveným v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí soubor technické dokumentace:
a)
obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s částí 3 přílohy III tohoto nařízení;
b)
poskytnout další informace, jež musí být podle příloh I, III a IV obsažené v souboru technické dokumentace;
c)
uvést alespoň jednu reálnou kombinaci nastavení výrobku a podmínek, při nichž je výrobek v souladu s tímto nařízením.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok nejpozději tři roky po jeho vstupu v platnost a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2012.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1194/2012
(2012. gada 12. decembris),
ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK attiecībā uz virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču ekodizaina prasībām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
apspriedusies ar Ekodizaina apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2009/125/EK noteikts, ka Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām.
(2)
Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru, 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar [Ekodizaina] apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā ievieš īstenošanas pasākumus, tos vispirms attiecinot uz tādiem ražojumiem, kam piemīt augsts potenciāls rentablā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, mājsaimniecības un pakalpojumu nozares apgaismojuma ražojumi, tostarp virzītas gaismas lampas, gaismas diožu lampas un saistītas ierīces.
(3)
Komisija ir veikusi priekšizpēti, kurā analizēti virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču tehniskie, vides un ekonomiskie aspekti. Šis pētījums ir veikts kopā ar iesaistītajām un ieinteresētajām aprindām no Savienības un trešām valstīm, un tā rezultāti ir publiskoti. Priekšizpētē par ārējiem barošanas avotiem tika veikta līdzīga analīze par halogēnlampu vadības blokiem.
(4)
Obligātās ekodizaina prasības attiecas uz Savienības tirgū laistiem ražojumiem neatkarīgi no to uzstādīšanas vai izmantošanas vietas, tāpēc šīs prasības nedrīkst būt atkarīgas no lietojuma, kuram attiecīgo ražojumu izmanto.
(5)
Regulas aptvertie ražojumi ir paredzēti galvenokārt kādas vietas pilnīgai vai daļējai apgaismošanai, aizstājot vai papildinot dabīgo gaismu ar mākslīgo apgaismojumu redzamības uzlabošanai konkrētajā vietā. Tāpēc šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības nebūtu jāpiemēro galvenokārt citiem lietojumiem paredzētām lampām, piemēram, satiksmes regulēšanas signalizācijas ierīcēs, terārija apgaismojumā vai mājsaimniecības ierīcēs izmantojamajām lampām, kuru lietojums ir nepārprotami norādīts konkrētajam ražojumam pievienotajā informācijā par ražojumu.
(6)
Šo regulu vajadzētu piemērot jaunām, tirgū ienākošām tehnoloģijām, piemēram, gaismas diodēm.
(7)
Šajā regulā par būtiskiem to ražojumu vides aspektiem, uz kuriem tā attiecas, uzskata enerģijas patēriņu to lietošanas posmā, kā arī dzīvsudraba saturu un dzīvsudraba emisijas.
(8)
Aprēķināts, ka 2007. gadā dzīvsudraba emisijas no visām uzstādītajām lampām dažādos to aprites cikla posmos, tostarp no elektroenerģijas patēriņa lietošanas posmā un no aptuveni 80 % to dzīvsudrabu saturošo virzītās gaismas kompakto luminiscences lampu, kuras to kalpošanas laika beigās netiek pārstrādātas, bija 0,7 t. Ja netiks veikti īpaši pasākumi, prognozējams, ka dzīvsudraba emisijas no visām uzstādītajām lampām 2020. gadā var palielināties līdz 0,9 t, lai gan ir pierādīts, ka tās iespējams būtiski samazināt.
(9)
Lai gan tiek uzskatīts, ka kompakto luminiscences lampu dzīvsudraba saturs ir būtisks vides aspekts, ir piemēroti tā regulējumu noteikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/65/ES (2). Ir piemēroti regulējumu attiecībā uz ultravioletā starojuma emisiju no lampām un uz citiem raksturlielumiem ar potenciālu iedarbību uz veselību noteikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/95/EK (3) un 2001/95/EK (4).
