PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 191/2014
(2014. gada 24. februāris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes mangāna dioksīdu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas (“Komisija”) priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Padomes Regulu (EK) Nr. 221/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu 17,1 % apmērā par tādu Dienvidāfrikas Republikas (“Dienvidāfrika”) izcelsmes elektrolītisko mangāna dioksīdu (t. i., elektrolītiskā procesā ražotu mangāna dioksīdu) importu, kuri nav termiski apstrādāti pēc elektrolītiskā procesa un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2820 10 00 (“spēkā esošie antidempinga maksājumi”).
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums (3) par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, Komisija 2012. gada 11. decembrī saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza uzņēmumi Cegasa Internacional SA un Tosoh Hellas A.I.C. (“pieprasījuma iesniedzēji”) - vienīgie divi EMD ražotāji Savienībā.
(3)
Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņbeigām dempings, kurš izraisa kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, varētu atkārtoties.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 12. martā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4) publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Izmeklēšana par dempinga atkārtošanās iespējamību attiecās uz laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(6)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus Dienvidāfrikā, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus.
(7)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(8)
Ņemot vērā ierobežoto skaitu ieinteresēto personu, kas pieteicās, ieinteresēto personu atlase nebija vajadzīga.
(9)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no ražotāja eksportētāja Dienvidāfrikā, abiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem, kas pieder pie vienas saistīto uzņēmumu grupas.
(10)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Cegasa Internacional SA (“Cegasa”),
-
Tosoh Hellas A.I.C. (“THA”);
b)
ražotāji eksportētāji Dienvidāfrikā:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
lietotāji:
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Komisija 2013. gada 29. oktobrī visām ieinteresētajām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā plānoja ieteikt saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Personām vēlreiz tika dota iespēja iesniegt piezīmes, un tām, kuras to vēlējās, tika nodrošināta iespēja tikt uzklausītām uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. Komisija izvērtēja ieinteresēto pušu iesniegtās piezīmes, un tās atbildes ir sniegtas turpmāk.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(12)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 221/2008, proti, tādi Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes elektrolītiskie mangāna dioksīdi (t. i., elektrolītiskā procesā ražoti mangāna dioksīdi), kuri nav termiski apstrādāti pēc elektrolītiskā procesa (“pārskatāmais ražojums” vai “EMD”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2820 10 00. Tos galvenokārt iedala oglekļa cinka kategorijas EMD un sārmu kategorijas EMD.
(13)
Pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pārskatāmajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Iepriekšējas piezīmes
(14)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu atkārtoties.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
(15)
Pēc pasākumu ieviešanas imports no Dienvidāfrikas Savienībā samazinājās gandrīz līdz nullei, un 2010. gadā, 2011. gadā un PIP laikā tika eksportēts pavisam neliels daudzums. Lai novērtētu, vai vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs Delta E.M.D. (Pty) Ltd (“Delta”) PIP laikā eksportēja uz Savienību par dempinga cenām, Komisija uzņēmumam Delta nosūtīja anketu. Tā saņēma atbildi, tostarp datus par pārdošanu iekšzemes tirgū, eksportu uz Savienību un eksportu uz citiem galamērķiem. Sniegto atbildi pārbaudīja, kā sīkāk norādīts turpmāk.
2.1. Normālā vērtība
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai Delta līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem klientiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma Savienībā.
(17)
Lai gan pārskatāmā ražojuma pārdošanas apjoms iekšējā tirgū bija reprezentatīvs, pārdošana netika veikta parastā tirdzniecības apritē, jo Delta EMD iekšējā tirgū pārdeva nerentabli. Tāpēc normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(18)
Tas tika darīts, pamatojoties uz EMD ražošanas faktiskajām izmaksām, kurām saskaņā ar pamtregulas 2. panta 6. punktu pieskaitīja samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu un peļņas apmēru.
(19)
PVA izmaksas aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, tādēļ ka Delta pārdošanu neveica parastā tirdzniecības apritē un minētās regulas 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunkts nebija piemērojams, jo attiecīgi nav citu eksportētāju vai ražotāju, uz kuriem attiektos izmeklēšana, un Delta nepārdod citus tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus. Tāpēc tika uzskatīts, ka saprātīga metode ir izmantot PVA izmaksas no sākotnējās izmeklēšanas, kurā konstatētā procentuālā attiecība bija gandrīz identiska faktiskajām PVA izmaksām.
(20)
Pēc informācijas atklāšanas Delta lūdza Komisiju, lai tā aprēķina salikto normālo vērtību, iepriekš aprēķinātās PVA izmaksas izsakot kā ražošanas izmaksu procentuālo attiecību, nevis kā apgrozījuma procentuālo attiecību. Ņemot vērā to, ka visa pārdošana vietējā tirgū bija nerentabla, izmantojot apgrozījumu, tiktas palielinātas PVA izmaksas. Komisija piekrita Delta prasībai un, aprēķinot normālo vērtību, pieskaitīja PVA izmaksas kā procentuālo attiecību no šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētajām ražošanas izmaksām uz vienu kg.
(21)
Arī peļņa tika aprēķināta, izmantojot to pašu metodoloģiju kā sākotnējā izmeklēšanā, t. i., saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu pamatojoties uz ilgtermiņa aizdevumu tirgus procentu likmēm Dienvidāfrikā PIP laikā. Delta iekšzemes tirgū nepārdod citus ražojumus, un Dienvidāfrikā nav citu zināmu EMD ražotāju vai citu tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu ražotāju, no kuriem varētu iegūt peļņas rādītājus.
(22)
Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare pieprasīja, lai Komisija normālās vērtības noteikšanai izmantotu datus par pārdošanu ASV, jo šādai pārdošanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu iekšzemes tirgū ir pārdošanas funkcija.
(23)
Tas tika noraidīts, jo normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, izmantojot to pašu metodoloģiju, ko sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc atbilstīgi minētās regulas 11. panta 9. punktam.
2.2. Eksporta cena
(24)
Ļoti nelielais EMD daudzums, ko PIP laikā eksportēja uz Savienību, tika tieši pārdots nesaistītam importētājam Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu kā eksporta cenu izmantoja cenu, ko importētājs samaksāja Delta.
