PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 904/2014
(2014. gada 20. augusts),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 29. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Indonēzijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes mononātrija glutamāta importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).
(2)
Tajā pašā dienā Komisija, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (3), paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes mononātrija glutamāta importam.
(3)
Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2013. gada 16. oktobrīAjinomoto Foods Europe SAS (“sūdzības iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
1.2. Ieinteresētās personas
(4)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam un zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un Indonēzijas iestādēm, zināmajiem importētājiem, piegādātājiem, lietotājiem un tirgotājiem, kurus tas skar, par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.
(5)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie ģenerāldirektorāta (“ĢD”) uzklausīšanas amatpersonas.
(6)
Turklāt ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
a) Atlase
(7)
Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā ir iesaistīts liels attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju un attiecīgo nesaistīto importētāju skaits, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajos termiņos, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja par to, ka tā ir nolēmusi līdz saprātīgam skaitam ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju skaitu, uz kuriem attieksies izmeklēšana, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”).
1. Nesaistīto importētāju atlase
(8)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem atsaukties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(9)
Četrpadsmit nesaistīti importētāji sniedza lūgto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem pēc lielākā importa apjoma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika sniegtas.
(10)
Pēc tam tikai viens no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
2. Indonēzijas ražotāju eksportētāju atlase
(11)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visiem ražotājiem eksportētājiem Indonēzijā pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(12)
Četri ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju nelielo skaitu, kas sadarbojās, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.
b) Atbildes uz anketas jautājumiem un sadarbība
(13)
Komisija nosūtīja anketas Savienības vienīgajam ražotājam, četriem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un 33 identificētiem lietotājiem Savienībā.
(14)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no vienīgā Savienības ražotāja, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem, viena tirgotāja, trim no četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un pieciem lietotājiem.
(15)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka atlasītais ražotājs eksportētājs, kas nesadarbojās, bija saistīts ar citu atlasīto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
(16)
15. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka neesot pamata uzskatīt, ka tas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, jo ne viens, ne otrs uzņēmums neietekmēja cits cita lēmumu pieņemšanas procesu. Turklāt ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tas nevarot likt tam uzņēmumam, kas nesadarbojās, sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka abi uzņēmumi pieder vieniem un tiem pašiem akcionāriem. Tāpēc tie tika uzskatīti par saistītiem uzņēmumiem atbilstīgi 143. panta 1. punkta d) apakšpunktam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (4) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (“Muitas kodekss”).
(17)
Trešais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Indonēzijā esot cits attiecīgā ražojuma ražotājs, kas bija 16. apsvērumā minētās grupas uzņēmums, un ka minētais uzņēmums nav atsaucies. Lai gan šāds ražotājs tik tiešām ir, izmeklēšanā neguva pierādījumus, pamatojoties uz Eurostat datiem un citiem pieejamajiem avotiem, ka minētais ražotājs attiecīgajā periodā ir eksportējis uz Savienību. Tāpēc šo uzņēmumu nelūdza atsaukties vai sniegt informāciju, kas tiek lūgta ražotājiem eksportētājiem paredzētajās anketās. Turklāt, kā aprakstīts 48. apsvērumā, visiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteica atlikušo maksājuma likmi. Atlikušo maksājumu aprēķina, pamatojoties uz pamatregulas 18. pantu, un tas ir piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
c) Pārbaudes apmeklējumi
(18)
Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses.
(19)
Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:
Ražotāji Savienībā
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija
Importētāji
-
Falken Trade, Olsztyn, Polija
Lietotāji
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nīderlande
-
Unilever, Rotterdam, Nīderlande
Ražotāji eksportētāji Indonēzijā
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonēzija
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonēzija
Saistītie importētāji Savienībā
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Vācija
-
Daesang Europe B.V., Amstelveen, Nīderlande
Saistīts tirgotājs, Hong Kong
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(20)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2010. gada 1. aprīļa līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”) (5).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(21)
Attiecīgais ražojums ir Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos.
(22)
Pārsvarā to ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi).
2.2. Līdzīgais ražojums
(23)
Izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam, Indonēzijā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.
(24)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka esot būtiska kvalitātes atšķirība starp Indonēzijā un Savienībā ražoto MNG. Tika apgalvots, ka šīs kvalitātes atšķirības dēļ MNG, ko Savienības tirgū ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un MNG, ko importē no Indonēzijas, nav savstarpēji aizvietojami ražojumi un tādēļ tos nevar uzskatīt par līdzīgiem. Šis apgalvojums netika pamatots un ir pretrunā konstatējumiem izmeklēšanā, kurā netika atklātas kvalitātes atšķirība starp MNG, ko ražo Indonēzijā, un MNG, ko ražo Savienībā. Faktiski vairāki lietotāji iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un Indonēzijas un izmantoja to tādiem pašiem vai līdzīgiem lietojumiem. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.
(25)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, attiecīgo ražojumu, ko ražo un pārdod Indonēzijas iekšzemes tirgū, un ražojumu, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šajā posmā uzskata par līdzīgiem ražojumiem.
3. DEMPINGS
3.1. Normālā vērtība
(26)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.
(27)
Tad Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.
(28)
Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kas tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Komisija konstatēja, ka Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms bija reprezentatīvos daudzumos Indonēzijas tirgū salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko tie paši ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību.
(29)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjomu var uzskatīt par tādu, kas veikts parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā.
(30)
Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav bijis rentabls, ja:
1)
tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma; un
2)
ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.
(31)
Šajā gadījumā visu ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija rentabls un vidējā svērtā pārdošanas cena bija lielāka par visu ražojuma veidu ražošanas izmaksām. Tāpēc visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, normālo vērtību aprēķināja kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējo svērto vērtību izmeklēšanas periodā.
3.2. Eksporta cena
(32)
Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem vai izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā un ārpus tās.
(33)
Ja ražotāji eksportētāji veica attiecīgā ražojuma eksportu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām.
(34)
Ja ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, izmantojot saistītus uzņēmumus, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi tālāk pārdeva neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas korekcijas attiecībā uz uzkrāto peļņu (sk. 35. apsvērumu) un visām deklarētajām izmaksām posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp attiecībā uz pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem izdevumiem.