(10)
Nosakot energoefektivitātes prasības lampām, būtu jāsamazinās kopējām dzīvsudraba emisijām.
(11)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/19/ES (5) 14. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai elektrisko un elektronisko iekārtu lietotājiem privātās mājsaimniecībās tiktu sniegta nepieciešamā informācija par varbūtējām sekām, ko bīstamās vielas elektriskajās un elektroniskajās iekārtās rada attiecībā uz vidi un cilvēku veselību. Šajā regulā iekļautajām prasībām par informāciju par ražojumu būtu jāpapildina šī prasība attiecībā uz dzīvsudrabu kompaktajās luminiscences lampās.
(12)
Regulas aptverto ražojumu elektroenerģijas patēriņš būtu jāsamazina, izmantojot esošās ekonomiski izdevīgās nepatentētās tehnoloģijas, tādējādi samazinot kopējās to iegādes un ekspluatācijas izmaksas.
(13)
Ekodizaina prasības regulas aptvertajiem ražojumiem būtu jānosaka tā, lai uzlabotu attiecīgo ražojumu ekoloģiskos parametrus, dotu ieguldījumu iekšējā tirgus darbības pilnveidošanā un palīdzētu sasniegt Savienības mērķi līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu par 20 % salīdzinājumā ar paredzamo enerģijas patēriņu minētajā gadā, ja netiktu veikti nekādi pasākumi.
(14)
Sagaidāms, ka šajā regulā noteiktās ekodizaina prasības līdz ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 874/2012 (6) līdz 2020. gadam ļaus samazināt virzītas gaismas lampu elektroenerģijas patēriņu par 25 TWh gadā salīdzinājumā ar situāciju, ja nekādi pasākumi netiktu veikti.
(15)
Ekodizaina prasībām nevajadzētu pasliktināt attiecīgā ražojuma funkcionalitāti no lietotāja viedokļa, un tām nevajadzētu negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi. Proti, ieguvumam no elektroenerģijas patēriņa samazināšanās to ražojumu lietošanas posmā, uz kuriem attiecas šī regula, vajadzētu būt lielākam nekā iespējamai nevēlamai papildu ietekmei uz vidi to ražošanas posmā. Lai nodrošinātu, ka patērētāji ir apmierināti ar energoekonomiskajām lampām, jo īpaši LED lampām, funkcionalitātes prasības būtu jānosaka ne tikai virzītas gaismas lampām, bet arī kliedētas gaismas LED, jo uz tām netika attiecinātas Komisijas Regulā (EK) Nr. 244/2009 (7) noteiktās funkcionalitātes prasības. Prasībām par informāciju par ražojumu vajadzētu ļaut patērētājiem izdarīt pārdomātu izvēli.
(16)
Gaismekļiem ar gaismas diodēm, no kurām LED lampa vai modulis nav izņemams neatkarīgas testēšanas veikšanai, nevajadzētu kļūt par veidu, kā LED ražotājiem izvairīties no šīs regulas noteikumu ievērošanas.
(17)
Ir piemēroti noteikt konkrētās prasības tādā līmenī, kas ļauj visās uzstādītajās apgaismojuma ierīcēs turpināt izmantot alternatīvas lampas. Vienlaikus būtu jānosaka vispārīgas prasības, ko īsteno, izmantojot harmonizētos standartus, un kas padara jaunās apgaismojuma iekārtas saderīgākas ar energoekonomiskajām lampām un energoekonomiskās lampas saderīgas ar plašāku apgaismojuma iekārtu klāstu. Prasības par informāciju par ražojumu attiecībā uz apgaismojuma iekārtām var palīdzēt lietotājiem atrast atbilstošas lampas un iekārtas.