2.3. Salīdzinājums
(25)
Ņēma vērā pieprasītos un pārbaudītos pielāgojumus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, proti, kravu pārvadājumu izmaksas, apdrošināšanu, kredīta izmaksas un pārkraušanas izmaksas saistībā ar eksportu. Normālo vērtību aprēķināja EXW līmenī, atskaitot kravu pārvadājumu izmaksas un kredīta izmaksas. Iepakošanas un tehniskās palīdzības izmaksas netika atskaitītas, jo tās jau tika uzskaitītas ražošanas izmaksās un tādēļ bija iekļautas gan eksporta cenā, gan saliktajā normālajā vērtībā.
2.4. Dempinga starpība
(26)
Attiecībā uz EMD, ko Delta PIP laikā pārdeva uz Savienību, netika konstatēts, ka tas ticis pārdots par dempinga cenām. Tomēr attiecīgais daudzums bija ļoti mazs, un tādējādi uz šo secinājumu nevarēja pilnībā paļauties, lai konstatētu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.
3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību
(27)
Tā kā no pārdošanas Savienībā PIP laikā nevarēja izdarīt secinājumus, Komisija analizēja, vai pastāv pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākums zaudētu spēku. Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: eksporta cena eksportam no Dienvidāfrikas uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Dienvidāfrikā, kā arī Savienības tirgus un citu trešo tirgu pievilcība.
3.1. Eksports no Dienvidāfrikas uz citiem galamērķiem
(28)
Delta ražo gan sārmu kategorijas EMD, gan oglekļa cinka kategorijas EMD, un, ņemot vērā to, ka Savienībā pastāv tirgus sārmu kategorijas EMD un (mazākā mērā) arī oglekļa cinka kategorijas EMD, Komisija pārbaudīja cenu abu kategoriju eksportam uz trešām valstīm PIP laikā. Šo pārdošanu salīdzināja ar salikto normālo vērtību, kas bija aprēķināta, kā iepriekš aprakstīts, un ņēma vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību.
(29)
Sārmu kategorijas EMD pārdošanas apjoms uz ASV - vissvarīgāko Delta eksporta tirgu - veidoja aptuveni divas trešdaļas no Delta kopējā eksporta PIP laikā, un tas nebija par dempinga cenām. Tomēr attiecībā uz sārmu kategorijas EMD, ko mazākos daudzumos pārdeva uz citiem galamērķiem (piemēram, Taizemi, Koreju, Ķīnu un Brazīliju), tika konstatēts, ka tos eksportē par dempinga cenām un ar dempinga starpību robežā no 2 % līdz 21 %. Turklāt, aplūkojot oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanu eksportam uz citiem galamērķiem - galvenokārt par zemām cenām un nelielā daudzumā -, dempinga starpība bija augstāka, robežojoties no 13 % līdz 66 %.
(30)
Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu ņemt vērā pārdošanas apjomu uz ASV PIP laikā, jo pēc cenām šajā tirgū nav bijis iespējams vadīties, lai atbilstīgi noteiktu iespējamo cenu līmeni pārdošanai uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.
(31)
Delta, no otras puses, pēc informācijas atklāšanas lūdza Komisiju pievērst īpašu uzmanību pārdošanas apjomam uz ASV, uz kurām tiek eksportēta liela daļa uzņēmuma sārmu kategorijas ražojumu un kuras ir ar Savienību vislabāk salīdzināmais tirgus.
(32)
Komisija analizēja visu pārdošanu eksportam uz visiem galamērķiem, aprēķināja vidējo svērto eksporta cenu Delta eksportam uz visiem citiem galamērķiem, kas nav Eiropas Savienībā, kā arī detalizēti apskatīja eksporta cenas uz atsevišķām trešām valstīm. Aplūkojot jautājumu par dempinga atkārtošanās iespējamību, tika konstatēts, ka visa pārdošana eksportam uz visiem galamērķiem ir svarīga, jo īpaši ņemot vērā ievērojamās cenu atšķirības dažādos eksporta tirgos.
(33)
ASV tirgum ir savas īpatnības, kas ļauj Delta iekasēt ievērojami augstākas cenas nekā citur. ASV pieprasījums ievērojami pārsniedz vietējo piedāvājumu. Turklāt daudziem potenciālajiem konkurentiem ir lieli šķēršļi iekļūšanai tirgū, jo attiecībā pret importu no Ķīnas un Austrālijas ir spēkā augsti antidempinga maksājumi.
(34)
Šādos apstākļos nav iemesla, kādēļ Komisijai būtu jābalsta tās secinājumi tikai uz vidējo eksporta cenu vai jāpārbauda tikai pārdošana eksportam uz vienu valsti, tā vietā lai analizētu visu pārdošanu eksportam uz visiem galamērķiem.
(35)
Delta cenu politika eksporta tirgos, kas nav Savienībā, liecina, ka, lai gan uzņēmuma eksports uz tā vissvarīgāko tirgu (ASV) nebija par dempinga cenām, pārdošana uz citiem galamērķiem bija par dempinga cenām. Tāpēc ir vajadzīgi papildu rādītāji, kā norādīts turpmāk, lai novērtētu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.
3.2. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Dienvidāfrikā
(36)
Uzņēmumam Delta EMD ražošanai ir neizmantotā jauda, kas gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ļautu uzņēmumam ievērojamos daudzumos atsākt eksportu uz Savienību. Delta aplēsa un Komisija apstiprināja, ka šī neizmantotā jauda ir no 4 000 līdz 6 000 metrisko tonnu gadā. Šajā aprēķinā ņemts vērā biežais elektroenerģijas deficīts un atkritumu apjoms Dienvidāfrikā. Ņemot vērā zināmas grūtības saglabāt kvalitātes līmeni manuāli kontrolējamā ražotnē, Komisija piesardzīgi novērtē, ka gadā tiktu saražoti 2 000 līdz 3 000 metrisko tonnu sārma kategorijas EMD, bet atlikusī daļa būtu oglekļa cinka kategorijas EMD. Tomēr abas kategorijas būtu piemērotas Savienības tirgum. Lai gan daļu no oglekļa cinka kategorijas EMD daudzuma varētu absorbēt citi trešo valstu tirgi, nekas neliecina, ka citi trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt sārmu kategorijas EMD lielo neizmantoto jaudu.
