PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1343/2013
(2013. gada 12. decembris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1184/2007 (2) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Taivānas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam (“sākotnējā izmeklēšana” un “sākotnējie pasākumi”). Attiecībā uz ĶTR pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 71,8 % apmērā visiem uzņēmumiem, izņemot divus Ķīnas ražotājus eksportētājus, kuriem bija noteikti individuālie maksājumi.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(2)
Komisija, 2012. gada 10. oktobrī publicējot paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) (3) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami ĶTR izcelsmes persulfātu importam.
(3)
Pārskatīšana tika sākta pēc pamatota pieprasījuma, ko iesniedza divi Eiropas ražotāji (RheinPerChemie GmbH&Co. KG un United Initiators GmbH&Co. KG) (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāv visu (100 %) Savienības persulfātu produkciju.
(4)
Pieprasījums ir pamatots ar to, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, atkārtotos.
3. Izmeklēšana
3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
3.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus ĶTR, nesaistītos importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, kas tie ir iesaistīti, ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(7)
Ņemot vērā to ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā iespējami lielo skaitu, uz kuriem attiektos izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika aicinātas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(8)
Nepieteicās neviens importētājs.
(9)
Tikai viens ražotājs eksportētājs no ĶTR atbildēja uz anketas jautājumiem. Tāpēc nebija vajadzības veidot ražotāju eksportētāju izlasi.
(10)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, viena ražotāja eksportētāja ĶTR un viena ražotāja Turcijā, kas tika apsvērta kā iespējamā analogā valsts.
(11)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Vācija,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Vācija;
b)
ražotājs eksportētājs ĶTR:
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Šanhaja (4).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(12)
Attiecīgais ražojums ir tas pats, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, peroksisulfāti (persulfāti), tostarp kālija peroksimonosulfātsulfāts (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu 2833 40 00 un ex 2842 90 80.
(13)
Attiecīgo ražojumu izmanto par iniciatoru vai oksidētāju vairākos pielietojumos. Piemēram, to izmanto par polimerizācijas iniciatoru polimēru ražošanā, kodinātāju iespiedshēmu plašu ražošanā, matu kopšanas līdzekļos, tekstilmateriālu izmēra samazināšanai, papīrrūpniecībā, par zobu protēžu tīrītāju un par dezinficētāju.
(14)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie lietojumi, tādēļ šie ražojumi tiek uzskatīti par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Vispārīgi apsvērumi
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tiek veikts dempings un vai dempings, visticamāk, turpināsies vai atkārtosies, ja, iespējams, tiks izbeigti pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētu ĶTR importu.
(16)
Kā paskaidrots 9. apsvērumā, tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā un neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību PIP laikā. Kā minēts iepriekš 22. apsvērumā un sīkāk paskaidrots 51. līdz 53. apsvērumā, izmeklēšana liecina, ka būtībā visu importu no ĶTR PIP laikā veica viens eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu un uz kuru neattiecas šī pārskatīšana. Tādējādi šajā lietā nevarēja veikt dempinga analīzi.
2. Importa attīstība, ja pasākumi tiktu atcelti
(17)
Lai noteiktu dempinga atkārtošanās iespējamību, tika ņemta vērā informācija, ko sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, informācija, kuru ievāca saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, un pieejamie fakti attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. Pieejamos faktus atrada termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, informācijā, kas tika publicēta termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros, ko 2013. gada martā ierosināja Amerikas Savienotās Valstis (ASV) (5), Komisijai pieejamajā statistikā, proti, dalībvalstu nosūtītajos ikmēneša datos saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punktā minētā datubāze”) un Eurostat datos par importu.
a) Importa cenas un apjomi Savienībā no ĶTR un citām trešām valstīm
(18)
Izmeklēšanā pieejamie dati liecina, ka būtībā visu importu no ĶTR PIP laikā veica viens Ķīnas eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu (6). Tāpēc uz minēto importu neattiecas antidempinga pasākumi. Minētā importa cenas saglabājās zem Savienības ražošanas nozares cenām minētajā periodā.
