NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1295/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014-2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 první odrážku a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti v souladu s článkem 167 Smlouvy o fungování EU a s Úmluvou Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 (dále jen „Úmluva Unesco z roku 2005“), posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví a usnadnění přizpůsobení se změnám v průmyslu.
(2)
Podpora Unie pro kulturní a kreativní odvětví je založena především na zkušenostech získaných s programy Unie, jak jsou zavedeny rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES) (4) (dále jen „program MEDIA), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (dále jen „program Kultura“) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (dále jen „program MEDIA Mundus“). Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (dále jen „akce Evropské hlavní město kultury“) (7) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (dále jen „opatření pro označení Evropské dědictví“) (8) rovněž přispívají k podpoře kulturních a kreativních odvětví Unií.
(3)
Sdělení Komise o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě schválené Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (9) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (10), stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie zaměřené na kulturní a kreativní odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(4)
Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11, 21 a 22, kulturní a kreativní odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti.
(5)
Úmluva Unesco z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, neboť jsou nositeli identit, hodnot a významů, a že se s nimi tudíž nesmí zacházet, jako by měly pouze obchodní hodnotu. Cílem této úmluvy je posílit mezinárodní spolupráci, včetně uzavírání mezinárodních koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí a jednotlivců. V úmluvě se rovněž stanoví, že náležitá pozornost se má věnovat zvláštním podmínkám a potřebám různých sociálních skupin, včetně příslušníků menšin. Program na podporu kulturních a kreativních odvětví by tedy měl v souladu s touto úmluvou podporovat kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kulturního dědictví mezi jinými podle Úmluvy Unesco o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003 a Úmluvy Unesco o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972 by měla rovněž přispívat ke zvyšování hodnoty dotčených míst a pěstovat v lidech pocit sounáležitosti s jejich kulturní a historickou hodnotou.
(7)
Ve sdělení Komise nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V tomto sdělení Komise uvedla, že je třeba, aby Unie poskytovala atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu. V tomto ohledu představují kulturní a kreativní odvětví zdroj inovačních myšlenek, které lze zúročit jako produkty a služby, jež mohou nastartovat růst a vytváření pracovních míst a pomoci s řešením společenských změn. Kromě toho je špičková úroveň a konkurenceschopnost v těchto odvětvích především výsledkem úsilí umělců, tvůrců a dalších profesí, které je nutné podporovat. Za tímto účelem by měl být zlepšen přístup kulturních a kreativních odvětví k financování.
(8)
Rada ve svých závěrech o informačních službách zaměřených na mobilitu a určených umělcům a kulturním pracovníkům (11) potvrdila, že mobilita umělců a kulturních pracovníků je pro Unii a pro dosažení jejích cílů v rámci strategie Evropa 2020 důležitá, a vyzvala členské státy a Komisi, aby v rámci svých pravomocí a s náležitým zohledněním zásady subsidiarity usnadňovaly poskytování vyčerpávajících a přesných informací umělcům a kulturním pracovníkům, kteří v rámci Unie usilují o mobilitu.
(9)
Má-li se přispět k posílení společné kulturní oblasti, je důležité podporovat nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl a produktů, čímž se povzbudí kulturní výměny a mezikulturní dialog.
(10)
Programy MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus jsou pravidelně sledovány a externě hodnoceny a o jejich budoucnosti byly uspořádány veřejné konzultace, z nichž vyplynulo, že tyto programy hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy. Na základě těchto sledování, hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a kreativních odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a kreativní odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména rychlé změny kvůli přechodu k digitalizaci a kvůli globalizaci, roztříštěnost trhu v souvislosti s jazykovou rozmanitostí, obtíže v přístupu k financování, složité administrativní postupy a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie.
(11)
Evropská kulturní a kreativní odvětví jsou ze své podstaty rozdělena podle státních a jazykových hranic, což vytváří kulturně velmi rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevu různým kulturním tradicím evropského dědictví. Tato různorodost však s sebou také přináší překážky, které brání hladkému nadnárodnímu pohybu kulturních a kreativních děl a mobilitě kulturních a kreativních činitelů jak v rámci Unie, tak mimo ni, což může vést k zeměpisné nerovnováze a - v důsledku toho - k omezenému výběru pro spotřebitele.