(18)
Ekodizaina prasību pakāpeniska piemērošana nodrošinātu ražotājiem pietiekami ilgu laiku, lai tie varētu mainīt regulas aptverto ražojumu konstrukciju. Piemērošanas posmu termiņiem vajadzētu būt tādiem, lai nodrošinātu, ka šīs regulas mērķi tiek sasniegti laikus, netiek negatīvi ietekmēta tirgū esošo ierīču funkcionalitāte un tiek ņemta vērā izmaksu ietekme uz galalietotājiem un ražotājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
(19)
Ražojumu attiecīgo parametru mērījumi būtu jāveic, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi ir pieejami, harmonizētos standartus, kurus pieņēmušas Eiropas standartizācijas iestādes, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/34/EK (8) I pielikumā.
(20)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu šajā regulā būtu jānosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.
(21)
Lai atvieglotu atbilstības pārbaužu veikšanu, ražotājiem tehniskajā dokumentācijā būtu jāsniedz tāda Direktīvas 2009/125/EK V un VI pielikumā minētā informācija, kas saistīta ar šajā regulā noteiktajām prasībām.
(22)
Papildus šajā regulā noteiktajām juridiski saistošajām prasībām būtu jānosaka arī labāko pieejamo tehnoloģiju indikatīvie kritēriji, lai nodrošinātu, ka informācija par šīs regulas aptverto ražojumu ekoloģiskajiem raksturlielumiem visā to aprites ciklā būtu plaši un viegli pieejama.
(23)
Pārskatot šo regulu, īpaši būtu jāņem vērā īpaša lietojuma lampu tipu pārdošanas tendences, lai nodrošinātu, ka tās neizmanto citādi kā vien īpašām vajadzībām, kā arī jāņem vērā jaunu tehnoloģiju, piemēram, LED un organiska materiāla LED, attīstība. Būtu jānovērtē, cik racionāli ir noteikt energoefektivitātes prasības A klases līmenī, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 874/2012, vai vismaz B klases līmenī virzītas gaismas halogēnlampām, kuras darbojas ar maiņstrāvas tīkla spriegumu (ņemot vērā kritērijus, kas noteikti 2. tabulā III pielikuma 1.1. punktā). Pārskatīšanā būtu jānovērtē arī, vai energoefektivitātes prasības var ievērojami pastiprināt attiecībā uz citām kvēldiega lampām. Pārskatīšanā būtu arī jāizvērtē funkcionalitātes prasības attiecībā uz LED lampu krāsu atveides indeksu.
(24)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Šajā regulā ir noteiktas ekodizaina prasības šādu elektriskā apgaismojuma ražojumu laišanai tirgū:
a)
virzītas gaismas lampām;
b)
gaismas diožu (LED) lampām;
c)
iekārtām, kas paredzētas uzstādīšanai starp tīklu un lampām, tostarp lampu vadības blokiem, vadības ierīcēm un gaismekļiem (izņemot luminiscences un augstas intensitātes gāzizlādes lampu balastus un gaismekļus);
tostarp, ja minētie ražojumi ir integrēti citos ražojumos.
Regulā noteiktas arī prasības par informāciju par ražojumu attiecībā uz īpaša lietojuma ražojumiem.
Uz LED moduļiem neattiecina šīs regulas prasības, ja tos tirgo tādu gaismekļu sastāvā, kuru gadā tirgū laistais vienību skaits ir mazāks par 200.
2. pants
Definīcijas
Papildus Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktajām definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1.
“apgaismojums” ir gaismas starojums uz vietu, objektu vai to apkārtni, lai tos varētu saskatīt cilvēka acs;
2.
“akcentējošs apgaismojums” ir apgaismojuma veids, kad gaisma tiek novirzīta tā, lai izgaismotu kādu objektu vai telpas daļu;
3.
“elektrisks apgaismojuma ražojums” ir ražojums, kas konstruēts darbināšanai ar elektroenerģiju un ko paredzēts izmantot apgaismojumam;
4.
