ROZHODNUTÍ RADY 2014/75/SZBP
ze dne 10. února 2014
o Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 20. července 2001 přijala Rada společnou akci 2001/554/SZBP (1).
(2)
Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (dále jen „ústav“) by měl Evropské unii a jejím členským státům napomáhat při provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), včetně společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a jiné vnější činnosti Unie, a pod politickým dohledem Rady a operačním řízením vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(3)
Ústav by měl mít právní subjektivitu a být zcela vědecky nezávislý, aniž by tím byly dotčeny pravomoci Rady a vysokého představitele.
(4)
Dne 20. září 2011 předložila vysoká představitelka Radě v souladu s článkem 19 společné akce 2001/554/SZBP zprávu o přezkumu fungování ústavu. Politický a bezpečnostní výbor vzal tuto zprávu na vědomí a dne 1. února 2012 doporučil, aby Rada změnila společnou akci 2001/554/SZBP.
(5)
Z důvodu právní jednoznačnosti je vhodné předchozí změny a další navrhované změny konsolidovat do jediného nového rozhodnutí a společnou akci 2001/554/SZBP zrušit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Návaznost činnosti a umístění
1. Činnost Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti zřízeného společnou akcí 2001/554/SZBP (dále jen „ústav“) pokračuje v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Žádná dosavadní práva a povinnosti a žádná pravidla přijatá v rámci společné akce 2001/554/SZBP nejsou dotčeny. V platnosti zůstávají zejména všechny stávající pracovní smlouvy a veškerá práva z nich vyplývající.
3. Sídlo ústavu je v Paříži. Ústav má styčnou kancelář v Bruselu za účelem usnadnění organizace činností tamtéž. Uspořádání ústavu je flexibilní, přičemž zvláštní pozornost je věnována kvalitě a efektivitě, mimo jiné pokud jde o počty zaměstnanců.
Článek 2
Poslání a úkoly
1. Ústav přispívá v úzké spolupráci s členskými státy k rozvoji strategického myšlení EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) Unie, včetně předcházení konfliktům a budování míru, jakož i v oblasti jiné vnější činnosti Unie, za účelem posílení schopností EU zaměřených na analýzu, prognózu a vytváření sítí v rámci vnější činnosti.
2. Činnost ústavu je zaměřena na provádění analýzy zaměřené na příslušnou politiku a související informace, jejich šíření a diskusi; na pořádání akcí věnovaných vytváření sítí a souvisejících pracovních seminářů, jakož i na shromažďování příslušných dokumentů pro úředníky a odborníky z Unie a členských států.
3. Ústav rovněž prosazuje kontakty s vědeckou obcí, analytickými středisky a příslušnými aktéry z občanské společnosti po celém evropském kontinentu, transatlantické oblasti a v rámci širšího mezinárodního společenství, přičemž slouží jako rozhraní mezi orgány Unie a obcí externích odborníků, včetně aktérů z oblasti bezpečnosti.
Článek 3
Politický dohled a operační řízení
1. Politický a bezpečnostní výbor vykonává v rámci odpovědnosti Rady politický dohled nad činnostmi ústavu. Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonává v souladu se svým mandátem pro SZBP, a zejména pro SBOP, operační řízení ústavu.
2. Tento politický dohled a operační řízení jsou vykonávány, aniž je tím dotčena vědecká nezávislost a operační samostatnost ústavu při provádění jeho poslání a úkolů.
Článek 4
Právní subjektivita
Ústav má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých úkolů a pro dosažení stanovených cílů. Může zejména uzavírat smlouvy, nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Ústav je neziskovým subjektem. Členské státy podle potřeby přijmou opatření, která udělí ústavu takovou způsobilost k právním úkonům, jakou mají právnické osoby podle jejich vnitrostátních právních předpisů.
Článek 5
Rada
1. Ústav má radu, která schvaluje jeho roční a dlouhodobý pracovní program a odpovídající rozpočet. Rada je fórem pro projednávání záležitostí týkajících se poslání, úkolů, provozu a personálu ústavu.
2. Radě předsedá vysoký představitel nebo jeho zástupce. Funkce sekretariátu rady vykonává Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ).