(35)
Šajā sakarībā nevarēja izmantot saistīto uzņēmumu gūto peļņas normu, jo to uzskatīja par neuzticamu rādītāju. Viens nesaistīts importētājs sadarbojās, bet tā rentabilitāte bija konfidenciāla un to nedrīkstēja izpaust trešām personām. Tādēļ un ņemot vēra citas informācijas trūkumu, lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantota 5 % peļņas norma. Šī peļņas norma tika uzskatīta par pieņemamu, jo tā tika izmantota arī iepriekšējā procedūrā attiecībā uz citu ķīmisko produktu, ko ražo līdzīga ražošanas nozare (6).
(36)
Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka eksporta cenas pirmajiem saistītajiem pircējiem esot tirgus cenas un ka tādējādi eksporta cena būtu jānosaka, nevis pamatojoties uz salikto eksporta cenu, bet pārdošanas cenu starp Indonēzijas ražotāju eksportētāju un saistīto pircēju. Minētie ražotāji apgalvoja, ka to pārdošanas cenas pirmajiem saistītajiem pircējiem bija tādā pašā līmenī kā cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā.
(37)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka, neraugoties uz līdzīgu cenu līmeni, transfertcenas starp saistītajiem uzņēmumiem nebija tādā līmenī, kas ļautu saistītajiem importētājiem gūt saprātīgu peļņu Savienībā. Turklāt nevar izslēgt, ka starp saistītajiem uzņēmumiem tika dalītas izmaksas un ka ir notikusi šķērskompensācija, izmantojot citus ražojumus. Tādējādi tika secināts, ka iekšējā transfertcena neatspoguļoja atbilstošu attiecīgā ražojuma tirgus vērtību salīdzinājumā ar pārdevumiem neatkarīgiem pircējiem.
(38)
Pamatojoties uz to, transfertcenu starp saistītajiem uzņēmumiem nevar uzskatīt par tirgus cenas pamatu, un attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti. Kā paskaidrots 34. un 35. apsvērumā, abu ražotāju eksportētāju eksporta cenas, ja tikušas izmantotas saistītās personas, tādējādi tika noteiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.
3.3. Salīdzinājums
(39)
Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.
(40)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(41)
Tādējādi korekcijas tika veiktas attiecībā uz importa nodevām, rabatiem, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas, kredīta un banku maksas izmaksām visos gadījumos, kad tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.
(42)
Viens ražotājs eksportētājs eksportēja MNG, izmantojot tirdzniecības uzņēmumu ārpus Savienības, kas tālākpārdeva ražojumu saistītajam importētājam Savienībā, kas savukārt pārdeva ražojumu nesaistītiem pircējiem Savienībā. Attiecībā uz šiem pārdošanas apjomiem korekciju saistībā ar uzcenojumu, ko noteica tirgotājs ārpus Savienības, veica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu.
(43)
Viens ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu pieprasīja normālās vērtības korekciju par veicināšanas un reklāmas izmaksām. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka šīs izmaksas nebija tieši saistītas ar atsevišķiem iekšzemes pārdošanas darījumiem, tādēļ nevar pierādīt, ka minētās izmaksas ietekmējušas cenu salīdzināmību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(44)
Divi ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu pieprasīja normālās vērtības korekciju par pārvadājumu izmaksām. Iekšzemes kravu pārvadājumu izmaksas tika aprēķinātas, pieskaitot izdevumus, kas radušies, pārvietojot preces no rūpnīcas noliktavā. Tomēr šīs izmaksas tika uzskatītas par iekšējās loģistikas izmaksām, un tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu tās nav kvalificējamas kā normālās vērtības korekcijas pamatojums.
(45)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka MNG, ko Savienībā pārdod kā pārtikas piedevu, saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2008/84/EK (7) jāatbilst konkrētai tīrības robežvērtībai (≥ 99 %). Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai gan MNG, ko eksportē uz Savienību, būtu jāatbilst minētajām prasībām, šādas prasības nepiemēro ražojumam, ko pārdod Indonēzijas iekšzemes tirgū. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu varētu būt pamatota normālās vērtības korekcija attiecībā uz fizikālo un ķīmisko īpašību atšķirībām.
(46)
Tomēr attiecīgā ieinteresētā persona neizteica savu pieprasījumu skaitliski un nesniedza saprātīgas aplēses par šādas iespējamās atšķirības tirgus vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Turklāt, veicot salīdzinājumu, Komisija varēja ņemt vērā visas iespējamās atšķirības attiecībā uz tīrību ražojuma veidu definīcijā. Tādējādi tādi ražojuma veidi, kuriem ir tāda paša vai līdzīga tīrības pakāpe kā tiem, kas eksportēti uz Savienības tirgu, no vienas puses, un Indonēzijas iekšzemes tirgū pārdotie ražojuma veidi, no otras puses, tika salīdzināti cits ar citu. Līdz ar to korekcija nav pamatota, un šis apgalvojums ir noraidīts.
3.4. Dempinga starpība
(47)
Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(48)
Visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Būtu jānorāda, ka viens zināmais ražotājs eksportētājs apzināti nesadarbojās izmeklēšanā (sk. iepriekš 15. apsvērumu). Tāpēc tika uzskatīts, ka sadarbības līmenis bija zems. Saskaņā ar 18. panta 6. punktu Komisija nolēma noteikt atlikušo dempinga starpību tādas augstākās dempinga starpības līmenī, kas attiecas uz viena no ražotājiem eksportētājiem, kas pilnībā sadarbojās un tika pārbaudīts, reprezentatīviem eksporta apjomiem, ņemot vērā arī vidējo svērto bāzi un dempinga starpību, kas noteikta ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un kas bija saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās.
(49)
Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas), ir šādas:
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Visi pārējie uzņēmumi
28,4
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija
(50)
Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja viens Savienības ražotājs. Tas veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(51)
Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, visi rādītāji, kas attiecas uz konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.
4.2. Patēriņš Savienībā
(52)
Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no Indonēzijas un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem.