(37)
Delta pārbaudes laikā paziņoja, ka uzņēmums ir tirgū iedibināts “papildu” piegādātājs klientiem ASV tirgū, jo tas novērš iztrūkumu laikā, kad iekšzemes ražotāji nevar saražot pietiekamu daudzumu. Delta eksports uz ASV pēdējos četrus gadus ir bijis stabils, un tas liecina par to, ka Delta nepastāvēja iespēja palielināt savu pārdošanas apjomu ASV. Ja būtu bijis iespējams palielināt eksportu uz ASV, Delta to jau būtu izdarījis, lai gūtu labumu no augstākām cenām, kas valda ASV tirgū, un arī no lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem, kuri rodas no lielāka daudzuma saražošanas.
(38)
Delta veiktā pārdošana uz Āzijas tirgu tika vairāk vērsta uz oglekļa cinka kategorijas EMD. Delta pārdošanas apjoms uz Āziju veido 50 % no visiem Delta oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanas apjoma. Ķīnā ir iekšzemes EMD ražotāji, un Delta eksports uz Ķīnu PIP laikā arī turpmāk bija ierobežots tikai uz ļoti nelielu daudzumu sārmu kategorijas EMD. Tā kā pašreiz EMD eksportam uz Japānu piemēro antidempinga pasākumus un Japānā ir iekšzemes EMD ražotāji, ir maz ticams, ka šis tirgus absorbētu Delta neizmantoto jaudu. Tāpēc ir maz ticams, ka Āzijas tirgus varētu absorbēt Delta sārmu kategorijas EMD neizmantoto jaudu.
(39)
Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare atzīmēja, ka Delta neizmantotā jauda bija daudz lielāka nekā iepriekš minētā, un norādīja uz vairākiem faktoriem, kas par to liecinātu. Turklāt tā paziņoja, ka visa Delta neizmantotā jauda varētu tikt pielietota, lai ražotu tādas kvalitātes sārmu kategorijas EMD, lai tos varētu pārdot Savienības tirgū par dempinga cenām.
(40)
Savienības ražošanas nozare paziņoja arī, ka Delta eksports uz ASV, visticamāk, samazinātos tuvākajā nākotnē, jo kāds ASV ražotājs jau bija paziņojis par tā ražošanas jaudas palielināšanu un ļoti lielo iespēju, ka ASV pieprasījums pēc EMD samazināsies saistībā ar EMD lietotāja paziņoto izvešanu no EMD tirgus. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pārdošanas apjoms no Dienvidāfrikas uz ASV pēc izmeklēšanas perioda beigām jau bija sācis samazināties. Tas nozīmētu, ka Delta potenciāli būtu papildu daudzums sārmu kategorijas EMD, kas ļoti iespējami tiktu novirzīts uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.
(41)
Komisija izmeklēšanas laikā pārbaudīja Delta ražotni, jaudu un ražošanas jaudu. Kā minēts iepriekš, Komisija savus aprēķinus balstīja uz piesardzīgiem aprēķiniem, jo īpaši piesardzīgām aplēsēm par sadalījumu starp sārmu un oglekļa cinka ražošanas apjomu, pamatojoties uz neizmantoto jaudu. Pat ar šīm piesardzīgajām aplēsēm tika konstatēts, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma patēriņu Savienībā, pastāv būtiska neizmantotā jauda, ko var izmantot sārmu kategorijas EMD ražošanai.
(42)
Saistībā ar apgalvojumu, ka Delta eksports uz ASV varētu pieaugt, Komisijai iesniegtie pierādījumi liecina, ka uz eksportu varētu tikt izdarīts spiediens, ja ASV EMD jauda turpinās pieaugt un pieprasījums turpinās samazināties.
(43)
Pēc informācijas atklāšanas viens lietotājs apgalvoja, ka Delta neizmantotā jauda ir zema, ņemot vērā to, ka Delta tirgus daļa pirms pasākumu noteikšanas bija 60-70 %. Tomēr, pat izmantojot piesardzīgas aplēses par Delta neizmantoto jaudu, gadījumā, ja šo neizmantoto jaudu izmantotu eksportam uz Savienību, Delta viegli varētu ievērojami palielināt savu tirgus daļu, neņemot vērā iespēju, ka eksports uz citiem galamērķiem varētu tikt pārvirzīts uz Savienību. Šādas situācijas iespaidā vēl vairāk samazinātos Delta potenciālā tirgus daļa.
3.3. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība
(44)
Uzņēmumam Delta ir sens un rentabls pārdošanas kanāls uz ASV, un netika rasti pierādījumi, kas liecinātu, ka būtu uzņēmuma interesēs ar nolūku novirzīt šos pārdevumus uz Savienību. Tomēr izmeklēšanas laikā konstatētā neizmantotā jauda vai vismaz būtiska tās daļa, visticamāk, varētu tikt novirzīta uz Savienību tikai iepriekšējos apsvērumos minēto iemeslu dēļ. Turklāt tas ir tāpēc, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē. Tāpat, pirms tika ieviesti spēkā esošie antidempinga pasākumi, Savienības tirgus bija ļoti pievilcīgs uzņēmumam Delta, jo tā tirgus daļa bija 60-70 %.
(45)
Ja Delta konkurētu par cenu ar Savienības ražotājiem, tas būtu spiests samazināt eksporta cenas un līdz ar to pārdot par dempinga cenām, lai cenas atbilstu tām, ko iekasē viens Savienības ražotājs PIP laikā. Delta varētu arī pašreiz uz trešām valstīm pārdoto (izņemot ASV) sārmu kategorijas EMD eksportu novirzīt uz Savienību par dempinga cenām, jo Savienības tirgus tā izmēra un kopumā augstāko cenu dēļ ir pievilcīgāks par citiem tirgiem, kas nav ASV tirgi. Turklāt, ja Delta nākotnē varētu nākties samazināt uz ASV eksportēto EMD daudzumu, tad Savienības tirgus ļoti iespējami būtu šāda papildus pieejama daudzuma galamērķis.
(46)
Pēc informācijas atklāšanas Delta norādīja, ka tā cenu politika bija pārdot Savienības tirgū tikai tad, ja varētu panākt rentablu cenu.
(47)
Tā var būt vai nebūt patiesība, taču rentabla pārdošana var būt arī par dempinga cenām, ja eksporta cena tiek saglabāta zemāka par normālo vērtību. Jebkurā gadījumā netika sniegti nekādi pierādījumi, lai pamatotu šādu apgalvojumu, jo Delta pēdējo piecu gadu laikā nebija eksportējis ievērojamus daudzumus uz Savienību. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka mazie EMD daudzumi, ko Delta PIP laikā pārdeva uz Savienību, tika pārdoti, lai saglabātu uzņēmuma Savienības klientu sertifikāciju.