(19)
Lai gan attiecīgajā periodā cenas Ķīnas importam uz Savienību palielinājās par 29 %, tās joprojām bija zemas un zemākas par Savienības ražošanas nozares cenu PIP. Palielinājās arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, taču mazāk, proti, par 7 %.
(20)
Vienīgais Ķīnas eksportētājs, kas sadarbojās un uz ko attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi, PIP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību. Tomēr izmeklēšana liecina, ka tas eksportēja par dempinga cenām uz trešo valstu tirgiem un ka cenas bija pat zemākas nekā pašreizējā importa cenas no ĶTR uz Savienības tirgu. Tas norāda uz to, ka eksportētāji Ķīnā turpina dempingu un ka to cenas ir zemas.
(21)
Savienības tirgu principā veido imports no šādām trim valstīm: Ķīna, Turcija un ASV, kas katra veido 8 % līdz 10 % no tirgus daļas, un divi Savienības ražotāji, kuru tirgus daļa ir aptuveni 65 līdz 75 %. Izmeklēšana liecina, ka ASV joprojām bija pārstāvētas Savienības tirgū un veidoja aptuveni vienu trešdaļu no kopējā importa PIP laikā. ASV importa cenas bija vidēji 10 % augstākas par importa cenām no ĶTR. Šis konstatējums līdzās novērotajām cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, liecina, ka Ķīnas imports joprojām radīja spiedienu uz pārdošanas cenām Savienībā.
(22)
Kā minēts iepriekš 18. apsvērumā, importu no Ķīnas PIP laikā veica viens eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu. No 2009. gada līdz PIP šā importa apjoms palielinājās par 24 % un attiecīgā tirgus daļa pieauga no 8 % līdz 9,6 % no kopējā Savienības patēriņa šajā pašā periodā.
(23)
Jāatgādina, ka no 1995. līdz 2001. gadam pret persulfātiem no ĶTR bija noteikti antidempinga pasākumi. Kad šie pasākumi tika atcelti, importa apjoms no ĶTR palielinājās no mazāk nekā 200 tonnām 2001. gadā līdz vairāk nekā 4 000 tonnām 2003. gadā un vairāk nekā dubultojās līdz gandrīz 9 000 tonnām 2006. gadā. Citiem vārdiem sakot, Ķīnas imports dažos gados veidoja vairāk nekā 20 % no Savienības tirgus. 2003. līdz 2006. gada periodā, kad patēriņš palielinājās par 7 %, Ķīnas tirgus daļa divkāršojās. Tas liecina, ka Ķīnas eksportētāji var iegūt ievērojamu tirgus daļu Savienības tirgū, ja netiek piemēroti antidempinga pasākumi.
(24)
Ņemot vērā iepriekš minētos faktus un apsvērumus, īpaši Ķīnas reakciju uz pasākumu atcelšanu Savienības tirgū 2001. gadā, Ķīnas cenu līmeni PIP laikā un dempinga turpināšanos trešo valstu tirgos, tiek uzskatīts par iespējamu, ka īstermiņa perspektīvā Savienības tirgū lielos daudzumos ieplūdīs Ķīnas imports pa zemām cenām, ja tiks atcelti spēkā esošie pasākumi.
b) Ķīnas ražotāju cenu politika citos eksporta tirgos
(25)
Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, Ķīnas uzņēmums, kas sadarbojās, neeksportēja uz Savienību PIP laikā, tāpēc nevarēja salīdzināt tā normālās vērtības iekšzemes tirgū ar eksporta cenām uz Savienību. Tomēr, kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, tika novērtēts, vai uzņēmums veicis eksportu uz trešām valstīm par dempinga cenām PIP laikā. Uzņēmumam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, tāpēc normālās vērtības tika noteiktas, pamatojoties uz tā datiem.