(53)
Tika apgalvots, ka Savienības ražotājs, kas sadarbojās, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares, jo tas bija saistīts ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, un ka izmeklēšana būtu jāizbeidz. Tomēr šajā gadījumā, neraugoties uz tā attiecībām ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, nav nepieciešams izslēgt no Savienības ražošanas nozares Savienības ražotāju, kas sadarbojās, jo tas ir vienīgais Savienības ražotājs, kas izmeklēšanas laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju un par ko tika veikta pilnīga pārbaude. Turklāt Indonēzijas ražotāja eksportētāja nesadarbošanās neietekmēja to datu ticamību, ko ieguva no Savienības ražotāja. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.
(54)
Savienības patēriņa dinamika bija šāda:
1. tabula
Savienības MNG patēriņš (t)
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Indekss (2010./2011. finanšu gads = 100)
100
87
93
98
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(55)
Patēriņš Savienībā 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā un izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 2 %. Patēriņa samazinājums 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu Savienības tirgū, ko ietekmēja ražošanas apjoma samazinājums tajā pašā periodā (sk. 68. apsvērumu). Imports abos gados saglabājās līdzīgā līmenī. Patēriņa pieaugumu 2012./2013. finanšu gadā gandrīz pilnībā sekmēja importa pieaugums, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā saglabājās tajā pašā līmenī. Visbeidzot, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā atkal samazinājās, importa apjoms, īpaši Indonēzijas importa apjoms, ievērojami pieauga (sk. 57. apsvērumu).
4.3. Imports no attiecīgās valsts
4.3.1. Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa
(56)
Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 52. apsvērumā.
(57)
Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījies šādi:
2. tabula
Importa apjoms (t)
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Indonēzijas importa apjoms (t)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indekss
100
110
212
282
Tirgus daļa
(indekss)
100
126
227
287
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(58)
Indonēzijas importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Minētais apjoms pastāvīgi un būtiski palielinājās: par 182 % no 8 638 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 24 385 t izmeklēšanas periodā.
(59)
Atbilstošā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Neraugoties uz kopējo patēriņa samazinājumu (- 2 %), tirgus daļa palielinājās par 187 %.
4.3.2. Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums
(60)
Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem.
(61)
Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:
3. tabula
Importa cenas (EUR/t)
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Indonēzija
1 266
1 279
1 226
1 162
Indekss
100
101
97
92
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(62)
Vidējās Indonēzijas MNG importa cenas 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā nedaudz palielinājās, tad 2012./2013. finanšu gadā samazinājās un izmeklēšanas periodā - samazinājās vēl vairāk. Vidējās Indonēzijas izcelsmes MNG importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 6 %.
(63)
Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:
-
vidējās svērtās pārdošanas cenas katram Savienības ražošanas nozares ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī) un
-
Indonēzijas ražotāju, kas sadarbojās, atbilstošās vidējās svērtās cenas katram importētā ražojuma veidam līdz pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kas noteiktas, pamatojoties uz CIF cenām, ar atbilstošu korekciju attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām.
(64)
Kā minēts iepriekš 46. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka MNG, ko Savienībā pārdod kā pārtikas piedevu, saskaņā ar Savienības tiesību aktiem jāatbilst konkrētai tīrības robežvērtībai. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šāda veida prasības netika piemērotas ražojumiem, kas importēti no Indonēzijas un izmantoti nepārtikas lietojumiem, un ka tādējādi salīdzinājumā ar ražojumu, ko pārdod Savienības tirgū, korekcija attiecībā uz ķīmiskajām vai fizikālajām īpašībām var būt pamatota. Tomēr attiecīgais ražotājs eksportētājs neizteica šo apgalvojumu skaitliski. Turklāt, veicot salīdzinājumu, Komisija varēja ņemt vērā visas iespējamās atšķirības attiecībā uz tīrību ražojuma veidu definīcijā. Tādējādi tādi ražojuma veidi, kuriem ir tāda paša vai līdzīga tīrības pakāpe kā tiem, kas eksportēti uz Savienības tirgu, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares Savienības tirgū pārdotie ražojuma veidi, no otras puses, tika salīdzināti cits ar citu. Līdz ar to korekcija nav pamatota un šis apgalvojums ir noraidīts.
(65)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, aprēķinot Indonēzijas importa cenu samazinājumu, būtu jāņem vērā valūtas kursa svārstību ietekme. Importa par dempinga cenām iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozares cenām pēc būtības tiek pārbaudīta, cita starpā nosakot cenu samazinājumu. Šajā gadījumā tika salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr, lai iegūtu salīdzināmu pamatu, kaitējuma aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas tika pārvērstas EUR. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā gadījuma nodrošina iespēju noteikt salīdzināmas cenu atšķirības. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(66)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no Savienības ražošanas nozares apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Indonēzijas importa vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū bija 0-5 %.
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.4.1. Vispārīgas piezīmes
(67)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
4.4.2. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(68)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:
4. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Ražošanas apjoms
Indekss
100
95
107
91
Ražošanas jauda
(indekss)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
Indekss
100
95
107
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(69)
Ražošana apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. Lai gan 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā tas samazinājās, 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā tas palielinājās un izmeklēšanas periodā - sasniedza zemāko līmeni. Izmeklēšanā konstatēja, ka svārstības galvenokārt izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai, ko Savienības ražošanas nozare veica ik pēc 15 mēnešiem, un sliktie laikapstākļi 2010./2011. gada ziemā, kā dēļ tika pārtrauktas pamatizejvielas (amonjaka) piegādes. Izmeklēšanas periodā darbības apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai pagarināja, lai samazinātu lielo krājumu apjomu. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.
(70)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga.
(71)
Ražošanas apjoma samazinājuma un nemainīgas ražošanas jaudas rezultātā jaudas izmantojuma dinamika bija līdzīga ražošanas apjoma dinamikai, t. i., 2011./2012. finanšu gadā tā samazinājās, 2012./2013. finanšu gadā nedaudz palielinājās un izmeklēšanas periodā - atkal samazinājās. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % atbilstoši ražošanas apjoma samazinājuma tendencei.
4.4.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(72)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
5. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Pārdošanas apjoms Savienības tirgū
Indekss
100
84
85
83
Tirgus daļa
Indekss
100
96
91
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati.
(73)
Savienības ražošanas nozares MNG pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Pārdošanas apjoms galvenokārt samazinājās 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā, bet turpmākajos gados saglabājās relatīvi nemainīgs. Pārdošanas apjoma samazinājums un paralēls patēriņa samazinājums un importa pieaugums no Indonēzijas kopumā izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā par aptuveni 15 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā samazinājās par 4 %, kas sakrita ar Indonēzijas izcelsmes importa tirgus daļas piegumu tajā pašā periodā. No 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi turpināja samazināties, lai gan Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās.