(48)
Delta piebilda arī, ka vidējās EMD importa cenas uz Savienību 2012. gadā bija EUR 1 809 par metrisko tonnu un tās pārsniedza normālo vērtību, norādot, pēc Delta uzskatiem, ka uzņēmums varētu konkurēt ar citiem importētājiem, nevis pārdot par dempinga cenām.
(49)
Tomēr šo vidējo rādītāju veido daži ārkārtīgi dārgi importa ievedumi no ASV un daži daudz lētāki importa ievedumi no Ķīnas. Importu no ASV nevarēja iekļaut šajā salīdzinājumā, jo ārkārtīgi augstais cenu līmenis, kas bija līdz pat trim vai četrām reizēm lielāks par normālajām cenām Savienības tirgū, lika apšaubīt šo cenu un/vai importēto ražojumu ticamību. Ja Delta konkurētu ar Ķīnas importa cenu, kas ir aptuveni EUR 1 200 par metrisko tonnu, tad Delta Savienības tirgū tirgotos par dempinga cenām.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(50)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu atkārtoties. Sārmu kategorijas EMD ir Delta ražotais ražojuma veids, kas, visticamāk, tiktu pārdots uz Savienību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, jo šā veida ražojums tika eksportēts jau agrāk. Turklāt pašlaik Savienībā joprojām visvairāk tiek pieprasīti sārmu kategorijas EMD. Izmeklēšanā attiecībā uz sārmu kategorijas EMD, ko mazākos daudzumos pārdeva uz citiem galamērķiem, piemēram, Dienvidkoreju, Ķīnu un Brazīliju, tika konstatēts, ka tos eksportē par dempinga cenām un ar dempinga starpību robežā no 2 % līdz 21 %.
(51)
Turklāt uzņēmumam Delta salīdzinājumā ar Savienības patēriņu PIP laikā ir ievērojams neizmantotās jaudas apjoms. Ja šo jaudu izmanto eksportam uz Savienību un cenu konkurencei ar Savienības ražotājiem vai ar lielāko importu no trešām valstīm, tad pastāv liela iespējamība, ka šāds eksportu varētu būt par dempinga cenām.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(52)
PIP laikā līdzīgo ražojumu ražoja divi ražotāji Savienībā, THA un Cegasa, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Sākotnējā izmeklēšanā Cegasa, kas tobrīd neražoja atvērtajam tirgum, bet tikai pašu vajadzībām, nebija sūdzības iesniedzējs un nesadarbojās, bet arī neiebilda pret izmeklēšanu.
(53)
Pēc informācijas atklāšanas kāda ieinteresētā persona apšaubīja, vai Cegasa ir pieņemams kā pieprasījuma iesniedzējs termiņa beigu pārskatīšanā, jo tas nebija sūdzības iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā, neražoja atvērtajam tirgum un tādējādi tam netika nodarīts kaitējums minētajā laikā. Šo apgalvojumu noraidīja, jo termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums ir jāiesniedz Savienības ražotājiem vai to vārdā, bet ne obligāti (tikai) sākotnējam sūdzības iesniedzējam(-iem).
(54)
Abi Savienības ražotāji ir vienīgie EMD ražotāji Savienībā, un tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(55)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, ņemot vērā visas Savienības ražošanas nozares sadarbību, visi kaitējuma rādītāji ir konstatēti mikroekonomikas līmenī. Lai garantētu konfidencialitāti, visi dati ir norādīti indeksētā veidā vai diapazonos.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienības tirgū
(56)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz i) pārbaudīto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, ii) pārbaudīto importa apjomu no vienīgā Dienvidāfrikas ražotāja un iii) importu no citām valstīm saskaņā ar Eurostat datiem.
(57)
EMD patēriņš Savienībā saglabājās nemainīgs laikā no 2009. gada līdz PIP. Tas palielinājās 2010. un 2011. gadā, bet 2012. gadā noslīdēja līdz 2009. gada līmenim.
1. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Imports no Dienvidāfrikas
2.1. Apjoms un tirgus daļa
(58)
Pēc pasākumu ieviešanas imports no Dienvidāfrikas praktiski tika pārtraukts.
2. tabula
2009
2010
2011
PIP
Tā importa apjoms no Dienvidāfrikas, kam piemēro pasākumus
100
2
3
1
Tā importa daļa no Dienvidāfrikas tirgus, kam piemēro pasākumus
100
2
4
1
2.2. Cenas un cenu samazinājums
(59)
Nelielais apjoms, kas PIP laikā tika pārdots no Dienvidāfrikas uz Savienību, nebija par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas cenām. Tomēr, ņemot vērā ļoti nelielo apjomu, no tā nevar izdarītu jēgpilnus secinājumus.
(60)
Tādēļ arī tika veikts salīdzinājums starp Savienības ražošanas nozares ražoto un pārdoto EMD cenu un Dienvidāfrikā ražoto, bet pārējai pasaulei pārdoto EMD cenu; salīdzinājumu veica, pamatojoties uz diviem scenārijiem - iekļaujot un neiekļaujot pārdošanu ASV. Iemesls, kādēļ analīze tiek veikta, neiekļaujot Delta eksporta cenu uz ASV, bija saistīts ar konkrēto tirgus situāciju ASV, kuras rezultātā salīdzinājumā ar Delta eksporta cenām uz citām valstīm tika iegūtas ļoti augstas cenas (sk. iepriekšējos apsvērumus).
(61)
Šis salīdzinājums atklāja, ka, ja pārdošana uz ASV tika ņemta vērā, PIP laikā pārdošana no Dienvidāfrikas uz pārējo pasauli nebija par cenām, kas mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr, ja pārdošana uz ASV netika iekļauta, cenas bija mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt, neiekļaujot pārdošanu uz ASV, Delta eksporta cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(62)
Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Delta cenas ASV neliecina par tā cenām Savienībā nākotnē un ka, ņemot vērā strukturālās atšķirības starp Savienības un ASV tirgu, šādas cenas nebūtu jāņem vērā. No otras puses, Delta apgalvoja, ka ASV tirgus ir nobriedis EMD tirgus, kur iekšzemes ražotāji un importētāji brīvi konkurē un kur pastāv daudzi lietotāji, tostarp lietotāji, kas darbojas arī Savienībā. Tādējādi Delta veiktā pārdošana uz ASV nebūtu izslēdzama. Turklāt Delta uzskatīja, ka cenu samazinājuma aprēķina nolūkos Komisijai nevajadzēja izmantot mērķa peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva sākotnējās izmeklēšanas laikā, kad nebija importa par dempinga cenām.