“īpaša lietojuma ražojums” ir ražojums, kurā izmantotas šīs regulas aptvertās tehnoloģijas, bet kuru paredzēts izmantot īpašām vajadzībām tā tehnisko parametru dēļ, kā norādīts tehniskajā dokumentācijā. Lietojumus īpašām vajadzībām raksturo tas, ka tiem nepieciešami īpaši tehniskie parametri, kas nav nepieciešami parastu vietu vai objektu izgaismošanai parastos apstākļos. Tie var būt:
a)
lietojumi, kuros gaismas primārā funkcija nav apgaismojuma nodrošināšana, piemēram,
i)
gaismas izstarošana, lai veicinātu ķīmiskus vai bioloģiskus procesus (piemēram, polimerizācija, ultravioletā starojuma izmantošana sacietināšanai/žāvēšanai/cietināšanai, fotodinamiskā terapija, dārzkopība, lolojumdzīvnieku aprūpe, pretinsektu ražojumi);
ii)
attēltveršana un attēlu projicēšana (piemēram, fotoaparātu zibspuldzes, fotokopēšanas iekārtas, videoprojektori);
iii)
apsilde (piemēram, infrasarkanās lampas);
iv)
signalizēšana (piemēram, luksofori vai lidlauku lampas);
b)
lietojumi apgaismojumam, kuros:
i)
gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina redzamību, bet arī izmaina apgaismotās vietas vai objekta izskatu (piemēram, pārtikas vitrīnu apgaismojums vai krāsainas gaismas lampas, kas definētas I pielikuma 1. punktā), izņemot izmaiņas korelētajā krāsas temperatūrā; vai
ii)
gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina vietas vai objekta redzamību, bet turklāt ir pielāgots īpašām konkrētā tehniskā aprīkojuma vajadzībām (piemēram, studijas apgaismojums, uzveduma specefektu apgaismojums, teātra apgaismojums); vai
iii)
apgaismotajai vietai vai objektam nepieciešama īpaša aizsardzība pret gaismas avota nelabvēlīgo iedarbību (piemēram, apgaismojums ar īpašiem filtriem fotojutīgiem pacientiem vai fotojutīgiem muzeja eksponātiem); vai
iv)
apgaismojums nepieciešams vienīgi ārkārtas situācijās (piemēram, avārijas signāluguņu gaismekļi vai avārijas signāluguņu vadības mehānismi); vai
v)
apgaismojuma ražojumi ir pakļauti ekstremālu fizikālu apstākļu iedarbībai (piemērām, vibrācijas vai temperatūra zem - 20 °C vai virs 50 °C);
c)
ražojumi, kuros iekļauti apgaismojuma ražojumi un kuru primārā funkcija nav apgaismošana, kam, lai tie lietošanas laikā pildītu savu primāro funkciju, ir jānodrošina enerģijas padeve (piemēram, ledusskapji, šujmašīnas, endoskopi, hematoloģiskie analizatori);
5.
“gaismas avots” ir virsma vai objekts, kas paredzēts galvenokārt redzamā optiskā starojuma izstarošanai, ko iegūst, pārveidojot enerģiju. “Redzams” starojums ir starojums ar viļņa garumu 380-780 nm;
6.
“lampa” ir ierīce, kuras veiktspēju var novērtēt neatkarīgi un kas sastāv no viena vai vairākiem gaismas avotiem. Tajā var būt iekļauti papildu komponenti, kas nepieciešami ierīces ieslēgšanai, elektrobarošanai vai stabilai darbībai, vai optiskā starojuma filtrēšanai vai transformēšanai gadījumos, kad šādi komponenti nav demontējami, neatgriezeniski nebojājot ierīci;
7.
“lampas cokols” ir lampas daļa tās pieslēgšanai barošanas strāvai, izmantojot lampas ietveri vai lampas savienotāju, un tas var kalpot arī lampas iestiprināšanai lampas ietverē;
8.
“lampas ietvere” vai “tureklis” ir ierīce lampas nostiprināšanai paredzētajā stāvoklī, parasti ievietojot tajā lampas cokolu, un šādā gadījumā tā nodrošina arī lampas pieslēgumu elektrobarošanas avotam;
9.
“virzītas gaismas lampa” ir lampa, no kuras vismaz 80 % gaismas krīt telpiskā leņķī π sr (kas atbilst konusam ar virsotnes leņķi 120°);
10.
“kliedētas gaismas lampa” ir lampa, kas nav virzītas gaismas lampa;
11.