4.4.4. Izaugsme
(74)
Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %, kas izraisīja tirgus daļa samazinājumu par 15 %.
4.4.5. Nodarbinātība un ražīgums
(75)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
6. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Darbinieku skaits
Indekss
100
103
107
108
Ražīgums (vienība/darbinieks)
Indekss
100
92
100
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(76)
Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi palielinājās (kopumā par 8 % attiecīgajā periodā). Šis palielinājums galvenokārt ir saistīts ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos.
(77)
Kā parādīts 4. tabulā 68. apsvērumā, darba ražīgums samazinājās nodarbinātības pieauguma un ražošanas apjoma samazinājuma dēļ.
4.4.6. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(78)
Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir būtiska.
(79)
Savienības ražošanas nozare joprojām ir atgūšanās procesā no iepriekšējā kaitējumu radoša dempinga ietekmes, ko izraisīja tā paša ražojuma imports no Ķīnas. Kā minēts 2. apsvērumā, uz šiem pasākumiem patlaban attiecas paralēli notiekošā pārskatīšanas izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4.4.7. Cenas un cenu ietekmējoši faktori
(80)
Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:
7. tabula
Vidējās pārdošanas cenas
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)
Indekss
100
107
101
97
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
Indekss
100
120
124
130
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(81)
Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Vispirms 2010./2011.-2011./2012. gadā tā palielinājās par 7 %, bet pēc tam līdz izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās. Cenas pieaugumu 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā var uzskatīt par sekām, kas izriet no izmaksu pieauguma tajā pašā periodā, lai gan izmaksu pieaugums bija izteiktāks nekā cenu pieaugums. Tajā pašā laikā ievērojami palielinājās Indonēzijas importa apjoms, un tas izraisīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Rezultātā Savienības ražošanas nozares cenas 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā samazinājās par 6 % un no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam - vēl par 4 %.
(82)
Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. Sākot no 2011./2012. finanšu gada, galvenokārt izejmateriālu cenu un darbaspēka izmaksu pieauguma dēļ tās nepārtraukti palielinājās. Kā minēts iepriekš, cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām, šo izmaksu pieaugumu nevarēja atsvērt ar līdzvērtīgu cenu pieaugumu.
4.4.8. Darbaspēka izmaksas
(83)
Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
8. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam (EUR)
Indekss
100
117
125
124
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(84)
Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam palielinājās par 24 %. To galvenokārt var skaidrot ar Savienības ražošanas nozares lielākiem centieniem uzlabot darbinieku sniegumu un optimizēt ražošanas procesu.
4.4.9. Krājumi
(85)
Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
9. tabula
Krājumi
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Krājumi perioda beigās
Indekss
100
82
164
143
Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma
Indekss
100
86
153
156
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(86)
Krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā palielinājās par 43 %. 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā, samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties eksporta pārdošanas apjomam, krājumi perioda beigās samazinājās. 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā krājumi palielinājās, ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu laikā, kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās gandrīz nemainīgs. No 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam krājumi atkal samazinājās - galvenokārt tāpēc, ka tika pieņemts lēmums samazināt ražošanas apjomu, lai samazinātu krājumu lielo apjomu.
(87)
2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās, bet 2011./2012.-2012./2013. finanšu gadā gandrīz divkāršojās. Turklāt krājumi palielinājās vēl vairāk no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 56 %. Palielinājums 2012./2013. finanšu gadā un izmeklēšanas periodā jāskata, ņemot vērā Indonēzijas importa apjoma pieaugumu par dempinga cenām un to, ka Savienības pārdošanas apjoms tajā pašā periodā saglabājās gandrīz nemainīgs.
4.4.10. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(88)
Savienības ražotāja rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
10. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
Indekss
100
30
- 31
- 80
Naudas plūsma (EUR)
Indekss
100
39
- 48
- 19
Ieguldījumi (EUR)
Indekss
100
182
143
197
Ienākums no ieguldījumiem
Indekss
100
14
- 61
- 110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(89)
Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. 2010./2011. un 2011./2012. finanšu gadā rentabilitāte ievērojami samazinājās, bet rādītāji joprojām bija pozitīvi. No 2012./2013. finanšu gada rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tie vēl vairāk samazinājās izmeklēšanas periodā. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 180 %. Šī tendence galvenokārt bija saistīta ar tāda Indonēzijas importa cenu spiedienu, ko Savienībā ieveda par dempinga cenām un kas nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei noteikt savas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam.
(90)
Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei, proti, tā attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās, un, sākot no 2012./2013. finanšu gada, rādītāji kļuva negatīvi. Šī tendence izmeklēšanas periodā ir pastiprinājusies. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 119 %.
(91)
Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 97 %. Tie galvenokārt bija vajadzīgi saistībā ar tehnisko apkopi un normatīvo drošības prasību ievērošanu. Lai gan Savienības ražošanas nozare vēl arvien bija atgūšanās posmā no iepriekšējā dempinga, ko pirms attiecīgā perioda izraisīja Ķīnas ražotāji eksportētāji, tās stāvoklis uzlabojās, un tā bija rentabla attiecīgā perioda sākumā līdz 2011./2012. finanšu gadam. Šādos apstākļos vairākkārt tika veikti ieguldījumi, ko vairs nevarēja atlikt, kas izskaidro ieguldījumu līmeņa ievērojamu pieaugumu 2011./2012. finanšu gadā un turpmākajos gados.
(92)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, sākot no 2012./2013. finanšu gada, ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, kas atspoguļoja negatīvo rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 210 %.
(93)
Ņemot vērā rentabilitātes un naudas plūsmas rādītāju samazinājumu, arī uzņēmuma spēja piesaistīt kapitālu tika ietekmēta negatīvi.