(12)
S ohledem na skutečnost, že se evropská kulturní a kreativní odvětví vyznačují jazykovou rozmanitostí, která v některých odvětvích vede k roztříštěnosti podle jazykových hranic, má pro pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl, zásadní význam titulkování, dabování a zvukový popis.
(13)
Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jakým jsou kulturní a kreativní produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. I když je třeba usilovat o opětovné nalezení rovnováhy mezi stále jednodušším přístupem k dílům kulturních a kreativních odvětví a spravedlivým odměňováním umělců a tvůrců a je třeba přihlížet ke vznikajícím novým obchodním modelům, změny spojené s přechodem k digitalizaci přinášejí evropským kulturním a kreativním odvětvím a evropské společnosti obecně rozsáhlé příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály, potenciál k získávání nového a rozšiřování stávajícího publika a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup k dílům kulturních a kreativních odvětví a zvýšit jejich pohyb po celém světě. Aby kulturní a kreativní odvětví tyto příležitosti plně využila a aby se dokázala přizpůsobit kontextu globalizace a přechodu k digitalizaci, potřebují rozvíjet nové dovednosti a vyžadují větší přístup k financování za účelem modernizace zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů.
(14)
Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů.
(15)
Mnozí provozovatelé malých kin, zejména jednosálových, se stále potýkají s digitalizací kvůli vysokým nákladům na digitální vybavení. Ačkoli kultura přednostně spadá mezi pravomoci členských států, a ty by tudíž měly tuto otázku i nadále řešit na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, existuje i možnost financování z programů a fondů Unie, zejména těch, které se zaměřují na místní a regionální rozvoj.
(16)
Budování publika, zejména mezi mladými lidmi, vyžaduje konkrétní závazek ze strany Unie na podporu zejména mediální a filmové gramotnosti.
(17)
Jednou z největších výzev pro kulturní a kreativní odvětví, zejména pak pro mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) a mikroorganizace a malé a střední organizace, včetně neziskových a nevládních organizací, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení a zvyšování konkurenceschopnosti či internacionalizaci svých činností. To je sice společný problém MSP obecně, ale v kulturních a kreativních odvětvích je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu a že tato odvětví mají vnitřní potřebu riskovat a experimentovat, mají-li být inovativní. Je třeba, aby toto riskování chápal a podporoval i finanční sektor.
(18)
Pilotní projekt „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ je průřezovou iniciativou, která kreativní průmysly podporuje především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro kreativní průmysly a stimulace poptávky po službách v oblasti kreativních průmyslů ze strany ostatních průmyslů a odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti kreativních průmyslů a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů.
(19)
Spojení současných programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus pro kulturní a kreativní odvětví do jediného komplexního programu (dále jen „program“) by účinněji podpořilo MSP a mikroorganizace a malé a střední organizace v jejich úsilí, využít příležitostí, jež nabízejí globalizace a přechod k digitalizaci, a pomohlo by jim s řešením problémů, jež nyní vedou k roztříštěnosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci dvou nezávislých dílčích programů a meziodvětvové složky. Je obzvláště důležité zajistit součinnost při provádění programu a vnitrostátních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci. Za tímto účelem by měl program vytvořit pro různá kulturní a kreativní odvětví jednotnou strukturu podpory, kterou by tvořil systém grantů doplněný finančním nástrojem.
(20)
Program by měl zohledňovat dvojí povahu kultury a kulturních činností a uznat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak hospodářskou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího společenského přínosu pro kreativitu, inovace a sociální začlenění.
(21)
Pokud jde o provádění programu, měla by být zohledněna vlastní hodnota kultury a zvláštní povaha kulturních a kreativních odvětví, včetně významu neziskových organizací a projektů v rámci dílčího programu Kultura.
(22)
Samostatný finanční nástroj - Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (dále jen „záruční nástroj“) - by měl umožnit růst kulturních a kreativních odvětví jako celku a zejména zajistit dostatečný pákový efekt pro nové činnosti a příležitosti. O kulturní a kreativní projekty by měli pečovat vybraní finanční zprostředkovatelé tak, aby zajistili vyváženou skladbu portfolia půjček z hlediska zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví. V této souvislosti hrají navíc důležitou roli veřejné a soukromé organizace, které mohou zajistit široký záběr záručního nástroje.
(23)
Dále by mělo být zajištěno financování projektu Evropské hlavní města kultury a správy projektu označení „Evropské dědictví“, neboť tyto projekty přispívají k posilování pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti, podněcují mezikulturní dialog a vzájemné porozumění a zvyšují hodnotu kulturního dědictví.