(26)
Trim attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdevumi bija veikti parastajā tirdzniecības apritē, vidējās normālās vērtības tika noteiktas, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām iekšzemes tirgū. Vienam veidam normālā vērtība bija jāaprēķina uz ražošanas izmaksu pamata saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Lai noteiktu minētā veida normālo vērtību, tika izmantotas uzņēmuma ražošanas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA izmaksas) un peļņa, kas gūta, pārdodot ražojumus iekšzemē parastajā tirdzniecības apritē, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu.
(27)
Salīdzinājums starp normālo vidējo svērto vērtību un vidējo svērto eksporta cenu (izmantojot ex-works cenu) uz trešām valstīm, kas noteikta, pamatojoties uz ziņotajiem un pārbaudītajiem datiem, liecina, ka vidējā svērtā dempinga starpība bija 9,4 %.
(28)
Attiecībā uz cenu politiku antidempinga pasākumi Indijā un ASV ir arī skaidra norāde uz to, ka Ķīnas eksportētāji izmantoja dempingu citos tirgos.
c) Savienības tirgus pievilcīgums
(29)
Izmeklēšana liecina, ka Ķīnas uzņēmums, kas sadarbojās, eksportēja uz dažādām trešām valstīm, piemēram, Brazīliju, Indonēziju, Malaiziju, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Taivānu, Taizemi un Apvienotajiem Arābu Emirātiem. Tāpēc Ķīnas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešām valstīm tika salīdzinātas ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu līmeni un ĶTR importa cenu PIP laikā Savienības tirgū. Šis salīdzinājums liecina, ka Ķīnas eksportētāja, kas sadarbojās, cenas bija ievērojami (līdz 40 %) zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām PIP laikā.
(30)
Šī analīze, no vienas puses liecina, ka cenas Savienības tirgū ir augstākas un tāpēc ļoti pievilcīgas un, no otras puses, otra Ķīnas eksportētāja piedāvātās cenas ir zemākas par pašreizējo Ķīnas importa cenu Savienības tirgū.
(31)
Tāpat ir jāatgādina, ka uzņēmuma, kas sadarbojās, normālās vērtības PIP laikā kopumā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tas apliecina, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo tajā Ķīnas ražotāji viennozīmīgi varētu gūt lielāku peļņu. Šķiet, ka zemais cenu līmenis Ķīnā pamatojas vien uz pietiekamo jaudu un plašo attiecīgā ražojuma piedāvājumu.
(32)
Kā minēts iepriekš 28. apsvērumā, konkrēti trešo valstu tirgi, piemēram, ASV un Indijā, Ķīnas eksportētājiem vairs nav tik pievilcīgi antidempinga pasākumu dēļ. Turklāt tika konstatēts, ka citi trešo valstu tirgi darbojas salīdzinoši zemākos cenu līmeņos nekā Savienības tirgus. Citus tādu trešo valstu tirgus, uz kurām neattiecas pasākumi, jau apgādā uzņēmumi, kuri darbojas minētajos tirgos, tāpēc, visticamāk, visa brīvā jauda ĶTR tiktu izmantota eksportam uz Savienības tirgu.
(33)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, gaidāms, ka Ķīnas eksports ieplūstu vēl lielākos apjomos un radītu lielāku spiedienu uz cenām Savienības tirgū, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.
d) Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums
(34)
Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu brīvās jaudas analīze ĶTR pamatojās uz pieejamajiem faktiem (jo cita informācija nebija pieejama), proti, ierobežoto informāciju, kuru par tirgus situāciju ĶTR sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, un Savienības ražošanas nozare un kas tika iegūta no publiski pieejamās informācijas piecu galveno ražotāju līmenī, kuri tika noteikti ĶTR, un datiem, kuri tika savākti sākotnējā posmā. Informācija, kas bija iegūta no šiem avotiem, tika atzīta par saskanīgu.