4.4.11. Secinājums par kaitējumu
(94)
Gandrīz visi kaitējuma pamatrādītāji liecināja par negatīvu tendenci. Tādējādi ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 9 % un pārdošanas apjoms - par 17 %. Lai kompensētu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumus, Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, lai gan ražošanas izmaksas palielinājās par 30 %. Tā rezultātā rentabilitāte, kas attiecīgā perioda sākumā bija pozitīva, samazinājās un 2012./2013. finanšu gadā kļuva negatīva un turpināja samazināties izmeklēšanas periodā. Līdzīgas negatīvas tendences varēja novērot neto naudas plūsmai un ienākumam no ieguldījumiem.
(95)
Nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Šo palielinājumu attiecīgajā periodā var skaidrot ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. Ieguldījumu tendence arī bija pozitīva. Minētie pasākumi galvenokārt bija saistīti ar profilaktiskām darbībām un drošības prasībām, nevis jaudas palielināšanu. Šīs pozitīvās tendences nav pretrunā kaitējuma esībai.
(96)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
(97)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kuri tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts, netiktu attiecināti uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi:
a)
Ķīnas importa ietekme;
b)
imports no citām trešām valstīm;
c)
Savienības patēriņa dinamika;
d)
Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji;
e)
Savienības ražošanas nozares neefektivitāte;
f)
finanšu krīze;
g)
ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības;
h)
izejvielu izmaksas un citas izmaksas.
5.1. Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme
(98)
Lai noteiktu, vai ir cēloņsakarība starp Indonēzijas izcelsmes MNG importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija analizēja tāda importa apjomu un cenu līmeni, uz ko attiecas izmeklēšana, un to, cik lielā mērā minētais imports ir sekmējis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(99)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indonēzijas importa apjoms par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā palielinājās par 182 %, kas tajā pašā periodā sekmēja tirgus daļas pieaugumu par aptuveni 187 %. Tas sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un 15 % tirgus daļas zaudējumu. Tas izraisīja arī citu trešo valstu kopējā importa tirgus daļas zaudējumu par 71 %.
(100)
Vienlaikus Indonēzijas importa cenas samazinājās par 8 %. Indonēzijas imports izraisīja spiedienu uz cenām Savienības tirgū, tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, bet, gluži pretēji, attiecīgajā periodā tai nācās pazemināt cenas. Tas izraisīja ievērojamu rentabilitātes samazinājumu un no 2012./2013. finanšu gada - zaudējumus, kas izmeklēšanas periodā kļuva vēl izteiktāki.
(101)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar Indonēzijas izcelsmes importa ievērojamu pieaugumu par dempinga cenām un ka Indonēzijas importam bija noteicoša ietekme Savienības ražošanas nozarei nodarītajā būtiskajā kaitējumā.
5.2. Citu faktoru ietekme
5.2.1. Ķīnas importa ietekme
(102)
Uz Ķīnas importu pašlaik attiecas antidempinga maksājumi. Attiecīgajā periodā importa apjoms palielinājās par 65 %, un tirgus daļa attiecīgi palielinājās par 68 %. Tomēr attiecīgajā periodā apjoms un tirgus daļa saglabājās zemā līmenī. Ķīnas importa cenas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās - par 20 %. Ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus, tās nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(103)
Šādos apstākļos nevar uzskatīt, ka Ķīnas imports izmeklēšanas periodā ir sekmējis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
11. tabula
Ķīnas imports
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Ķīna
Apjoms (t)
1 518
758
1 923
2 509
Indekss
100
50
127
165
Tirgus daļa (indekss)
100
57
136
168
Vidējā cena (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indekss
100
97
93
80
Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
5.2.2. Citu trešo valstu imports
(104)
Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
12. tabula
Citu trešo valstu imports
Valsts
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Brazīlija
Apjoms (t)
2 321
969
1 070
889
Indekss
100
42
46
38
Tirgus daļa (indekss)
100
48
49
39
Vidējā cena (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indekss
100
107
115
112
Korejas Republika
Apjoms (t)
1 248
2 157
923
802
Indekss
100
173
74
64
Tirgus daļa (indekss)
100
198
79
65
Vidējā cena (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indekss
100
105
105
104
Vjetnama
Apjoms (t)
5 707
6 042
1 820
769
Indekss
100
106
32
13
Tirgus daļa (indekss)
100
121
34
14
Vidējā cena (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indekss
100
101
106
103
Citas trešās valstis
Apjoms (t)
993
681
478
434
Indekss
100
69
48
44
Tirgus daļa (indekss)
100
79
52
45
Vidējā cena (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indekss
100
108
128
126
Citas trešās valstis (kopā)
Apjoms (t)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indekss
100
96
42
28
Tirgus daļa (indekss)
100
110
45
29
Vidējā cena (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indekss
100
102
111
110
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(105)
Citu trešo valstu importa apjoms kopumā samazinājās no 10 268 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 2 894 t izmeklēšanas periodā, t. i., par 72 % attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 71 %. Izmeklēšanas periodā citu trešo valstu importa tirgus daļa veidoja vien aptuveni ceturto daļu no 2010./2011. finanšu gada apjoma. Kopumā trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.
(106)
Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Indonēzijas kopējais imports attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs.
(107)
Šis apgalvojums ir pretrunā pieejamajiem statistikas datiem, uz kuriem balstās izmeklēšanas konstatējumi (sk. 13. tabulu). Kopējais imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
13. tabula
Kopējais imports
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Kopējais imports
Apjoms (t)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indekss
100
98
120
146
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(108)
Tādējādi provizoriski tika secināts, ka imports no citām trešām valstīm nav pārtraucis cēloņsakarību starp Indonēzijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
5.2.3. Savienības patēriņa dinamika
(109)
Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās (par 2 %), kas nepamato Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un tirgus daļas samazinājumu par 15 %. Tādējādi provizoriski tika secināts, ka patēriņa dinamika neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
5.2.4. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
(110)
Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
14. tabula
Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
2010./2011. finanšu gads
2011./2012. finanšu gads
2012./2013. finanšu gads
IP
Eksporta apjoms
(indekss)
100
249
234
222
Vidējā vienības cena
(indekss)
100
107
101
95
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(111)
2011./2012. finanšu gadā Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms palielinājās, bet turpmākajos gados līdz izmeklēšanas periodam - nedaudz samazinājās. Attiecīgajā periodā tas palielinājās gandrīz divkārt. Vienlaikus eksporta cenas nedaudz samazinājās (par 5 %). Eksporta pārdošanas apjoma pieaugums daļēji kompensēja pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu Savienībā. Faktiski situācijā, ko ietekmēja izteikts cenu spiediens, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ja eksporta pārdošana nebūtu palielinājusies, apjomradītu ietaupījumu zaudējums un Savienības ražošanas nozares produkcijas vienības izmaksu ietekme būtu bijusi vēl lielāka. Tādēļ Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem nevarēja būt negatīvas ietekmes uz nodarīto kaitējumu.