“kvēldiega lampa” ir lampa, kurā gaismu izstaro elektrisko strāvu vadoša materiāla pavediens, ko kvēlina, laižot tam cauri elektrisko strāvu. Šādā lampā var būt gāzu vide, kurai ir ietekme uz kvēlināšanas procesu;
12.
“kvēlspuldze” ir kvēldiega lampa, kuras kvēldiegs ir ievietots vakuuma kolbā vai kolbā ar inertas gāzes vidi;
13.
“(volframa) halogēnlampa” ir kvēldiega lampa, kuras kvēldiegs ir izgatavots no volframa un kurā ir gāzes vide, kas satur halogēnus vai halogēnu savienojumus; tā var tikt piegādāta ar integrētu barošanas avotu;
14.
“gāzizlādes lampa” ir lampa, kurā gaisma tieši vai netieši tiek radīta, elektriskam lādiņam izlādējoties gāzes, metāla tvaiku vai vairāku gāzu un tvaiku vidē;
15.
“luminiscences lampa” ir dzīvsudraba tvaiku zemspiediena gāzizlādes lampa, kurā gaismas starojuma lielāko daļu emitē viens vai vairāki slāņi luminofora, kuru ierosina ultravioletais starojums, kas rodas izlādē. Luminiscences lampās var būt integrēti balasti;
16.
“luminiscences lampa bez iebūvēta balasta” ir viencokola vai divcokolu luminiscences lampa bez iebūvēta balasta;
17.
“augstas intensitātes gāzizlādes lampa” ir gāzizlādes elektriskā lampa, kurā elektrisko loku, kas rada gaismas starojumu, stabilizē sieniņas temperatūra un kurā elektriskā loka jauda pret spuldzes sieniņu pārsniedz 3 W uz kvadrātcentimetru;
18.
“gaismas diode” (LED) ir gaismas avots, kas sastāv no pusvadītāju ierīces ar p-n pāreju no neorganiska materiāla. Pāreja izstaro redzamo starojumu, kad to ierosina elektriskā strāva;
19.
“LED pakete” ir vienas vai vairāku gaismas diožu bloks. Tajā var būt ietverts optisks elements un termiska, mehāniska un elektriska saskarne;
20.
“LED modulis” ir uz iespiestās shēmas plates integrētas vienas vai vairāku LED pakešu bloks bez cokola. Tam var būt elektriski, optiski, mehāniski un termiski komponenti, saskarnes, kā arī vadības bloks;
21.
“LED lampa” ir lampa, kurā ietilpst viens vai vairāki LED moduļi. Tā var būt ar cokolu;
22.
“lampas vadības bloks” ir ierīce, kas atrodas starp elektrobarošanas avotu un vienu vai vairākām lampām un nodrošina funkcionalitāti saistībā ar lampas(-u) darbību, piemēram, barošanas sprieguma transformācija, lampas(-u) strāvas ierobežošana līdz nepieciešamajai vērtībai, starta sprieguma un priekšsildīšanas strāvas nodrošināšana, aukstā starta nepieļaušana, jaudas koeficienta korekcija vai radiotraucējumu mazināšana. Šo ierīci var būt paredzēts pieslēgt citiem lampas vadības blokiem. Šis termins neietver:
-
vadības ierīces,
-
barošanas avotus, kas ir Komisijas Regulas (EK) Nr. 278/2009 darbības jomā (9);
23.
“vadības ierīce” ir elektroniska vai mehāniska ierīce, kas kontrolē vai pārrauga lampas gaismas plūsmu ar citiem līdzekļiem, nevis jaudas pārveidošanu, piemēram, ar laika slēdžiem, klātbūtnes sensoriem, gaismas sensoriem un regulēšanas ierīcēm atkarībā no dienas gaismas. Turklāt fāzu kontroles tumšinātājus arī uzskata par vadības ierīcēm;
24.