3. Rada je složena ze zástupců členských států, přičemž každý členský stát má jednoho zástupce. Každý člen rady může být zastoupen nebo doprovázen náhradníkem. Činnosti rady se účastní i Komise, která rovněž jmenuje svého zástupce.
4. Ředitel ústavu nebo jeho zástupce se zpravidla účastní zasedání rady. Zasedání rady se může účastnit také generální ředitel Vojenského štábu a předseda Vojenského výboru nebo jejich zástupci.
5. Rozhodnutí rady jsou přijímána na základě hlasování zástupců členských států kvalifikovanou většinou, přičemž hlasům je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii, aniž je dotčen čl. 11 odst. 2 a 3 tohoto rozhodnutí. Rada přijme svůj jednací řád.
6. Rada může rozhodnout o vytvoření pracovních skupin ad hoc nebo stálých výborů, které se zabývají zvláštními tématy nebo záležitostmi v rámci obecné působnosti rady a jednají pod jejím dohledem. V rozhodnutí o vytvoření takových pracovních skupin nebo výborů se stanoví jejich mandát, složení a doba trvání.
7. Předseda svolává radu nejméně dvakrát ročně. Je svolána rovněž na žádost alespoň třetiny členů.
Článek 6
Ředitel
1. Ředitele ústavu jmenuje rada z řad státních příslušníků členských států na základě doporučení vysokého představitele. Ředitel je jmenován na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
2. Kandidáti na místo ředitele by měli být osobami s uznávanými dlouhodobými odbornými znalostmi a zkušenostmi v oblasti zahraničních vztahů, bezpečnostní politiky a diplomacie a souvisejícího výzkumu. Členské státy předkládají přihlášky uchazečů vysokému představiteli, který o nich informuje radu. Komise pro předběžný výběr kandidátů se skládá ze tří zástupců ESVČ a tří zástupců členských států předsednického tria a předsedá jí vysoký představitel nebo jeho zástupce. Na základě výsledků předběžného výběru předloží vysoký představitel radě doporučení s užším seznamem alespoň tří kandidátů, seřazeným podle preferencí komise pro předběžný výběr.
3. Ředitel zastupuje ústav navenek.
4. Ředitel je odpovědný za přijímání všech ostatních zaměstnanců ústavu. Členové rady jsou předem informováni o jmenování analytiků.
5. Po schválení radou a s přihlédnutím k finančním dopadům přijetí ročního rozpočtu ústavu může ředitel jmenovat zástupce. Zástupce ředitele je jmenován nejvýše na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
6. Ředitel zajišťuje plnění poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2. Ředitel zajišťuje vysokou úroveň odbornosti a profesionality ústavu, jakož i výkonnost a účinnost při plnění činností ústavu.
Ředitel je rovněž odpovědný za:
a)
vypracování návrhu ročního pracovního programu ústavu a výroční zprávy o činnosti ústavu;
b)
přípravu práce rady;
c)
běžnou správu ústavu;
d)
veškeré personální otázky;
e)
vypracování výkazu příjmů a výdajů a plnění rozpočtu ústavu;
f)
informování Politického a bezpečnostního výboru o ročním pracovním programu;
g)
zajištění kontaktů a úzké spolupráce s orgány Unie a s vnitrostátními a mezinárodními institucemi v souvisejících oblastech.
Ředitel by měl po konzultaci s radou rovněž prověřit možnosti dodatečných příspěvků do rozpočtu ústavu.
7. V rámci schváleného pracovního programu a rozpočtu ústavu má ředitel pravomoc uzavírat smlouvy, přijímat zaměstnance v rámci schváleného rozpočtu a vynakládat veškeré výdaje nezbytné pro provoz ústavu.
8. Ředitel vypracuje výroční zprávu o činnosti ústavu do 31. března následujícího roku. Výroční zpráva se předkládá radě a prostřednictvím vysokého představitele Radě, která ji postoupí Evropskému parlamentu, Komisi a členským státům.
9. Ředitel je odpovědný radě.
Článek 7
Zaměstnanci
1. Zaměstnanci ústavu sestávají z analytiků a administrativních pracovníků, mají status smluvních zaměstnanců a jsou přijímáni z řad státních příslušníků členských států.