(24)
Kromě členských států a zámořských zemí a území způsobilých k účasti na programu v souladu s článkem 58 rozhodnutí Rady 2001/822/ES (12) by měl být program za určitých podmínek otevřen také zemím Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a Švýcarské konfederaci. Přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, a země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, by rovněž měly mít možnost účastnit se programu s výjimkou záručního nástroje.
(25)
Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků, které budou vymezeny, a zvláštních opatření, která budou dohodnuta s dotčenými stranami.
(26)
V kulturní a audiovizuální oblasti je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi, jako je Unesco, Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO).
(27)
Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost s činnostmi členských států a jejich soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a soudržnost s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdravotnictví, občanství a spravedlnosti, výzkumu a inovací, průmyslové politiky a politiky soudržnosti, cestovního ruchu a vnějších vztahů, obchodu a rozvoje a digitální agendy.
(28)
V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a měly by odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele, včetně kvalitativních ukazatelů. Postupy pro sledování a hodnocení by měly zohledňovat práci příslušných činitelů, například Eurostatu, a výsledky projektu ESS-net Culture a Statistického úřadu při Unesco. V tomto ohledu, pokud jde o odvětví audiovize, by se Unie měla i nadále účastnit Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“).
(29)
Za účelem zajištění optimálního sledování a hodnocení programu během jeho celého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí dalších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(30)
Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základ evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, podstatné zkrácení lhůt v řídících postupech zvýšilo účinnost programů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat dalšímu zjednodušování administrativních postupů a postupů financování, mimo jiné používáním řádných, objektivních a pravidelně aktualizovaných systémů pro určování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(32)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (14), Komise od roku 2009 svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizi prováděcí úkoly pro řízení akce Unie v oblastech vzdělávání, kultury a audiovize. V souladu s uvedeným nařízením tedy Komise může pro provádění programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít některou stávající výkonnou agenturu.
(33)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (15).
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 996/2012 (16) (dále jen „finanční nařízení“).
(35)
S ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků.
(36)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, pozvednout kulturní dědictví Evropy a posílit konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména evropského audiovizuálního průmyslu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí, ale spíše jich z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(37)
Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by proto měla být zrušena.
(38)
Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus k programu.
(39)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem na fungování subjektů, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o financování.
(40)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Zavedení a doba trvání
1. Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa na podporu evropských kulturních a kreativních odvětví (dále jen „program“).
2. Program je prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Tyto činnosti zahrnují vývoj, tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání nebo řízení. Ke kulturním a kreativním odvětvím patří mimo jiné architektura, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, literatura, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění;
2)
„MSP“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (19).
3)
„zúčastněnými finančními zprostředkovateli“ finanční zprostředkovatelé ve smyslu čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení, vybraní v rámci záručního nástroje v souladu s finančním nařízením a přílohou I tohoto nařízení, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat:
a)
půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (záruky Evropského investičního fondu (EIF)); nebo
b)
záruky na půjčky jiným finančním zprostředkovatelům, kteří poskytují půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (protizáruky EIF);
4)
„poskytovateli v oblasti budování kapacit“ subjekty schopné poskytovat odborné poradenství v souladu s přílohou I s cílem umožnit zúčastněným finančním zprostředkovatelům účinně posoudit specifické rysy a rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty.
Článek 3
Obecné cíle
Obecnými cíli programu jsou:
a)
chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a podporovat evropské kulturní dědictví;
b)
posilovat konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Článek 4
Konkrétní cíle
Konkrétními cíli programu jsou:
a)
podporovat schopnost evropských kulturních a kreativních odvětví působit nadnárodně a mezinárodně;
b)
podporovat nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl a nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů, zejména umělců, získávat nové publikum a rozšiřovat publikum stávající a zlepšovat přístup ke kulturním a kreativním dílům v Unii i jinde se zvláštním zaměřením na děti, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a nedostatečně zastoupené skupiny;
c)
udržitelně posílit finanční možnosti MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích a současně usilovat o zajištění vyváženého zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví;
d)
podporováním nadnárodní politické spolupráce podněcovat rozvoj politik, inovace, kreativitu, budování publika a vytváření nových obchodních a řídících modelů.