(63)
Šajā konkrētajā gadījumā, kad imports no attiecīgās valsts praktiski tika pārtraukts pēc sākotnējo pasākumu ieviešanas, izmeklēšanas iestādei ir jāveic tālredzīga analīze, kas balstīta uz vairākiem pamatotiem pieņēmumiem, tostarp iespējamo cenu, par kādu Delta varētu pārdot tā EMD Savienībā, ja spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ļautu zaudēt spēku.
(64)
Netiek apstrīdēts, ka katrs EMD tirgus (ASV, ES, Āzija) ir atšķirīgs un ka EMD ražotāji piemēro atšķirīgas cenu stratēģijas, ņemot vērā ne tikai to ražošanas izmaksas, bet arī ražošanas jaudu mērķa valstī, nepieciešamību (no jauna) iegūt tirgus daļu un vietējās konkurences apstākļus. Tāpat netiek apstrīdēts, ka Delta tā EMD pārdod ASV tirgū par ievērojami augstākām cenām nekā citos tirgos. Tāpēc gaidāms, ka Delta nākotnes cenas Savienībā netiks noteiktas, pamatojoties uz uzņēmuma pašreizējām cenām ASV, bet sekojot konkrētiem Savienības tirgus nosacījumiem un apstākļiem.
(65)
Dempinga aprēķinu nolūkā informācijas atklāšanas dokumentā Delta pārdošanas cenas tikai sārmu kategorijas EMD dažādos tirgos tika salīdzinātas ar salikto normālo vērtību, savukārt cenu samazinājuma aprēķinu nolūkā tika ņemtas vērā arī Delta pārdošanas cenas viena veida oglekļa cinka kategorijai. Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka dempinga un zaudējumu aprēķinā būtu jāņem vērā visa Delta veiktā sārmu un oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošana. Turpretim Delta apgalvoja, ka lielāko daļu patēriņa Savienībā un Delta eksporta uz Savienību veidoja tikai sārmu kategorijas EMD, tādēļ oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanas apjoms vispār nebūtu jāņem vērā.
(66)
Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka dempinga un kaitējuma aprēķinā gan sārmu, gan oglekļa cinka kategorijas EMD, ieskaitot visus veidus, ir jāņem vērā šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, kā minēts iepriekš, Savienībā pastāv oglekļa cinka kategorijas EMD tirgus - kaut arī tas ir mazākas par sārmu kategorijas EMD tirgu - un līdz ar to pastāv pieprasījums pēc EMD, un šis tirgus varētu būt interesants saistībā ar Delta eksportu uz Savienību; otrkārt, sārmu un oglekļa cinka kategorijas EMD ražo tajā pašā ražotnē un tajā pašā ražošanas līnijā, kurā tiek izmantota tā pati izejviela un tas pats ražošanas process. Atkarībā no parametru iestatījumiem elektrolīzes procesā (strāvas blīvuma, temperatūras, elektrolītu koncentrācijas utt.) EMD ražotāji var izvēlēties ražot sārmu vai oglekļa cinka EMD. Tāpēc cenu samazinājumu ir lietderīgāk aprēķināt, Delta EMD (gan sārmu, gan oglekļa cinka) vidējo eksporta cenu salīdzinot ar Savienības ražotāju EMD (gan sārmu, gan oglekļa cinka) vidējo pārdošanas cenu.
(67)
Attiecībā uz cenu samazinājuma analīzi Komisija kā atsauci izmantoja mērķa peļņu, ko Savienības ražošanas nozare bija guvusi sākotnējās izmeklēšanas laikā, kad nebija importa par dempinga cenām, un kas atbilst peļņai, ko tāda kapitālietilpīga nozare kā EMD ražošana var cerēt sasniegt normālas konkurences apstākļos. Tomēr jautājums par piemērotāko mērķa peļņu nav būtisks saistībā ar šo konkrēto termiņa beigu pārskatīšanu. Komisija atzīst, ka dempings neturpinājās un tāpēc vairs netika nodarīts kaitējums sakarā ar cenu samazinājumu. Tādēļ analīze ir tālredzīga, un tās mērķis ir paredzēt kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja iespējami atkārtotos dempings.
(68)
Delta apgalvoja, ka pēcimportēšanas izmaksas šķita pārāk zemas, jo tajās netika ņemtas vērā transporta izmaksas par ražojumu, kas klientiem tika piegādāts no Antverpenes ostas.
(69)
Tomēr Komisija Savienības ražošanas nozares cenas EXW līmenī salīdzināja ar eksportētāju cenu pie Savienības robežas, un tāpēc pēcimporta izmaksas attiecās tikai uz apstrādi un testēšanu, bet ne transporta izmaksām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
3. Imports no citām trešām valstīm
(70)
Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā - tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.
3. tabula
2009
2010
2011
PIP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Indekss 2009 = 100
100
113
92
88
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
25-30 %
30-35 %
20-25 %
20-25 %
Importa vērtība no citām trešām valstīm (EUR)
10- 15 milj.
15- 20 milj.
10- 15 milj.
10- 15 milj.
Indekss 2009 = 100
100
113
93
102
Importa cena (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Avots: Eurostat.
(71)
EMD importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās. Šā importa cenas PIP laikā ir augstākas par vidējo Savienības ražošanas nozares un Delta cenu līmeni citiem tirgiem, izņemot ASV. Kā minēts iepriekš, EUR 1 809 par tonnu ir ļoti dažādu importa cenu vidējais rādītājs, sākot ar zemu cenu importu no Ķīnas un beidzot ar ļoti dārgu cenu importu no ASV. Reģistrētie importa no ASV cenu līmeņi ir ļoti augsti salīdzinājumā ar jebkuru citu cenu diapazonu no Savienības ražotājiem, Delta un pārējiem eksportētājiem, tāpēc uz šiem līmeņiem nevar pamatoti paļauties, lai veiktu analīzi. Tādēļ šo vidējo rādītāju pašu par sevi nevar uzskatīt par atsauces cenu turpmākam importam no Dienvidāfrikas. Delta nekonkurētu par cenu ar ASV importu, bet gan ar Savienības ražošanas nozares cenām.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(72)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
a) Ražošanas apjoms
(73)
Ražošanas apjoms Savienībā no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 6 %. Konkrētāk, tas palielinājās par septiņiem procentu punktiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam un tad samazinājās par vienu procentu punktu izmeklēšanas periodā.
4. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
102
107
106
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(74)
Savienības ražotāju ražošanas jauda palielinājās par 9 % attiecīgajā periodā, galvenokārt saistībā ar nelieliem uzlabojumiem ražošanas procesā (t. i., netika veikti būtiski ieguldījumi jaunās rūpnīcās vai iekārtās).
(75)
Tā kā jaudas pieaugums bija lielāks par ražošanas apjoma pieaugumu, jaudas izmantojums samazinājās par trim procentu punktiem.
5. tabula
2009
2010
2011
PIP
Ražošanas jauda
Indekss 2009 = 100
100
103
108
109
Jaudas izmantojums
Indekss 2009 = 100
100
99
99
97
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
c) Krājumi
(76)
Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās stabils. Tas samazinājās 2011. gadā, bet atgriezās 2009. gada līmeni PIP laikā.
6. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
103
86
100
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
d) Pārdošanas apjoms
(77)
Laikā no 2009. gada līdz PIP Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem palielinājās par 10 %. 2011. gadā tas salīdzinājumā ar 2009. gadu palielinājās par 20 %, bet pēc tam PIP laikā strauji samazinājās par 10 procentu punktiem.
7. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
103
120
110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
e) Tirgus daļa
(78)
Laikā no 2009. gada līdz PIP Savienības ražotāji ieguva 10 procentu punktus tirgus daļas. Šis tirgus daļas pieaugums ir skaidrojams ar to, ka Savienībā samazinājās importa tirgus daļa.
8. tabula
2009
2010
2011
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
65-70 %
65-70 %
75-80 %
75-80 %
Indekss 2009 = 100
100
101
111
110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
f) Izaugsme
(79)
Savienības patēriņš saglabājās stabils no 2009. gada līdz PIP, kā redzams 1. tabulā. Visi pārējie rādītāji neliecina par būtisku pieaugumu Savienības tirgū saistībā ar pārskatāmo ražojumu.
g) Nodarbinātība
(80)
Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2009. gada līdz PIP samazinājās par deviņiem procentu punktiem.
9. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
91
90
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
h) Ražīgums
(81)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 18 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 6 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 9 %. Tas ir īpaši pamanāms 2011. gadā, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 20 procentu punktiem augstāks nekā 2009. gadā.
10. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
112
120
118
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
i) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas
(82)
Savienības ražošanas nozares gada vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītiem klientiem laikā no 2009. gada līdz PIP samazinājās par 11 %.
11. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
95
93
89
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
j) Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(83)
Tā kā imports no Dienvidāfrikas praktiski tika pārtraukts pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešanas, dempinga starpības lielumu nevar novērtēt. Tomēr, ņemot vērā iepriekš un turpmāk minētos galvenos ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī.
k) Algas
(84)
Neraugoties uz to, ka kopējās darbaspēka izmaksas samazinājās, vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās, jo darbaspēka skaits kopumā tika samazināts.
12. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
102
103
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
l) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(85)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū divkārt samazinājās laikā no 2009. gada līdz PIP. Rentabilitāte PIP laikā ir ievērojami zemāka par mērķa peļņu, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā, proti, peļņas līmeni, ko Savienības ražošanas nozare būtu sasniegusi, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga.
(86)
Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites neto vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei.
13. tabula
2009
2010
2011
PIP
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte
5-10 %
5-10 %
5-10 %
0-5 %
Indekss 2009 = 100
100
63
63
50
INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
15- 20 %
5- 10 %
10- 15 %
5- 10 %
Indekss 2009 = 100
100
64
84
51
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
m) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(87)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, lai gan tā saglabājās pozitīva (izņemot 2010. gadu).
14. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
-34
71
10
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(88)
Nav norāžu par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, ja tā būtu mēģinājusi, bet attiecīgajā periodā nebija būtisku ieguldījumu, un tādēļ Savienības ražošanas nozare netika “pārbaudīta”.
n) Ieguldījumi
(89)
Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2009. gada līdz PIP samazinājās gandrīz divkārt. Proti, tie samazinājās 2010. gadā, palielinājās 2011. gadā un atkal samazinājās PIP laikā. Ieguldījumu straujo kritumu, kas tika novērots no 2011. gada līdz PIP, var daļēji skaidrot ar to, ka Savienības ražošanas nozare jau attiecīgajā periodā bija veikusi galvenos plānotos ieguldījumus.
15. tabula
2009
2010
2011
PIP
Indekss 2009 = 100
100
45
115
52
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(90)
Ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais apjoma pieaugums, kas savā būtībā nebija ievērojams, būtu jāaplūko pieaugošās ražošanas jaudas un samazināto pārdošanas cenu kontekstā, kuru rezultātā Savienības ražotāju jaudas izmantojums un vienības pārdošanas cenas samazinājās attiecīgi par 3 un 11 procentu punktiem.
(91)
Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis liecināja par pasliktināšanos rentabilitātes, ieguldījumu ienesīguma, nodarbinātības un naudas plūsmas ziņā. Jo īpaši rentabilitāte, kas ir svarīgs Savienības ražošanas nozares stāvokļa rādītājs, joprojām ir ievērojami zemāka par mērķa peļņu, kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējās dempinga ietekmes, un situācija joprojām ir nestabila un līdz ar to viegli ietekmējama gadījumā, ja atkārtotos imports par dempinga cenām. Vidējās pārdošanas cenas pēdējos gados ir samazinājušās un, visticamāk, turpinātu samazināties, ja imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas atkārtotos, tādējādi saasinot jau tā nestabilo Savienības ražošanas nozares situāciju.
(92)
Pēc informācijas atklāšanas dažas ieinteresētās personas iebilda, ka pašreizējais nestabilais un neaizsargātais Savienības ražošanas nozares stāvoklis nav saistīts ne ar importu par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, ne ar iepriekšējā dempinga ietekmi.