Analytici ústavu jsou přijímání podle svých vědeckých zásluh, zkušeností a odborných znalostí významných s ohledem na poslání a úkoly ústavu stanovené v článku 2 a na základě spravedlivého a transparentního výběrového řízení.
Zaměstnanecký řád ústavu přijme Rada na doporučení ředitele.
2. Výzkumníci a stážisté mohou být rovněž přijímáni na příležitostném a krátkodobém základě.
Po dohodě s ředitelem a poté, co je informována rada, mohou být k ústavu vysláni výzkumníci na dobu určitou, a to buď na místa v organizační struktuře ústavu, nebo pro zvláštní úkoly a projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2.
Podle zaměstnaneckého řádu ústavu lze zaměstnance vyslat v zájmu ústavu na dobu určitou na pracovní místo mimo ústav.
Ustanovení týkající se vyslání přijímá rada na návrh ředitele.
Článek 8
Nezávislost a samostatnost
Ředitel a analytici požívají při provádění činností ústavu vědecké nezávislosti a operační samostatnosti.
Článek 9
Pracovní program
1. Každý rok do 31. října vypracuje ředitel návrh ročního pracovního programu na následující rok, doplněný orientačními dlouhodobými výhledy na nadcházející roky, a předloží ho radě ke schválení.
2. Výkonná rada schválí roční pracovní program každý rok do 30. listopadu.
Článek 10
Rozpočet
1. Veškeré položky příjmů a výdajů ústavu jsou zahrnuty do odhadů vypracovaných pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, a jsou vykázány v rozpočtu ústavu, který obsahuje seznam zaměstnanců.
2. Příjmy a výdaje vykázané v rozpočtu ústavu musí být vyrovnané.
3. Příjmy ústavu jsou tvořeny příspěvky členských států stanovenými v závislosti na výši hrubého národního důchodu (HND). Na návrh ředitele a po schválení radou lze pro zvláštní projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2 přijmout další příspěvky z jiných zdrojů, zejména od jednotlivých členských států či orgánů Unie.
Článek 11
Rozpočtový proces
1. Každý rok do 31. října předloží ředitel radě návrh ročního rozpočtu ústavu zahrnující správní výdaje, provozní výdaje a očekávané příjmy včetně dalších příspěvků na zvláštní projekty uvedených v čl. 10 odst. 3.
2. Každý rok do 30. listopadu schválí rada roční rozpočet ústavu jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
3. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností může ředitel předložit radě návrh opravného rozpočtu. Rada s náležitým ohledem na naléhavost věci schválí opravný rozpočet jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
4. Každý rok do 31. března předloží ředitel Radě a radě podrobné účetnictví všech příjmů a výdajů z předchozího rozpočtového roku, včetně zprávy o činnosti ústavu.
5. Rada udělí řediteli absolutorium za plnění rozpočtu ústavu.
Článek 12
Finanční pravidla
Rada vypracuje na návrh ředitele a se souhlasem Rady podrobná finanční pravidla určující zejména postup při sestavování, plnění a kontrole rozpočtu ústavu.
Článek 13
Výsady a imunity
1. Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců ústavu jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 15. října 2001 o výsadách a imunitách udělených Ústavu Evropské unie pro bezpečnostní studia a Satelitnímu středisku Evropské unie a jejich orgánům a zaměstnancům. Do vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost může příslušné výsady a imunity udělit řediteli a zaměstnancům ústavu hostitelský členský stát.
2. Výsady a imunity ústavu jsou uvedeny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie, který je připojen ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU.
Článek 14
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost ústavu se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené ústavem.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči ústavu se řídí příslušnými předpisy týkajícími se zaměstnanců ústavu.
Článek 15
Přístup k dokumentům
Rada přijme na návrh ředitele pravidla pro přístup veřejnosti k dokumentům ústavu, přičemž zohlední zásady a omezení stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (2).
Článek 16
Ochrana utajovaných informací EU
Na ústav se vztahuje rozhodnutí Rady 2013/488/EU (3).