Článek 5
Evropská přidaná hodnota
1. Program se zřetelem ke specifické umělecké a k hospodářské hodnotě kultury podporuje akce a činnost s evropskou přidanou hodnotou v kulturních a kreativních odvětvích. Přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.
2. Evropská přidaná hodnota se zajistí prostřednictvím jednoho nebo více z následujících:
a)
nadnárodního charakteru akcí a činností, které doplní regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, a jejich dopadu na kulturní a kreativní odvětví a na občany a jejich znalost jiných kultur, než je jejich vlastní kultura;
b)
rozvoje a podpory nadnárodní spolupráce kulturních a kreativních činitelů, včetně umělců, profesionálů v audiovizi, organizací působících v kulturních a kreativních odvětvích a audiovizuálních subjektů, zaměřených na podněcování komplexnější, rychlejší, účinnější a dlouhodobě úspěšné reakce na celosvětové výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora Unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších finančních prostředků;
d)
zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a kreativních odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou nebo jazykovou oblastí.
Článek 6
Struktura programu
Program tvoří:
a)
dílčí program MEDIA;
b)
dílčí program Kultura;
c)
meziodvětvová složka.
Článek 7
Loga dílčích programů
1. Komise zajistí zviditelnění programu prostřednictvím log, přičemž každý dílčí program bude mít své vlastní logo.
2. Příjemci prostředků z dílčího programu MEDIA používají logo stanovené v příloze II. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
3. Příjemci prostředků z dílčího programu Kultura používají logo, které stanoví Komise. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
4. Loga dílčích programů jsou oprávněny používat rovněž Komise a kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16.
Článek 8
Přístup k programu
1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou Unesco z roku 2005.
2. Programu se mohou účastnit členské státy.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, program je otevřen účasti následujících zemí, pokud zaplatí dodatečné prostředky a, v případě dílčího programu MEDIA, splní podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (20):
a)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
b)
ty země ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou;
c)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody;
d)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Unie.
4. Země uvedené v odst. 3 písm. a) a d) jsou vyloučeny z účasti na záručním nástroji.
5. Program je otevřen akcím v oblasti dvoustranné či mnohostranné spolupráce zaměřeným na vybrané země nebo regiony na základě zaplacení dodatečných prostředků dotčenými zeměmi nebo regiony a zvláštních opatření, která s nimi budou dohodnuta.
6. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi, které působí v kulturních a kreativních odvětvích, jako jsou Unesco, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu.
KAPITOLA II
Dílčí program MEDIA
Článek 9
Priority dílčího programu MEDIA
1. Priority v oblasti posílení kapacity evropského audiovizuálního odvětví za účelem nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
snadnější získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi a rozvoj sítí, včetně používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu, testování nových strategií budování publika a testování nových obchodních modelů;
b)
zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet evropská audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Unie i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání;
c)
podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu na trhy a k obchodním nástrojům umožňujícím audiovizuálním subjektům zviditelnit jejich projekty na trhu Unie a na mezinárodních trzích.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto:
a)
podpora distribuce filmů v kinech prostřednictvím nadnárodního marketingu, budování značky (branding), distribuce a uvádění audiovizuálních děl;
b)
podpora nadnárodního marketingu, budování značky a distribuce audiovizuálních děl na všech platformách mimo kina;
c)
podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o evropská audiovizuální díla a zlepšování přístupu k nim, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů;
d)
podpora nových způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů.
Článek 10
Opatření na podporu dílčího programu MEDIA
Za účelem provádění priorit stanovených v článku 9 dílčí program MEDIA podporuje:
a)
rozvoj komplexní škály vzdělávacích opatření, která podporují získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí, včetně zapojení digitálních technologií;
b)
vývoj evropských audiovizuálních děl, zejména filmů a televizních děl, jako jsou hrané filmy, dokumentární filmy a filmy pro děti a animované filmy, jakož i interaktivních děl, jako jsou videohry a multimédia, se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb;
c)
činnosti zaměřené na podporu evropských audiovizuálních produkčních společností, zejména nezávislých produkčních společností, za účelem usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí audiovizuálních děl, včetně televizních děl;
d)
činnosti napomáhající tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři setkávali, nebo poskytující nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy se sídlem v zemi účastnící se programu;
e)
usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Unii i mimo ni;
f)
zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů prostřednictvím jejich distribuce v kinech a na ostatních platformách, jakož i pro mezinárodní prodejní činnosti, zejména titulkování, dabování a zvukový popis audiovizuálních děl;
g)
usnadňování pohybu evropských filmů po celém světě a mezinárodních filmů v Unii na všech distribučních platformách, a to prostřednictvím projektů mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví;
h)
síť provozovatelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;
i)
iniciativy představující a podporující rozmanitost evropských audiovizuálních děl, včetně krátkých filmů, jako například festivaly a jiné propagační akce;
j)
činnosti zaměřené na propagaci filmové gramotnosti a na zvyšování znalostí publika, zejména mladého, o evropských audiovizuálních dílech a jeho zájmu o ně, včetně audiovizuálního a kinematografického dědictví;
k)
inovativní akce testující nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií.