(112)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums Savienības tirgū izriet no MNG eksporta pārdevumiem nesen iegādātajam pārtikas pārstrādes uzņēmumam Turcijā. Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare iegādājās pārtikas pārstrādes uzņēmumu vien pēc izmeklēšanas perioda. Tas nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saistītajam uzņēmumam Turcijā nav pārtraucis cēloņsakarību.
5.2.5. Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte
(113)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja Savienības ražošanas nozares ražošanas procesa neefektivitāte. Tomēr šī ieinteresētā persona nenorādīja uz konkrētām neefektivitātes izpausmēm, un tās apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā netika konstatēta Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte nav pārtraukusi cēloņsakarību.
5.2.6. Finanšu krīze
(114)
Viena persona apgalvoja, ka finanšu krīze ir izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tomēr Savienības MNG tirgus nebija pakļauts svārstībām un pasaules finanšu krīze to ietekmēja tikai nedaudz. Ja tā nebūtu un ja Savienības ražošanas nozares zaudējumus patiešām izraisītu pasaules finanšu krīze, tas pats būtu attiecināms uz visiem pārējiem konkurentiem MNG tirgū. Neraugoties uz pasaules finanšu krīzi, Indonēzijas MNG ražotāji, šķiet, spēja palielināt pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Tādējādi nav iemesla pieņemt, ka pasaules finanšu krīze būtu ietekmējusi Savienības ražošanas nozari vairāk nekā Āzijas partnerus. Tādēļ šis arguments jānoraida. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka finanšu krīzes ietekme nav pārtraukusi cēloņsakarību.
5.2.7. Ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības
(115)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja būtiski ieguldījumi, kas bija nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību drošības noteikumiem, kas piemērojami Savienībā.
(116)
Tomēr izmeklēšanā konstatēts, ka ieguldījumi, kas saistīti ar ES drošības prasībām, salīdzinājumā ar citiem ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā bija nelieli. Ievērojama daļa Savienības ražošanas nozares veikto ieguldījumu bija ieguldījumi profilaktiskajā tehniskajā apkopē. 2010./2011.-2011./2012. finanšu gadā ieguldījumi pieauga visvairāk. Šis pieaugums skaidrojams ar to, ka Savienības ražošanas nozarei, kas vēl arvien atgūstas no iepriekšējā dempinga, ko izraisīja Ķīnas imports, līdz zaudējumu perioda beigām nācās atlikt ieguldījumus profilaktiskajā tehniskajā apkopē. Pēc tam, kad maksājumi, kuri noteikti Ķīnas importam, sāka ietekmēt tirgu, Savienības ražošanas nozare spēja gūt peļņu un nonāca atpakaļ pie parastā ieguldījumu līmeņa. Nākamajos periodos ieguldījumi saglabājās līdzīgā līmenī, un tie galvenokārt attiecās uz tehnisko apkopi. Netika veikti ieguldījumi, lai palielinātu ražošanas jaudu, kas attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares ieguldījumi nav pārtraukuši cēloņsakarību.
5.2.8. Izejvielu izmaksas un citas izmaksas
(117)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja ievērojams pamatizejvielu (rūpnieciskais cukurs, amonjaks, kaustiskā soda un sērskābe) cenu pieaugums.
Rūpnieciskais cukurs
(118)
Rūpnieciskais cukurs ir viens no būtiskākajiem izmaksu faktoriem Savienības ražošanas nozares kopējās ražošanas izmaksās. Patiešām, kā aprakstīts 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās (tostarp rūpnieciskā cukura izmaksas). Saskaņā ar publiski pieejamajiem statistikas datiem (9) rūpnieciskā cukura vidējā cena Savienībā saglabājās zem pasaules tirgus cenas (lai gan no 2010./2011. finanšu gada līdz 2012. gada vidum tā nedaudz palielinājās). Pēc tam rūpnieciskā cukura cena Savienības un pasaules tirgū samazinājās un saglabājās līdzīgā līmenī. Tādēļ šis arguments, saskaņā ar kuru cukura cenu pieaugums ir izraisījis kaitējumu, nav pamatots, un tas būtu jānoraida.
Ķīmiskās vielas
(119)
Savienības ražošanas nozares amonjaka, kaustiskās sodas un sērskābes izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi šo vielu starptautiskajām cenām. Tādēļ šis cenu pieaugums neattiecas vien uz Savienības ražošanas nozari, bet arī uz ekonomikas dalībniekiem trešās valstīs. Tādēļ amonjaka, kaustiskās sodas un sērskābes cenu pieaugums nav uzskatāms par tādu, kas ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
Citi iemesli
(120)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka lielākas enerģijas, darbaspēka un iesaiņošanas izmaksas ir izraisījušas Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Lai gan izmeklēšanā konstatēja, ka šie izmaksu faktori attiecīgajā periodā patiešām palielinājās (sk. 81. un 83. apsvērumu), Komisija arī konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas imports, pat daļēji nevarēja atspoguļot šo izmaksu pieaugumu pārdošanas cenā. Tādējādi šo faktoru izmaksu pieaugumu nevar uzskatīt par tādu, kas izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
5.3. Secinājums par cēloņsakarību
(121)
Iepriekš izklāstītajā analīzē aprakstīts Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām būtisks apjoma un tirgus daļas pieaugums no 2010./2011. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam un importa cenu samazinājums attiecīgajā periodā.
(122)
Minētais tirgus daļas pieaugums Indonēzijas importam par zemām cenām sakrita ar ievērojamu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu un, ņemot vērā lejupvērstu spiedienu uz cenām, izraisīja ievērojamus Savienības ražošanas nozares zaudējumus.
(123)
Savukārt, izvērtējot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme.
(124)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgās valsts imports par dempinga cenām nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori nav pārtraukuši cēloņsakarību.