(35)
Pamatojoties uz šo informāciju, tiek pieņemts, ka ĶTR ir pieejama ražošanas jauda vairāk nekā 100 tūkst. tonnu apjomā, kas ir aptuveni trīs reizes vairāk nekā Savienības patēriņš PIP laikā.
(36)
Pamatojoties uz ražotāja, kas sadarbojās, jaudas izmantojuma rādītāju, tika secināts, ka ĶTR potenciāli ir pieejama ievērojama jauda, ko varētu izmantot, lai palielinātu ražošanu un novirzītu produkciju uz Savienības tirgu, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti.
e) Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(37)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka dempings varētu atkārtoties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. Jo īpaši Ķīnā noteikto normālo vērtību līmenis, ražotāja, kas sadarbojās, dempings trešo valstu tirgos, antidempinga pasākumi pret Ķīnas eksportētājiem Indijā un ASV, Savienības tirgus pievilcība salīdzinājumā ar citiem tirgiem un pieejamā ievērojamā ražošanas jauda ĶTR norāda uz to, ka dempings varētu atkārtoties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti.
D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības ražošanas nozares definīcija
(38)
Pašreizējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienībā persulfātus ražo tikai divi ražotāji. Tie veido 100 % no Savienības produkcijas kopapjoma PIP laikā. Abi ražotāji atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu un sadarbojās izmeklēšanā.
(39)
Tāpēc minētie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Ievadpiezīme
(40)
Lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu saglabātu konfidencialitāti, dati saistībā ar abiem Savienības ražotājiem ir izklāstīti indeksu vai diapazonu veidā.
(41)
Informācija par importu tika analizēta KN koda līmenī attiecībā uz trijiem galvenajiem līdzīgā ražojuma veidiem, proti, amonija persulfātu, nātrija persulfātu un kālija persulfātu, un Taric koda līmenī - ceturtajam veidam, proti, kālija peroksimonosulfātam. Importa analīzi papildināja saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu savāktie dati.
3. Patēriņš Savienībā
(42)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu KN koda un Taric koda līmenī.
(43)
Patēriņš Savienībā PIP bija nedaudz lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā. No 2009. līdz 2010. gadam bija vērojams kāpums par 22 %, taču turpmāk patēriņš nepārtraukti samazinājās par aptuveni 18 %.
1. tabula
Patēriņš
2009
2010
2011
PIP
Patēriņš (tonnas)
25 000-35 000
35 000-45 000
35 000-45 000
25 000-35 000
Indekss (2009 = 100)
100
122
114
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punktā minētā datubāze.
4. ĶTR importa apjoms, cenas un tirgus daļa
(44)
ĶTR importa apjomi un tirgus daļas tika analizēti, pamatojoties uz Eurostat informāciju un datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.
(45)
Iepriekš minēto datubāzu salīdzinājums liecina, ka viss imports no ĶTR ir tā viena uzņēmuma imports, kas, kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, neveica dempingu. Tāpēc nevar analizēt importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļu un tā cenu pārmaiņas.
(46)
Turklāt Ķīnas ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecās antidempinga pasākumi, neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību PIP laikā, tāpēc nevarēja aprēķināt ĶTR cenu samazinājumu.
5. Imports no citām trešām valstīm
(47)
Importa apjoms no citām valstīm, tā cenas un tirgus daļa attiecīgajā periodā ir parādīta nākamajā tabulā. Šie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz statistikas informāciju, kas sniegta KN koda un Taric koda līmenī. Kā paskaidrots iepriekš 40. apsvērumā, konfidencialitātes dēļ tirgus daļas rādītāji ir izklāstīti indeksu veidā.
2. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2009
2010
2011
PIP
Turcija
Importa apjoms (tonnas)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indekss (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena EUR/t
1 137
1 010
1 130
1 158
Indekss (2009 = 100)
100
89
99
102
Tirgus daļa
Indekss
100
106
89
126
ASV
Importa apjoms (tonnas)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indekss (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena EUR/t
1 053
1 170
1 201
1 099
Indekss (2009 = 100)
100
111
114
104
Tirgus daļa
Indekss
100
88
100
68
Citas trešās valstis
Importa apjoms (tonnas)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indekss (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena EUR/t
1 443
1 518
1 605
1 738
Indekss (2009 = 100)
100
105
111
120
Tirgus daļa
Indekss
100
80
76
65
Trešās valstis kopā
Importa apjoms (tonnas)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indekss (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena EUR/t
1 163
1 179
1 252
1 231
Indekss (2009 = 100)
100
101
108
106
Tirgus daļa
Indekss
100
92
91
85
Avots: Eurostat un Taric.
(48)
Importa apjomi no citām trešām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 12 %, savukārt vidējā cena tajā pašā periodā palielinājās par 6 %. Citu trešo valstu zaudēto tirgus daļu daļēji aizņēma Ķīnas imports un Savienības ražošanas nozare. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare palielināja cenas vidēji par 7 %, kā teikts turpmāk 64. apsvērumā.
6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
6.1. Iepriekšējas piezīmes
(49)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6.2. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(50)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares produkcijas apjoms ievērojami palielinājās. Pieaugums bija īpaši izteikts no 2009. līdz 2010. gadam, kad produkcijas apjoms palielinājās par 32 procentpunktiem. Pēc tam tas bija stabils, savukārt no 2011. gada līdz PIP - nedaudz samazinājās.
3. tabula
Kopējā Savienības produkcija
2009
2010
2011
PIP
Produkcija (tonnas)
20 000-30 000
25 000-35 000
25 000-35 000
25 000-35 000
Indekss (2009 = 100)
100
132
135
125
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(51)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija stabila. Kad produkcijas apjoms 2009.-2011. gadā palielinājās, jaudas izmantojums kāpa kopumā par 34 %. Šī tendence mainījās PIP, jo produkcijas apjoma kritums nozīmēja arī jaudas izmantojuma kritumu par sešiem procentpunktiem, kā parādīts turpmāk.
4. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2009
2010
2011
PIP
Ražošanas jauda (tonnas)
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
Indekss (2009 = 100)
100
101
101
101
Jaudas izmantojums
60 %
79 %
81 %
75 %
Indekss (2009 = 100)
100
131
134
124
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3. Krājumi
(52)
Lai gan Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis no 2009. gada līdz PIP ievērojami palielinājās, tas bija salīdzinoši zems attiecībā pret produkcijas līmeni.
5. tabula
Krājumi perioda beigās
2009
2010
2011
PIP
Krājumi perioda beigās (tonnas)
500-1 500
1 000-2 000
2 000-3 000
1 500-2 500
Indekss (2009 = 100)
100
144
227
184
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.4. Pārdevumu apjoms
(53)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem mainījās tāpat kā patēriņš, kas augstāko līmeni sasniedza 2010. gadā, savukārt turpmākajos gados līdz PIP beigām bija ar lejupslīdošu tendenci. Attiecīgajā periodā tas palielinājās par 6 %.
6. tabula
Pārdevumi nesaistītiem pircējiem
2009
2010
2011
PIP
Apjoms (tonnas)
15 000-25 000
20 000-30 000
20 000-30 000
15 000-25 000
Indekss (2009 = 100)
100
122
113
106
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.5. Tirgus daļa
(54)
Pārdevumu apjomam Savienībā bija raksturīga tā pati tendence kas patēriņam, tāpēc Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabila.
7. tabula
Savienības tirgus daļa
2009
2010
2011
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
65-75 %
65-75 %
65-75 %
65-75 %
Indekss (2009 = 100)
100
100
100
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un Taric dati
6.6. Pieaugums
(55)
Kā paskaidrots iepriekš, patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā Savienībā bija neliels (3 procentpunkti). Savienības ražošanas nozare tajā pašā periodā spēja nedaudz palielināt pārdevumu apjomus un tirgus daļu.