Článek 11
Evropská audiovizuální observatoř
1. Unie je členem observatoře po dobu trvání programu.
2. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit dílčího programu MEDIA následujícími způsoby:
a)
podporou transparentnosti a vytvářením rovných podmínek týkajících se přístupu k právním a finančním či tržním informacím a přínosem ke srovnatelnosti právních a statistických informací;
b)
poskytováním údajů a analýz trhu užitečných pro stanovení směrů činnosti dílčího programu MEDIA a pro vyhodnocení jejich dopadu na trh.
3. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise.
KAPITOLA III
Dílčí program Kultura
Článek 12
Priority dílčího programu Kultura
1. Priority v oblasti posílení kapacity kulturních a kreativních odvětví za účelem jejich nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
podpora akcí poskytujících kulturním a kreativním činitelům dovednosti, schopnosti a know-how přispívající k posílení kulturních a kreativních odvětví, včetně povzbuzování k přechodu na digitální technologie, testování inovačních přístupů k budování publika a testování nových obchodních a řídících modelů;
b)
podpora akcí umožňujících kulturním a kreativním činitelům spolupracovat na mezinárodní úrovni a internacionalizovat svou profesní dráhu a činnost v Unii i mimo ni, pokud možno na základě dlouhodobých strategií;
c)
poskytování podpory na posílení evropských kulturních a kreativních organizací a mezinárodních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu a mobility jsou tyto:
a)
podpora mezinárodních turné, akcí, výstav a festivalů;
b)
podpora oběhu evropské literatury za účelem zajištění její nejširší možné dostupnosti;
c)
podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní a kreativní díla a hmotné a nehmotné kulturní dědictví a zlepšování přístupu k nim.
Článek 13
Opatření na podporu dílčího programu Kultura
1. Za účelem provádění priorit stanovených v článku 12 dílčí program Kultura podporuje:
a)
nadnárodní projekty spolupráce, které sdružují kulturní a kreativní organizace z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;
b)
činnosti evropských sítí kulturních a kreativních organizací z různých zemí;
c)
činnosti organizací s evropským posláním, které podporují rozvoj nových talentů a podněcují nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a pohyb děl a jež mohou dalekosáhle ovlivňovat kulturní a kreativní odvětví a zajistit trvalé účinky;
d)
literární překlad a jeho další propagace;
e)
zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím kulturních cen Unie, akce evropských hlavních měst kultury a akce označení „Evropské dědictví“.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 podporují zejména neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Meziodvětvová složka
Článek 14
Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví
1. Komise zřídí záruční nástroj zaměřený na kulturní a kreativní odvětví.
Tento záruční nástroj bude fungovat jako samostatně a bude zřízen a spravován v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.
2. Prioritami záručního nástroje jsou:
a)
usnadňovat přístup k financování MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím napříč kulturními a kreativními odvětvími;
b)
zlepšovat schopnost zúčastněných finančních zprostředkovatelů posuzovat rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci, rozvoje znalostí a opatření pro vytváření sítí.
Priority jsou prováděny v souladu s přílohou I.
3. V souladu s čl. 139 odst. 4 finančního nařízení uplatňuje Komise na záruční nástroj nepřímé řízení, v jehož rámci pověřuje úkoly EIF, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iii) uvedeného nařízení, za podmínek stanovených dohodou mezi Komisí a EIF.