Článek 17
Spolupráce s členskými státy a s orgány, institucemi a subjekty Unie
V zájmu plnění svého poslání a úkolů stanovených v článku 2 ústav úzce spolupracuje s členskými státy a ESVČ. V případě potřeby ústav rovněž naváže pracovní vztahy s orgány Unie, jakož i s příslušnými institucemi a subjekty Unie, včetně Evropské bezpečnostní a obranné školy, za účelem výměny odborných znalostí a poradenství v oblastech společného zájmu. Ústav může s orgány, institucemi a subjekty Unie rovněž provádět společné projekty.
Článek 18
Ochrana údajů
Rada přijme na návrh ředitele prováděcí předpisy týkající se nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
Článek 19
Podávání zpráv
Do 31. července 2016 předloží vysoký představitel Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí, v případě potřeby doplněnou o patřičná doporučení.
Článek 20
Zrušení
Společná akce 2001/554/SZBP se zrušuje.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 10. února 2014.
PADOMES LĒMUMS 2014/75/KĀDP
(2014. gada 10. februāris)
par Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 31. panta 1. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Padome 2001. gada 20. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2001/554/KĀDP (1).
(2)
Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtam (“Institūts”) būtu Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāpalīdz kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP), tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP), kā arī citas Savienības ārējās darbības īstenošanā, darbojoties Padomes politiskā uzraudzībā un ievērojot Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) darbības virzienu.
(3)
Institūtam būtu jānodrošina juridiskas personas statuss, un tam būtu jādarbojas pilnīgā intelektuālā neatkarībā, nesakarot Padomes un AP pienākumus.
(4)
Saskaņā ar Vienotās rīcības 2001/554/KĀDP 19. pantu AP 2011. gada 20 septembrī Padomei iesniedza ziņojumu par Institūta darbības pārskatīšanu. Politikas un drošības komiteja (PDK) iepazinās ar minēto ziņojumu un 2012. gada 1. februārī ieteica Padomei grozīt Vienoto rīcību 2001/554/KĀDP.
(5)
Juridiskas skaidrības labad ir nepieciešams iepriekšējos grozījumus un papildu ierosinātās izmaiņas konsolidēt vienā jaunā lēmumā un atcelt Vienoto rīcību 2001/554/KĀDP,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Darbības turpināšana un atrašanās vieta
1. Eiropas Savienības Drošības izpētes institūts, kas izveidots ar Vienoto rīcību 2001/554/KĀDP, (“Institūts”) turpina darbību saskaņā ar šo lēmumu.
2. Visas esošās tiesības un pienākumi un visi saistībā ar Vienoto rīcību 2001/554/KĀDP pieņemtie noteikumi paliek neskarti. Jo īpaši paliek spēkā visi esošie darba līgumi un visas no tiem izrietošās tiesības.
3. Institūta mītne atrodas Parīzē. Lai atvieglotu darbības organizēšanu Briselē, Institūtam ir koordinācijas birojs Briselē. Institūta struktūra ir elastīga, un īpaša uzmanība tiek veltīta kvalitātei un efektivitātei, tostarp attiecībā uz darbinieku skaitu.
2. pants
Misija un uzdevumi
1. Institūts ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veicina ES stratēģiskā skatījuma attīstību Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) jomā, tostarp konfliktu novēršanu un miera veidošanu, kā arī citas Savienības ārējās darbības jomā, lai nostiprinātu ES analīzes, prognozēšanas un sakaru veidošanas spējas tās ārējā darbībā.
2. Institūta galvenie uzdevumi ir uz politiku orientētas analīzes veikšana, informēšana, rezultātu izplatīšana un apspriešana, sakaru veidošanas pasākumu un darbsemināru rīkošana un Savienības un dalībvalstu ierēdņiem un ekspertiem paredzētas atbilstīgas dokumentācijas apkopošana.
3. Institūts arī veicina saskarsmi ar akadēmiskajām aprindām, ideju laboratorijām un atbilstīgiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem visā Eiropas reģionā, Atlantijas reģionā un plašākā starptautiskā kopienā, darbojoties kā starpnieks starp Savienības iestādēm un ārējo ekspertu kopienu, tostarp drošības struktūrām.
3. pants
Politiskā uzraudzība un darbības virziens
1. Institūta darbības politisko uzraudzību veic Politikas un drošības komiteja (PDK) Padomes vadībā. Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) saskaņā ar AP pienākumiem KĀDP un jo īpaši KDAP jomā nosaka Institūta darbības virzienu.