(93)
Tās norādīja, ka iepriekš norādītās galveno ekonomisko rādītāju tendences attiecas uz periodu (no 2009. gada līdz PIP beigām), kad: i) sākotnējie antidempinga pasākumi jau zināmu laiku bija bijuši spēkā; ii) imports no Dienvidāfrikas faktiski tika pārtraukts; un iii) jauns dalībnieks (Cegasa) ienāca brīvajā Savienības tirgū. Ieinteresētās personas abu Savienības ražotāju ekonomiskos rādītājus aplūkoja par katru ražotāju atsevišķi, nevis apvienojot rādītājus, un secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir sarežģītā situācijā sakarā ar nesen piedzīvoto iekšējo konkurenci starp vienīgajiem diviem Savienības ražotājiem tirgū.
(94)
Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav atzinusi fundamentālās izmaiņas, kas Savienības ražošanas nozarē bija notikušas kopš 2009. gada. Tās norādīja, ka pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešanas sākotnējā un vienīgā sūdzības iesniedzēja (THA) ekonomiskie rādītāji ievērojami uzlabojās, tādējādi novēršot jebkādu iepriekšējā dempinga negatīvo ietekmi. Tomēr pēc tam otrs Savienības ražotājs, Cegasa, kas iepriekš EMD bija ražojis tikai pašu vajadzībām, pārvietoja tā akumulatoru ražotni ārpus Savienības. Līdz ar to ražotājs tirdzniecībai atvērtā tirgū piedāvāja ievērojamu daļu EMD un sāka tos pārdot par zemu cenu, tādējādi konkurējot ar vienīgo otru Savienības ražotāju un izdarot spēcīgu lejupvērstu spiedienu uz cenām, jaudas izmantojumu un rentabilitāti.
(95)
Informācijas atklāšanas dokumentā Komisija jau bija atzinusi izmaiņas, kas salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu bija notikušas Savienības ražošanas nozares konfigurācijā. Tā ir bijusi pozitīva tendence, kas liecina par tirgus atvērtību un pastiprinātu konkurenci starp dažādajām ieinteresētajām pusēm, tostarp importu.
(96)
Komisija arī piekrīt, ka šādos apstākļos, un jo īpaši gadījumā, kad nav importa no Dienvidāfrikas, pašreizējais Savienības ražošanas nozares stāvoklis nevar būt saistīts ar dempingu no Dienvidāfrikas un tādēļ nav kvalificējams kā “kaitējuma turpināšanās”.
(97)
Komisija ir izskatījusi abu Savienības ražotāju kopējās tendences kopš 2009. gada un secinājusi, ka galvenie ekonomiskie rādītāji nav labvēlīgi un ka Savienības ražošanas nozare ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī. Acīmredzami, ka Delta dempinga prakse nevar būt vainojama, ja nav importa no Dienvidāfrikas. Tomēr termiņbeigu pārskatīšanā, kurā galvenā uzmanība ir vērsta uz dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings, kaitējums un cēloņsakarība PIP laikā nav noteicošie analīzes faktori.
(98)
Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī un ka tās rentabilitāte neatbilst līmenim, ko varētu sagaidīt šādā kapitālietilpīgā nozarē. Salīdzinājumu ar sākotnējo izmeklēšanu var veikt tikai attiecībā uz vienu Savienības ražotāju, jo otrs ražotājs tajā laikā netirgojās atvērtajā Savienības tirgū. Šā Savienības ražotāja peļņa PIP laikā bija ievērojami zemāka, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā laikā, kad nebija importa par dempinga cenām.
F. DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(99)
Vienīgajam zināmajam EMD ražotājam Dienvidāfrikā (Delta) ir neizmantotā jauda un potenciāls ievērojamos daudzumos atsākt eksportu uz Savienību tirgu. Sākotnējā attiecīgajā periodā (no 2002. gada līdz 2005. gada jūnijam) Delta tirgus daļa spēcīgi palielinājās aptuveni no 30-40 % līdz 60-70 %. Tādējādi Delta jau ir demonstrējis spēju strauji palielināt eksporta apjomu uz Savienību.
(100)
Delta CIF eksporta cenas uz citiem tirgiem, izņemot ASV un iekļaujot visu veidu un kategoriju EMD, bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām PIP laikā un samazināja tās. Zemākas cenas citos tirgos varētu stimulēt Delta novirzīt šo eksportu uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.
(101)
Ņemot vērā izmeklēšanas laikā konstatēto neizmantoto jaudu, citu eksporta tirgu piesātinātību apvienojumā ar Savienības tirgus pievilcību, Delta, visticamāk, mēģinātu atgūt to ievērojamo tirgus daļu Savienībā, kas tika zaudēta pēc spēkā esošo pasākumu ieviešanas. Kā secināts iepriekš, lai Delta varētu atgūt tirgus daļu, tam būtu jāveic eksports par dempinga cenām. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Dienvidāfrikas izcelsmes EMD importu, jebkāda šā importa par dempinga cenām atkārtošanās izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un, visticamāk, radītu būtisku kaitējumu.
2. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(102)
Pasākumu atcelšanas rezultātā, visticamāk, atjaunotos imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, izraisot lejupvērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ pret Dienvidāfriku vērsto pasākumu atcelšanas rezultātā, iespējams, rastos atkārtots kaitējums, jo iespējams, ka tiktu saasināts jau tā nestabilais un neaizsargātais stāvoklis, kurā, pēc pašreizējiem konstatējumiem, atrodas Savienības ražošanas nozare.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(103)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Dienvidāfriku vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses.
(104)
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(105)
Sākotnējā izmeklēšanā tika atzīts, ka pasākumu ieviešana nav pretrunā Savienības interesēm. Tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana, tajā analizēta situācija pēc antidempinga pasākumu noteikšanas, tādējādi ļaujot novērtēt, vai pašreizējie antidempinga pasākumi nerada pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām.
(106)
Neņemot vērā secinājumus par kaitējumu izraisoša dempinga atkārtošanās iespēju, Komisija pārbaudīja, vai ir kādi vērā ņemami iemesli, kas ļautu secināt, ka tas nav Savienības interesēs saglabāt pasākumus pret Dienvidāfrikas izcelsmes EMD importu.
2. Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses
(107)
Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi neļauj Savienības tirgū iekļūt importam par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī, kā liecina dažu galveno kaitējuma rādītāju negatīvās tendences.