(125)
Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ietekme, ko izraisīja ĶTR un citu trešo valstu imports, patēriņa dinamika, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte, finanšu krīze, ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības, izejvielu izmaksas un citas izmaksas, uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību bija ierobežota.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievadpiezīmes
(126)
Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nepārprotami nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto personu (tostarp Savienības ražošanas nozares, tirgotāju, importētāju, lietotāju un izejvielu piegādātāju) interešu novērtējumu.
6.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(127)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām. Gandrīz visi kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvām tendencēm, īpaši attiecīgajā periodā samazinājās ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un rentabilitāte. Lejupejoša tendence tika konstatēta arī attiecībā uz citiem rādītājiem, kas saistīti ar finansiālo sniegumu, piemēram, attiecībā uz naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem. Tajā pašā periodā krājumi palielinājās.
(128)
Pēc pasākumu noteikšanas ir gaidāms, ka importa cenas pieaugs un Savienības ražošanas nozare tiks atbrīvota no cenu spiediena, ko pašlaik izraisa imports par dempinga cenām. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izmaksu pieaugumu un pakāpeniski sasniegtu rentabilitātes līmeni. Tam būs pozitīva ietekme arī uz ražošanas un pārdošanas apjomu. Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktināsies vēl vairāk. Ir ļoti iespējami turpmākie pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumi, jo importa par dempinga cenām izraisītais cenu spiediens turpināsies un Savienības ražošanas nozare būs spiesta piemēroties zemajam cenu līmenim Savienībā. Saskaņā ar šādu scenāriju Savienības ražošanas nozare turpinās gūt ievērojamus zaudējumus. Nav izslēgts, ka, ņemot vērā pārdošanas un ražošanas apjomu samazinājumu un lielus zaudējumus, vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare būs spiesta pavisam pārtraukt ražošanu, kā rezultātā Savienībā tiktu zaudētas darba vietas. Tas arī nozīmētu, ka Savienība kļūtu atkarīga no trešo valstu importa.
(129)
Tādēļ šajā posmā tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
6.3. Importētāju/tirgotāju intereses
(130)
14 uzņēmumi atsaucās pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu. Tika atlasīti trīs nesaistīti importētāji, un tiem nosūtīja anketas, bet tikai viens no tiem sniedza atbildes. Šajā uzņēmumā veica pārbaudi uz vietas.
(131)
MNG imports no Indonēzijas veido mazāk nekā 15 % importētāja apgrozījuma. Komisija uzskatīja, ka, lai gan maksājumu noteikšana var negatīvi ietekmēt darījumdarbību, kas saistīta ar MNG, kopumā uzņēmums saglabātu rentabilitāti.
(132)
Viens tirgotājs Savienībā, kas bija iesaistīts MNG tālākpārdošanā Savienības tirgū un ārpus tā, atsaucās izmeklēšanas laikā. Šis tirgotājs galvenokārt iepērk MNG no Savienības ražošanas nozares, bet arī importē MNG no Indonēzijas un citām trešām valstīm. Tirgotāja darījumdarbība, kas saistīta ar MNG, bija nenozīmīga, salīdzinot ar darījumdarbības kopējo apjomu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka jebkāda veida antidempinga pasākumu ietekme uz to stāvokli būtu niecīga.
6.4. Lietotāju intereses
(133)
Lietotāji galvenokārt darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, kur MNG izmanto garšvielu maisījumu ražošanā, zupās un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļu ražošanā.
(134)
33 uzņēmumi atsaucās un saņēma anketu. Pieci uzņēmumi sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Četri no tiem darbojas pārtikas un dzērienu nozarē un viens - nepārtikas nozarē. Divos uzņēmumos, kas sadarbojās, - vienā, kas darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, un otrā, kas ražo mazgāšanas līdzekļus, - veica pārbaudes uz vietas.
Pārtikas un dzērienu nozare
(135)
Izmeklēšanā konstatēja, ka MNG vidēji veidoja aptuveni 5 % no tādu produktu kopējām izmaksām, kas satur MNG un ko ražo uzņēmumi, kuri sadarbojās un sniedza vajadzīgos datus.
(136)
Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, galvenokārt iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un importēja tikai nelielus daudzumus no Indonēzijas. Minēto abu uzņēmumu darījumdarbība, kas bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, veidoja aptuveni vienu trešdaļu no to kopējās darījumdarbības. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka šie uzņēmumi ir rentabli. Ņemot vērā šos konstatējumus, ierosinātajiem pasākumiem pret Indonēziju varētu būt ierobežota ietekme uz minētajiem uzņēmumiem.
(137)
Pārējie divi uzņēmumi iepirka lielākus MNG daudzumus no Indonēzijas, bet to darījumdarbība, kas saistīta ar MNG, bija nenozīmīga, salīdzinot ar darījumdarbības kopējo apjomu. Turklāt, pamatojoties uz sniegto informāciju, izmeklēšanas periodā šie divi uzņēmumi bija rentabli. Pasākumiem pret MNG no Indonēzijas, visticamāk, nebūs būtiskas ietekmes uz minētajiem uzņēmumiem.
Nepārtikas nozare
(138)
Viens no uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmantoja MNG, lai ražotu mazgāšanas līdzekļus. MNG veido 15-20 % no šo produktu ražošanas izmaksām. Izmeklēšanas periodā attiecīgais uzņēmums galvenokārt iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares, bet importēja MNG arī no Indonēzijas un mazākā apjomā - no Korejas. Tikai neliela daļa tā darījumdarbības bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu, turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma peļņas normas rādītāji izmeklēšanas periodā bija pozitīvi (5-10 %).
(139)
Tādējādi, lai gan nav izslēgts, ka pasākumu noteikšana pret Indonēziju varētu negatīvi ietekmēt šo uzņēmumu, ir pieejami citi piegādes avoti, un uzņēmuma tādas darījumdarbības peļņas rādītāji, kas saistīta ar MNG, norāda uz to, ka pasākumu iespējamā ietekme uz šo uzņēmumu būtu ierobežota.
(140)
Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ES tiesisko regulējumu, ar ko aizliedz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu (10), lai fosfātus un citus fosfora savienojumus aizstātu mazgāšanas līdzekļu ražošanā, MNG, visticamāk, izmantos arvien lielākos daudzumos. Tādēļ ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā būtiski pieaugs, un jebkādi antidempinga pasākumi attiecībā uz MNG negatīvi ietekmētu šā jaunā tirgus attīstību.