2. Šo politisko uzraudzību veic un darbības virzienu nosaka, neapdraudot Institūta intelektuālo neatkarību un darbības autonomiju tā misijas un uzdevumu īstenošanā.
4. pants
Juridiskas personas statuss
Lai Institūts varētu veikt savas funkcijas un sasniegt mērķus, tam ir juridiskas personas statuss. Tas jo īpaši var slēgt līgumus, pirkt vai pārdot kustamo un nekustamo īpašumu un būt puse tiesas procesos. Institūts ir bezpeļņas organizācija. Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai Institūtam piešķirtu tādu tiesībspēju un rīcībspēju, kāda saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem tiek piešķirta juridiskajām personām.
5. pants
Valde
1. Institūtam ir Valde, kas apstiprina tā gada darba programmu un ilgtermiņa darba programmu, un atbilstošo budžetu. Valde ir forums, kurā apspriež ar Institūta misiju, uzdevumiem, darbību un personālu saistītus jautājumus.
2. Valdes priekšsēdētājs ir AP vai AP pārstāvis. Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) īsteno Valdes sekretariāta funkcijas.
3. Valdē ir pa vienam katras dalībvalsts ieceltam pārstāvim. Katru Valdes locekli var pārstāvēt vai pavadīt aizstājējs. Valdes darbā piedalās Komisija, kura arī ieceļ savu pārstāvi.
4. Institūta direktors vai direktora pārstāvis parasti piedalās Valdes sanāksmēs. Valdes sanāksmēs var piedalīties arī Militārā štāba ģenerāldirektors un Militārās komitejas priekšsēdētājs vai to vietnieki.
5. Valde pieņem lēmumus ar dalībvalstu pārstāvju kvalificētu balsu vairākumu, balsis skaitot saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 16. panta 4. un 5. punktu, neskarot šā lēmuma 11. panta 2. un 3. punktu. Valde pieņem savu reglamentu.
6. Valde var nolemt izveidot ad hoc darba grupas vai pastāvīgas komitejas, kuras nodarbojas ar Valdes vispārējā kompetencē esošiem konkrētiem tematiem vai jautājumiem un kuras darbojas Valdes uzraudzībā. Lēmumā par šādas darba grupas vai komitejas izveidi nosaka tās pilnvaras, sastāvu un darbības ilgumu.
7. Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs vismaz divas reizes gadā. Tās sasauc arī pēc vismaz vienas trešdaļas Valdes locekļu lūguma.
6. pants
Direktors
1. Pamatojoties uz AP ieteikumu, Valde ieceļ Institūta direktoru, kas ir kādas dalībvalsts valstspiederīgais. Direktoru ieceļ uz trīs gadu laikposmu, un šo laikposmu var pagarināt uz vienu termiņu, kura ilgums ir divi gadi.
2. Par direktora amata kandidātiem būtu jāizraugās personas, kurām ir ilgākā laikposmā iegūtas zināšanas un pieredze ārlietās, drošības politikā un diplomātijā un kuras ir veikušas atbilstīgu pētniecību. Dalībvalstis iesniedz kandidatūras AP, kas par to informē Valdi. Priekšatlases procesu rīko AP vadībā. Priekšatlases komisiju veido trīs EĀDD pārstāvji un trīs dalībvalstu pārstāvji no triju prezidentvalstu komandas vidus, un tās priekšsēdētājs ir AP vai AP pārstāvis. Pamatojoties uz priekšatlases rezultātiem, AP sniedz Valdei ieteikumu ar vismaz trīs kandidātu sarakstu, kas sastādīts priekšatlases komisijas izvēles secībā.
3. Direktors ir Institūta likumīgais pārstāvis.
4. Direktors ir atbildīgs par visu pārējo Institūta darbinieku pieņemšanu darbā. Valdes locekļus iepriekš informē par analītiķu iecelšanu amatā.
5. Pēc tam, kad ir saņemts Valdes apstiprinājums, un ņemot vērā finansiālās sekas pēc Institūta gada budžeta pieņemšanas, direktors var iecelt amatā direktora vietnieku. Direktora vietnieku ieceļ amatā ilgākais uz trīs gadu laikposmu, un šo laikposmu var pagarināt uz vienu termiņu, kura ilgums ir divi gadi.