(108)
Ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējais stāvoklis turpināsies un vēl vairāk pasliktināties, ņemot vērā to, ka imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, iespējams, pieplūstu būtiskā apjomā. Šis pieplūdums - cita starpā - varētu radīt tirgus daļas, pārdošanas cenas un jaudas izmantojuma samazinājumu un kopumā nopietni pasliktināt Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli.
(109)
Tāpēc ir acīmredzami, ka pret Dienvidāfriku vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Importētāju intereses
(110)
Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana, visticamāk, neradītu būtisku negatīvu ietekmi uz importētāju stāvokli Savienībā. Neviens tirgotājs/importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi ir būtiski ietekmējuši importētājus, var secināt, ka pasākumu turpināšana neradīs būtisku ietekmi uz Savienības importētājiem.
4. Lietotāju intereses
(111)
Sazinājās ar visiem zināmajiem EMD (ko akumulatoru ražotāji izmanto kā izejvielu) lietotājiem Savienībā. Atbildes tika saņemtas no diviem uzņēmumiem, kuri pieder pie vienas starptautiskas grupas. Sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās vēl divi citi akumulatoru ražotāji, kas iebilda pret pasākumu ieviešanu.
(112)
Lietotājs, kurš sadarbojās, paskaidroja sarežģīto ekonomikas situāciju, ar ko akumulatoru ražotāji Savienībā saskaras dēļ lejupvērstā spiediena, ko uz cenām izdara to galvenie klienti (mazumtirgotāji), un no tā izrietošā riska zaudēt darba vietas. Tomēr lietotājs nevarēja sniegt paskaidrojumus vai argumentus par to, kāpēc un kā situācija uzlabotos, ja tiktu izbeigti pasākumi pret EMD importu no Dienvidāfrikas.
(113)
EMD veido tikai 10-15 % no kopējām akumulatoru ražošanas izmaksām. Šī vērtība samazinājās salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Turklāt pēc pasākumu ieviešanas EMD vidējās pārdošanas cenas Savienībā faktiski pazeminājās. Patiesībā netika sniegti nekādi pierādījumi tam, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšanai būtu nenoliedzama ietekme uz akumulatoru ražotāju ražošanas izmaksām.
(114)
Tā kā nebija šādu pierādījumu, Komisija secina, ka pasākumu turpināšana neradītu pārmērīgu ietekmi uz EMD lietotājiem.
(115)
Pēc informācijas izpaušanas tas pats lietotājs nepiekrita Komisijas novērtējumam par situāciju un norādīja, ka pēc pasākumu ieviešanas viens labas kvalitātes EMD avots izzudis un EMD cenas pieaugušas un ka pat tad, ja EMD veido tikai 10-15 % no ražošanas izmaksām, tiem ir būtiska ietekme uz Savienības akumulatoru ražotāju jau tā nelielo rentabilitāti.
(116)
Neraugoties uz apgalvojumu, lietas materiālos pieejamie pierādījumi liecina, ka lietotāja izvēle neizmantot Delta EMD nebija saistīta ar antidempinga maksājumu ieviešanu un ka lietotāja rentabilitāti un darba vietas neapdraud EMD cenu pieaugums, bet gan faktiski lejupvērstais spiediens, ko uz cenām izdarīja lietotāja galvenie klienti (starptautiski mazumtirdzniecības uzņēmumi ar ievērojamu pirktspēju) un Ķīnas akumulatoru ražotāji.
(117)
Tas pats EMD lietotājs pauda viedokli, ka pasākumi nebūtu jāturpina, jo izmeklēšanā nekonstatēja dempingu Savienībā PIP laikā, un ka nepastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, jo Delta būtu iespējams iegūt tikai nelielu tirgus daļu, ja visa tā neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienību.
(118)
Šis arguments tika noraidīts, jo Delta potenciālā tirgus daļa, kas tika identificēta, noteikti būtu ievērojama un šis eksports uz Savienību, visticamāk, tiktu veikts par dempinga cenām.
5. Turpmākā attīstība
(119)
Sūdzības iesniedzēji pieprasījumā par termiņbeigu pārskatīšanu minēja, ka gadījumā, ja Savienībā nākotnē pieaugtu pieprasījums pēc elektromobiļiem, palielināsies pieprasījums pēc EMD, kas esot izejviela, ko visbiežāk izmanto, lai ražotu litija mangāna oksīdu (LMO), kuru savukārt izmanto kā katodmateriālu atkārtoti uzlādējamos litija jonu akumulatoros (LJA), ko lieto daudzos elektrotransportlīdzekļu modeļos. Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka gadījumā, ja atkārtotos imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, Savienības ražošanas nozare varētu nespēt apkalpot šo potenciālo nākotnes pieprasījumu pēc jaunām tehnoloģijām.
(120)
Izmeklēšanā netika atrasti neapstrīdami pierādījumi, lai pamatotu vai apgāztu apgalvojumu, ka jebkāda turpmākā attīstība elektromobiļu nozarē varētu būtiski ietekmēt EMD nozari un pieprasījumu pēc EMD. Tomēr tas ir fakts, ka Savienības ražošanas nozare testē iespēju ražot LMO no EMD un ka tā var iegūt zināšanas un aprīkojumu, lai nākotnē varētu šādi ražot, un piedalās vairākos Savienības finansētos projektos, kas saistīti ar litija jonu akumulatoru pētniecību un izstrādi.
(121)
Pēc informācijas atklāšanas minēto jautājumu īsi pieminēja dažas ieinteresētās personas, bet arī šajā ziņā netika sniegti neapstrīdami pierādījumi par iespējamo ietekmi, kādu turpmāka elektromobiļu nozares attīstība Savienībā un/vai citos tirgos varētu radīt uz attiecīgo ražojumu.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(122)
Ņemot vērā iepriekš minētos pierādījumus, nepastāv pamatoti iemesli, kādēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
(123)
Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi, ko piemēro konkrētu Dienvidāfrikas izcelsmes elektrolītisku mangāna dioksīdu importam, būtu jāsaglabā vēl uz pieciem gadiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu tādu konkrētu Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes elektrolītisku mangāna dioksīdu (t. i., mangāna dioksīdu, kas ražoti elektrolītiskā procesā) importam, kuri pēc elektrolītiskā procesa nav termiski apstrādāti un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2820 10 00 (Taric kods 2820100010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
17,1 %
A828
Visi pārējie uzņēmumi
17,1 %
A999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 24. februārī