6.7. Nodarbinātība un ražīgums
(56)
Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis no 2009. gada līdz PIP bija stabils. Tomēr ražīgums uz vienu nodarbināto, mērot kā izlaidi tonnās uz nodarbināto, šajā periodā acīmredzami palielinājās atbilstoši produkcijas tendencei. Sīkāki dati sniegti tabulā.
8. tabula
Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā
2009
2010
2011
PIP
Darbinieki (indekss)
100
100
103
101
Ražīgums (indekss)
100
132
131
124
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.8. Vienības pārdošanas cenas
(57)
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 7 %. Šo Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas kāpumu (7 %) var izskaidrot ar tā ražojumu klāsta pārmaiņām, ko tā pārdeva attiecīgajā periodā. Šī cena, pat ņemot vērā potenciālās ražojumu klāsta pārmaiņas, bija ievērojami lielāka par Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, noteikto cenu par eksportu uz trešām valstīm.
9. tabula
Savienības pārdevumu vienības cena
2009
2010
2011
PIP
Savienības pārdevumu vienības cenas (EUR/tonna)
1 100-1 300
1 100-1 300
1 200-1 400
1 200-1 400
Indekss (2009 = 100)
100
100
105
107
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.9. Rentabilitāte
(58)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2009. gadā bija tuvu peļņas slieksnim. Pēc tam no 2010. gada līdz PIP rentabilitāte bija virs 10 %. Tādējādi pēkšņais rentabilitātes indeksa kāpums no 2009. gada līdz 2010. gadam izskaidrojams ar ļoti zemo bāzes līmeni 2009. gadā, kas bija kritisks gads Savienības ražošana nozarei. 2011. gadā augstā rentabilitāte ir izskaidrojama ar ārkārtēju izmaksu ietaupījumu, kas vairs neatkārtosies nākotnē. Tas jau atspoguļojies rentabilitātes kritumā PIP, kas joprojām turpinās.
10. tabula
Rentabilitāte
2009
2010
2011
PIP
Savienības pārdevumu rentabilitāte
Indekss (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.10. Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
(59)
Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozare varēja saglabāt augstu ieguldījumu līmeni visā attiecīgajā periodā.
(60)
Ienākumam no ieguldījumiem bija tieši tā pati tendence kas rentabilitātei no 2009. līdz 2011. gadam, un tā nav uzskatāma par reprezentatīvu, kā paskaidrots iepriekš 58. apsvērumā.
11. tabula
Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
Indekss (2009 = 100)
2009
2010
2011
PIP
Ieguldījumi
100
71
110
99
Ienākums no ieguldījumiem
100
3 166
4 647
2 455
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.11. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(61)
Naudas plūsma, kas ietekmē nozares spēju pašfinansēt savu darbību, izteikta procentos no attiecīgā ražojuma apgrozījuma, piemērojās rentabilitātes tendencei. Tā ievērojami uzlabojās līdz 2011. gadam un samazinājās PIP laikā.
12. tabula
Naudas plūsma
2009
2010
2011
PIP
Naudas plūsma
Indekss (2009 = 100)
100
288
381
172
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.12. Algas
(62)
Savienības ražošanas nozarē saglabājās stabils nodarbināto skaits, savukārt to algas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %.
6.13. Dempinga starpības lielums
(63)
Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā nebija importa par dempinga cenām no ĶTR, tāpēc nevarēja novērtēt dempinga starpības lielumu.
6.14. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(64)
Ņemot vērā to, ka nebija importa par zemām dempinga cenām no ĶTR, kā arī ņemot vērā salīdzinoši lielo jaudas izmantojumu un Savienības iegūto tirgus daļu, rentabilitātes līmeni un konkrētu finanšu rādītāju pozitīvās pārmaiņas, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā bija atguvusies no dempinga radītās ietekmes pagātnē. Tomēr atgūšanās ir notikusi nesen, un PIP laikā Savienības tirgū tika novērots dažādu kaitējuma rādītāju, piemēram, rentabilitātes, naudas plūsmas, ienākumu no ieguldījumiem un ieguldījumu zināms kritums.
7. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(65)
Izmeklēšana liecina, ka ražojumu imports par zemām dempinga cenām no ĶTR vairs neieplūda Savienības tirgū tieši pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas 2007. gadā un minēto ražojumu nebija tirgū attiecīgajā periodā vai PIP laikā. Savienības tirgū piedāvātais ĶTR imports tika iegūts no vienīgā Ķīnas ražotāja, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt augstu ražošanas līmeni, palielināt pārdevumu apjomu, vidējo pārdošanas cenu, tirgus daļu un rentabilitāti un uzlabot finansiālo situāciju kopumā.
(66)
Tāpēc tiek secināts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Ņemot vērā patēriņa kritumu un konkrētu kaitējuma rādītāju pasliktināšanos PIP laikā, kā aprakstīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares situācija joprojām ir sarežģīta.
E. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Iepriekšējas piezīmes
(67)
Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas importa potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari tika analizēta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
(68)
Analīze bija veltīta neizmantotajai ražošanas jaudai ĶTR un Ķīnas eksportētāju rīcībai trešo valstu tirgos un Savienības tirgū.
2. Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR
(69)
Saskaņā ar izmeklēšanā savākto un pārbaudīto informāciju, tiek lēsts, ka attiecīgā ražojuma ražošanas jauda Ķīnā ir aptuveni 100 tūkst. tonnu. Turklāt valstī ir izkliedēti vairāki mazi ražotāji, kas šo rādītāju palielina vēl vairāk.
(70)
Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, nav pieejami dati par to jaudas precīzo procentuālo daļu, kas nav izmantota un ko varētu izmantot, lai eksportētu attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu. Tomēr izmeklēšana liecina, ka vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja neizmantotā ražošanas jauda ir aptuveni 30 %. Ekstrapolējot šo informāciju uz visiem Ķīnas uzņēmumiem, sanāktu, ka patlaban ĶTR ir neizmantota jauda vairāk nekā 30 tūkst. tonnu apmērā.
(71)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, ĶTR eksportam būtu pieejami 20-25 tūkst. tonnu attiecīgā ražojuma, pat ja Ķīnas uzņēmumi nestrādātu ar pilnu jaudu. Ņemot vērā konstatējumus un secinājumus, kas izdarīti iepriekš 22. līdz 44. apsvērumā, ir skaidrs, ka, nepagarinot pasākumu termiņu, neizmantotā jauda Ķīnā tiks izmantota eksportam uz Savienības tirgu. Potenciālais papildu eksporta apjoms būtu jāskata saistībā ar patēriņu Savienībā 25 000-35 000 tonnu apmērā PIP laikā.
3. Eksports no ĶTR
(72)
Kā minēts iepriekš 20. apsvērumā, izmeklēšana liecina, ka Ķīnas eksports uz trešām valstīm bija veikts par dempinga cenām. Turklāt attiecīgo iestāžu ASV un Indijā veikto termiņbeigu pārskatīšanu rezultāti ļāva sagatavot ieteikumu, ka būtu jāpagarina ĶTR izcelsmes persulfātiem noteiktie spēkā esošie antidempinga pasākumi. Šajā situācijā gaidāms, ka Ķīnas eksportētāju brīvā ražošanas jauda lielākoties tiks izmantota, lai ražotu eksportam uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiks atcelti. Kā paskaidrots iepriekš 32. apsvērumā, visa neizmantotā ražošanas jauda ĶTR, visticamāk, tiks izmantota, lai eksportētu attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu, ņemot vērā to, ka piegādes citiem trešo valstu tirgiem, uz kuriem neattiecas pasākumi, jau ir nodrošinājuši uzņēmumi, kas piedalās minētajos tirgos.