6. Direktors nodrošina 2. pantā minētās Institūta misijas un uzdevumu izpildi. Direktors nodrošina augsta līmeņa kompetences un profesionālisma saglabāšanu Institūtā, kā arī efektivitāti un iedarbīgumu Institūta darbību īstenošanā.
Direktors ir atbildīgs arī par šādiem jautājumiem:
a)
Institūta gada programmas izstrāde, kā arī gada pārskata sagatavošana par Institūta darbību;
b)
Valdes darba sagatavošana;
c)
Institūta ikdienas vadīšana;
d)
visi ar personālu saistītie jautājumi;
e)
ieņēmumu un izdevumu pārskata sagatavošana un Institūta budžeta izpilde;
f)
PDK informēšana par gada darba programmu;
g)
saskares un ciešas sadarbības nodrošināšana ar Savienības, valstu un starptautiskām iestādēm atbilstīgajās jomās.
Direktoram, apspriežoties ar Valdi, būtu arī jāpēta iespējas papildu iemaksām Institūta budžetā.
7. Direktors ir pilnvarots slēgt līgumus, pieņemt darbā budžetā apstiprināto personālu un segt jebkādus izdevumus, kas vajadzīgi Institūta darbībai, saskaņā ar apstiprināto Institūta darba programmu un budžetu.
8. Direktors sagatavo gada pārskatu par Institūta darbību līdz nākamā gada 31. martam. Gada pārskatu pārsūta Valdei un ar AP starpniecību Padomei, kas pārskatu nosūta Eiropas Parlamentam, Komisijai un dalībvalstīm.
9. Direktors ir pakļauts Valdei.
7. pants
Personāls
1. Institūta personālu, kuru veido analītiķi un administratīvie darbinieki un kuriem ir līgumdarbinieku statuss, izraugās no dalībvalstu valstspiederīgo vidus.
Pieņemot darbā Institūta analītiķus, balstās uz to intelektuālajiem nopelniem, pieredzi un zināšanām, kas atbilst Institūta 2. pantā noteiktajai misijai un uzdevumiem, un izmanto taisnīgas un pārredzamas konkursa procedūras.
Padome pēc direktora ieteikuma pieņem noteikumus attiecībā uz Institūta personālu.
2. Pētnieki un stažieri var tikt pieņemti darbā ad hoc un uz īsu termiņu.
Vienojoties ar direktoru un pēc tam, kad par to informēta Valde, pētniekus uz konkrētu laikposmu var norīkot darbā Institūtā vai nu amatos, kas paredzēti Institūta organizatoriskajā struktūrā, vai īpašu uzdevumu un projektu īstenošanai, kas atbilst 2. pantā izklāstītajai Institūta misijai un uzdevumiem.
Dienesta interesēs Institūta personālu uz konkrētu laikposmu var norīkot darbā amatā ārpus Institūta saskaņā ar Institūta personāla noteikumiem.
Noteikumus par norīkošanu darbā pieņem Valde pēc Direktora priekšlikuma saņemšanas.
8. pants
Neatkarība un autonomija
Direktoram un analītiķiem ir intelektuāla neatkarība un darbības autonomija Institūta darbību īstenošanā.
9. pants
Darba programma
1. Līdz katra gada 31. oktobrim direktors izstrādā nākamā gada darba programmas projektu, kam pievienots indikatīvs ilgtermiņa perspektīvu apraksts turpmākajiem gadiem, ko iesniedz Valdei apstiprināšanai.
2. Līdz katra gada 30. novembrim Valde apstiprina gada darba programmu.
10. pants
Budžets
1. Visus Institūta ieņēmumu un izdevumu posteņus iekļauj tāmē, ko sastāda katram finanšu gadam, kurš atbilst kalendārajam gadam, un uzrāda Institūta budžetā, kurā iekļauj darbinieku sarakstu.
2. Institūta budžetā uzrādītie ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
3. Institūta ieņēmumus veido dalībvalstu iemaksas atbilstīgi nacionālā kopienākuma (NKI) apjomam. Pēc direktora priekšlikuma un pēc Valdes apstiprinājuma konkrētiem projektiem, kas atbilst 2. pantā izklāstītajai Institūta misijai un uzdevumiem, var pieņemt papildu iemaksas no citiem avotiem, jo īpaši no dalībvalstīm vai Savienības iestādēm.