(141)
Tomēr šajā posmā ir grūti paredzēt to, kā jaunais tiesiskais regulējums ietekmēs Savienības tirgu, un to, vai un cik lielā mērā tas sekmēs tādu mazgāšanas līdzekļu ražošanu, kas satur MNG, un tādējādi ietekmēs MNG patēriņu Savienībā. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus tam, cik lielā mērā antidempinga maksājuma ietekme būtu negatīva. Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Tādējādi Indonēzijas importam arī turpmāk būtu jānokļūst Savienības tirgū, bet par godīgām cenām. Izmeklēšanā arī atklāja, ka ir vairāki alternatīvi piegādes avoti, piemēram, Brazīlija, Vjetnama un Dienvidkoreja.
(142)
Jebkurā gadījumā, ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, pat ja attiecīgā uzņēmuma kopējais pieprasījums pēc MNG tiktu apmierināts ar importu no Indonēzijas, uzņēmuma rentabilitātes rādītāji no darījumdarbības ar produktiem, kas saistīti ar MNG, saglabātos pozitīvi. Šajā sliktākajā scenārijā nav ņemta vērā iespēja, ka vismaz daļu no maksājuma varētu novirzīt galapatērētājiem.
6.5. Piegādātāju intereses
(143)
Četri izejvielu piegādātāji atsaucās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Minēto uzņēmumu izejvielu pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarei veidoja vien nelielu daļu no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ, ja pasākumi netiktu noteikti, tas neietekmētu piegādātāju stāvokli.
6.6. Citi argumenti
(144)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei bija dominējošs stāvoklis Savienības tirgū un ka antidempinga pasākumi attiecībā uz Indonēzijas importu nostiprinātu tās stāvokli, kas būtu pretrunā Savienības interesēm.
(145)
Izmeklēšanā nepārprotami konstatēja, ka vienīgais Savienības ražotājs nespēja saglabāt pārdošanas apjomu Savienībā, jo tas zaudēja tirgus daļu Indonēzijas importam. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā Indonēzijas importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, nevarēja palielināt cenu līmeni atbilstīgi izejvielu izmaksu pieaugumam un izmeklēšanas periodā cieta ievērojamus zaudējumus. Turklāt Komisija norādīja, ka ir konkurence ar importu, kura izcelsme ir vairākās citās trešās valstīs, kas gūst labumu no brīvas piekļuves ES tirgum. Tādēļ nav pietiekamu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares iespējamo dominējošo stāvokli, un šis arguments tika noraidīts.
(146)
Dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Indonēzijas importam nebūtu alternatīvu, jo citu trešo valstu importa cenu līmenis ir pārāk augsts.
(147)
Tiek atgādināts, ka citu trešo valstu importa tirgus daļa 2010./2011. finanšu gadā bija ievērojama. Trešo valstu imports arī cieta no cenu spiediena, ko izraisīja Indonēzijas imports par dempinga cenām, un tas zaudēja ievērojamu pārdošanas apjomu un tirgus daļu Indonēzijas importam. Ja noteiktu maksājumus MNG importam no Indonēzijas, citās trešās valstis, piemēram, Brazīlija, Dienvidkoreja un Vjetnama, iespējams, atgūtu zaudēto tirgus daļu Savienībā. Attiecībā uz cenām antidempinga pasākumu mērķis būtu izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, tādējādi ļaujot importam par godīgām cenām nonākt Savienībā. Izmeklēšanā tika norādīts, ka, nosakot maksājumus, nav paredzama būtiska ietekme uz pakārtoto ražošanas nozari. Tādēļ apgalvojums, ka nepastāv alternatīvi piegādes avoti, tika noraidīts.
6.7. Secinājums par Savienības interesēm
(148)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā ļautu secināt, ka noteikt pagaidu pasākumus Indonēzijas izcelsmes MNG importam nav Savienības interesēs.
7. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(149)
Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām.
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)
(150)
Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(151)
Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tā kā Komisija konstatēja, ka importa par dempinga cenām ietekme ir novērota vien attiecīgā perioda trešajā gadā, peļņas norma tika noteikta, atsaucoties uz šā perioda pirmajiem diviem gadiem, kad nebija importa par dempinga cenām. Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot vidējo svērto peļņas normu, kā noteikts 89. apsvērumā. Peļņas norma tika noteikta 5-15 % apmērā. Precīzāku peļņas normu nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot tādā veidā aprēķināto peļņas normu. Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Kaitējuma starpības, kas attiecīgi aprēķinātas ar 5 un 15 % peļņu, norādītas 154. apsvēruma tabulā.
(152)
Kā minēts iepriekš 64. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienībā importētā MNG tīrības pakāpe un Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienības tirgū pārdotā MNG tīrības pakāpe var atšķirties, un tāpēc būtu jāveic atbilstošas korekcijas. Tajā pašā apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ korekcija nav pamatota, un šis apgalvojums ir noraidīts.
7.2. Pagaidu pasākumi
(153)
Indonēzijas izcelsmes MNG importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā - atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.
(154)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
(%)
Valsts
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Pagaidu antidempinga maksājums
Indonēzija
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonēzija
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonēzija
Visi pārējie uzņēmumi
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Individuālu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti ar tā nosaukumu un adresi neminēts uzņēmums, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem neattiecas individuālas antidempinga maksājuma likmes.
(156)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Pieprasījums adresējams Komisijai (11). Pieprasījumā norāda visu būtisko informāciju, tostarp šādu informāciju: pārmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošana, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu, vai pārmaiņas ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi.
(157)
Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins. Rēķins atbilst pielikumā minētajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem ražotājiem”.
(158)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem piemēros ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.
8. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(159)
Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētajā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.
(160)
Saistībā ar šo regulu izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai noteiktu galīgus pasākumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu tāda mononātrija glutamāta importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (Taric kods 2922420010) un kura izcelsme ir Indonēzijā.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Pagaidu antidempinga maksājums
(%)
Taric papildu kods
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Visi pārējie uzņēmumi
28,4
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
4. Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
5. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Ieinteresētās personas 25 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:
a)
pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;
b)
iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un
c)
pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.
2. 25 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā, var sniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 20. augustā