“ārēji lampas vadības bloki” ir neintegrēti lampas vadības bloki, kurus paredzēts uzstādīt ārpus lampas vai gaismekļa apvalka vai kurus iespējams no apvalka izņemt, neatgriezeniski nebojājot lampu vai gaismekli;
25.
“balasts” ir lampas vadības bloks, kas atrodas starp elektrobarošanas avotu un vienu vai vairākām gāzizlādes lampām, kura galvenais uzdevums ir, izmantojot indukciju, kapacitāti vai indukcijas un kapacitātes kombināciju, ierobežot lampas(-u) strāvu līdz nepieciešamajai vērtībai;
26.
“halogēnlampas vadības bloks” ir lampas vadības bloks, kas pārveido tīkla spriegumu īpaši zemā spriegumā halogēnlampām;
27.
“kompaktā luminiscences lampa” ir luminiscences lampa, kurā ietverti visi komponenti, kas nepieciešami lampas ieslēgšanai un stabilai darbībai;
28.
“gaismeklis” ir ierīce, kas izplata, filtrē vai transformē vienas vai vairāku lampu izstaroto gaismu un kurā ietvertas visas nepieciešamās detaļas lampu turēšanai, nostiprināšanai un aizsardzībai un gadījumos, kad tas nepieciešams, arī slēguma palīgierīces kopā ar līdzekļiem to pievienošanai elektrobarošanas avotam;
29.
“galalietotājs” ir fiziska persona, kas pērk vai, paredzams, pirks ražojumu tādiem mērķiem, kas nav saistīti ar šīs personas nodarbošanos, uzņēmējdarbību, amatniecību vai profesionālo darbību;
30.
“galīgais īpašnieks” ir tā persona vai struktūra, kam ražojums pieder tā aprites cikla lietošanas posmā, vai jebkura persona vai struktūra, kas darbojas šādas personas vai uzņēmuma vārdā.
Regulas III līdz V pielikumā izmanto arī II pielikumā noteiktās definīcijas.
3. pants
Ekodizaina prasības
1. Regulas 1. pantā uzskaitītie elektriskā apgaismojuma ražojumi atbilst III pielikumā noteiktajām ekodizaina prasībām, izņemot īpaša lietojuma ražojumus.
Ekodizaina prasības piemēro šādos termiņos:
1. posms: 2013. gada 1. septembris;
2. posms: 2014. gada 1. septembris;
3. posms: 2016. gada 1. septembris.
Ja prasība nav atcelta, to aizstājot ar citu, vai nav noteikts citādi, katru prasību turpina piemērot kopā ar citām vēlākajos posmos noteiktajām prasībām.
2. Sākot ar 2013. gada 1. septembri, īpaša lietojuma ražojumi atbilst I pielikumā noteiktajām prasībām par informāciju.
4. pants
Atbilstības novērtēšana
1. Direktīvas 2009/125/EK 8. pantā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējās dizaina kontroles [konstrukcijas iekšējās kontroles] sistēma vai tās pašas direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma.
2. Atbilstības novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu tehniskajā dokumentācijā:
a)
iekļauj informācijas par ražojumu eksemplāru saskaņā ar šīs regulas III pielikuma 3. daļu;
b)
sniedz jebkādu citu informāciju, kura saskaņā ar I, III un IV pielikumu iekļaujama tehniskajā dokumentācijā;
c)
detalizēti apraksta vismaz vienu tādu praktiski iespējamu ražojuma iestatījumu un apstākļu kombināciju, kuros ražojums atbilst šīs regulas prasībām.
5. pants
Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstis piemēro šī regulas IV pantā aprakstīto verifikācijas procedūru.
6. pants
Indikatīvie kritēriji
Indikatīvie kritēriji šīs regulas pieņemšanas laikā tirgū pieejamajiem ražojumiem un tehnoloģijām ar labākajiem raksturlielumiem ir norādīti V pielikumā.
7. pants
Pārskatīšana
Komisija, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, pārskata šo regulu ne vēlāk kā trīs gadus pēc tās stāšanās spēkā un iesniedz šādas pārskatīšanas rezultātus Apspriežu forumam.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 12. decembrī