11. pants
Budžeta procedūra
1. Līdz katra gada 31. oktobrim direktors Valdei iesniedz Institūta gada budžeta projektu, kurā ietver administratīvos izdevumus, darbības izdevumus un paredzamos ieņēmumus nākamajam finanšu gadam, tostarp papildu iemaksas konkrētiem projektiem, kas minētas 10. panta 3. punktā.
2. Līdz katra gada 30. novembrim Valde ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu apstiprina Institūta gada budžetu.
3. Ja rodas neizbēgami, ārkārtēji vai neparedzēti apstākļi, direktors Valdei var iesniegt budžeta grozījumu projektu. Valde, pienācīgi ņemot vērā steidzamību, pieņem budžeta grozījumus ar vienbalsīgu dalībvalstu pārstāvju lēmumu.
4. Līdz katra gada 31. martam direktors Padomei un Valdei iesniedz detalizētu pārskatu par visiem iepriekšējā finanšu gada ieņēmumiem un izdevumiem, tostarp Institūta darbības pārskatu.
5. Valde direktoram sniedz apstiprinājumu par Institūta budžeta izpildi.
12. pants
Finanšu noteikumi
Valde ar Padomes piekrišanu un pēc direktora priekšlikuma saņemšanas sagatavo detalizētus finanšu noteikumus, kuros jo īpaši nosaka procedūru, kas jāievēro Institūta budžeta sastādīšanā, izpildē un kontrolē.
13. pants
Privilēģijas un imunitāte
1. Direktora un Institūta personāla privilēģijas un imunitāte ir paredzēta Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2001. gada 15. oktobra Lēmumā par Eiropas Savienības Drošības izpētes institūta un Eiropas Savienības Satelītcentra un to struktūru un personāla privilēģijām un imunitāti. Kamēr minētais lēmums nav stājies spēkā, uzņemošā valsts var direktoram un Institūta personālam piešķirt tajā paredzētās privilēģijas un imunitāti.
2. Institūta privilēģijas un imunitāte ir noteikta protokolā (Nr. 7) par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD).
14. pants
Juridiskā atbildība
1. Institūta līgumisko atbildību reglamentē konkrētajam līgumam piemērojamie tiesību akti.
2. Eiropas Savienības Tiesai ir jurisdikcija pieņemt spriedumu, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Institūta noslēgtā līgumā.
3. Darbinieku personisko atbildību pret Institūtu reglamentē attiecīgie Institūta personālam piemērojamie noteikumi.
15. pants
Piekļuve dokumentiem
Valde pēc direktora priekšlikuma saņemšanas pieņem noteikumus par publisku piekļuvi Institūta dokumentiem, ņemot vērā principus un ierobežojumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2).
16. pants
ES klasificētas informācijas aizsardzība
Institūts piemēro Padomes Lēmumu 2013/488/ES (3).
17. pants
Sadarbība ar dalībvalstīm un Savienības iestādēm, struktūrām un aģentūrām
Lai īstenotu 2. pantā noteikto misiju un uzdevumus, Institūts cieši sadarbojas ar dalībvalstīm un EĀDD. Vajadzības gadījumā Institūts arī izveido darba attiecības ar Savienības iestādēm, kā arī ar attiecīgām Savienības struktūrām un aģentūrām, tostarp ar Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK), lai apmainītos ar pieredzi un konsultācijām kopīgu interešu jomās. Kopā ar Savienības iestādēm, struktūrām un aģentūrām Institūts arī var īstenot kopīgus projektus.
18. pants
Datu aizsardzība
Valde pēc direktora priekšlikuma saņemšanas pieņem īstenošanas noteikumus attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (4).
19. pants
Ziņošana
Vēlākais līdz 2016. gada 31. jūlijam AP iesniedz Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu, kam vajadzības gadījumā pievienoti atbilstīgi ieteikumi.
20. pants
Atcelšana
Vienoto rīcību 2001/554/KĀDP atceļ.
21. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2014. gada 10. februārī