(73)
Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju dempinga politiku pagātnē, kuras dēļ tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un viņu pašreizējo dempinga politiku trešās valstīs, var secināt, ka šie eksporta apjomi uz Savienību tiktu veikti par dempinga cenām.
(74)
Turklāt, kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, jāatgādina, ka no 1995. līdz 2001. gadam tika noteikti antidempinga pasākumi pret persulfātu eksportu no ĶTR. Tā kā šo pasākumu termiņš netika pagarināts, importa apjoms no ĶTR palielinājās no mazāk nekā 200 tonnām 2001. gadā līdz gandrīz 10 tūkst. tonnu 2006. gadā, tādējādi veidojot vairāk nekā 20 % no Savienības tirgus.
4. Secinājums
(75)
Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, neizmantotā ĶTR pieejamā jauda, Ķīnas dempinga turpināšanās trešās valstīs, Ķīnas ierobežotā iespēja pārdot citos galvenajos trešo valstu tirgos un pierādītā spēja novirzīt eksporta apjomus uz Savienības tirgu, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana vājinās Savienības ražošanas nozares stāvokli galvenajā tirgū un nodarītais kaitējums atkārtosies, jo ieplūdīs Ķīnas imports par dempinga cenām. Nav pamata uzskatam, ka Savienības ražošanas nozares darbības uzlabošanās tendence, pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem, saglabātos vai pastiprinātos, ja pasākumi tiktu atcelti. No otras puses, ir labvēlīgi apstākļi, lai Ķīnas importu, iespējams, novirzītu uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, un tas, visticamāk, negatīvi ietekmēs pozitīvās pārmaiņas Savienības tirgū, kas sasniegtas attiecīgajā periodā. Iespējamais Ķīnas imports par dempinga cenām varētu radīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, un tai nāktos zaudēt tirgus daļu, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, kas joprojām ir nestabili, kā paskaidrots iepriekš 66. apsvērumā.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(76)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(77)
Tā kā šī izmeklēšana ir spēkā esošo pasākumu pārskatīšana, tā ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu negatīvo ietekmi uz ieinteresētajām personām.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(78)
Iepriekš 70. apsvērumā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Tāpēc pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varēs saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labo ekonomisko stāvokli. Turpretī, pārtraucot pasākumus, tiktu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares darbība, jo ir pamats uzskatīt, ka Ķīnas imports tiks novirzīts uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, kas izraisītu kaitējuma atkārtošanos.
3. Lietotāju intereses
(79)
Neviens no 44 lietotājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz anketas jautājumiem un nesadarbojās. Lietotāji nesadarbojās arī sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā lietotāji nepauda ieinteresētību, tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā lietotāju interesēm. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma ietekme uz pakārtoto ražojumu izmaksām drīzāk ir neliela un ka pasākumu saglabāšanai nebūs negatīvas ietekmēs uz lietotāju nozari. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka, pateicoties ražojuma īpašībām, kā arī tirgū pieejamajiem daudzajiem piegādes avotiem, var viegli mainīt piegādātājus.
4. Importētāju intereses
(80)
Neviens no 14 importētājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz anketas jautājumiem un nesadarbojās. Importētāji nesadarbojās arī sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā importētāji nepauda ieinteresētību, tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā importētāju interesēm. Izmeklēšanā konstatēja, ka importētāji var viegli iepirkt ražojumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares, ASV eksportētājiem un Ķīnas eksportētājiem, kuri pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas.
5. Secinājums
(81)
Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(82)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus. Pēc informācijas izpaušanas tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.
(83)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 1184/2007 noteiktos antidempinga pasākumus konkrētu ĶTR izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam.
(84)
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu), tostarp kālija peroksimonosulfāta, importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2833 40 00 un ex 2842 90 80 (Taric2842908020).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildkods
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanhaja
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Visi pārējie uzņēmumi
71,8 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 12. decembrī