Článek 15
Nadnárodní politická spolupráce
1. Za účelem povzbuzení nadnárodní politické spolupráce podporuje meziodvětvová složka:
a)
nadnárodní výměnu zkušeností a know-how týkajících se nových obchodních a řídících modelů, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi organizacemi činnými v kulturní a kreativní oblasti a tvůrci politik v souvislosti s rozvojem kulturních a kreativních odvětví a případně i podporu vytváření digitálních sítí;
b)
shromažďování údajů o trhu, studie, analýzy trhu práce a potřebných dovedností, analýzy evropských a vnitrostátních kulturních politik a podporu statistických zjišťování, jež jsou založena na nástrojích a kritériích specifických pro jednotlivá odvětví a hodnocení, včetně měření všech aspektů dopadu programu;
c)
platbu členského poplatku Unie v observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v audiovizuálním odvětví;
d)
testování nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby;
e)
konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti, jež případně podporují vytváření digitálních sítí;
f)
kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16 a plnění jejich úkolů.
2. Komise vypracuje do 30. června 2014 studii proveditelnosti, jež se bude zabývat možností sběru a analýzy údajů v kulturních a kreativních odvětvích, vyjma odvětví audiovizuálního, a předloží její výsledky Evropskému parlamentu a Radě.
Komise může na základě výsledků této studie proveditelnosti předložit odpovídající návrh na změnu tohoto nařízení.
Článek 16
Síť kanceláří programu Kreativní Evropa
1. Země účastnící se programu zřídí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a v součinnosti s Komisí síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
2. Komise síť kanceláří programu Kreativní Evropa podporuje.
3. Síť kanceláří programu Kreativní Evropa plní níže uvedené úkoly, přičemž zohledňuje specifické rysy každého odvětví:
a)
poskytuje informace o programu a propaguje jej ve své zemi;
b)
pomáhá kulturním a kreativním odvětvím v souvislosti s programem a poskytuje základní informace o dalších relevantních možnostech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie;
c)
podněcuje přeshraniční spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích;
d)
podporuje Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a kreativními odvětvími v zemích účastnících se programu, například prostřednictvím poskytování dostupných údajů o těchto odvětvích;
e)
podporuje Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu;
f)
zajišťuje komunikaci a šíření informací o získaných finančních prostředcích Unie a o dosažených výsledcích za své země.
4. Komise v součinnosti s členskými státy zajistí kvalitu i výsledky služby poskytované sítí kanceláří programu Kreativní Evropa, a to prostřednictvím pravidelného a nezávislého sledování a hodnocení.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šíření
Článek 17
Soudržnost a doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami Unie, například v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, vnitřního trhu, digitální agendy, mládeže, občanství, vnějších vztahů, obchodu, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti, rozšíření a rozvoje;
b)
jinými příslušnými finančními zdroji Unie v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj a programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji.
2. Toto nařízení se použije a provádí, aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Unie.
Článek 18
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu podle níže uvedených kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti:
a)
ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 3:
i)
úroveň zaměstnanosti v kulturních a kreativních odvětvích, změna zaměstnanosti v těchto odvětvích a jejich podíl na zaměstnanosti a na hrubém domácím produktu;
ii)
počet lidí využívajících přístup k evropským kulturním a kreativním dílům, pokud možno včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země;
b)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. a):
i)
rozsah mezinárodních činností kulturních a kreativních organizací a počet vytvořených nadnárodních partnerství;
ii)
počet vzdělávacích příležitostí a aktivit podporovaných programem, které zlepšily schopnosti a zvýšily zaměstnatelnost kulturních a kreativních činitelů, včetně profesionálů v audiovizi;
c)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program MEDIA:
i)
počet prodaných vstupenek do kin na zahraniční evropské filmy v Evropě a na evropské filmy ve světě (na 10 nejdůležitějších neevropských trzích);
ii)
procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách;
iii)
počet lidí v členských státech využívajících přístup k zahraničním evropským audiovizuálním dílům a počet lidí v zemích účastnících se programu, kteří využívají přístup k evropským audiovizuálním dílům;
iv)
počet evropských videoher vyrobených v Unii i v zemích účastnících se programu;
d)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program Kultura:
i)
počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem;
ii)
počet projektů zaměřených na děti, mladé lidi a nedostatečně zastoupené skupiny a odhadovaný počet oslovených lidí;
e)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c):
i)
objem půjček zajištěných v rámci záručního nástroje a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací;
ii)
objem půjček poskytnutých zúčastněnými finančními zprostředkovateli a rozčleněných do kategorií podle země původu;
iii)
počet a zeměpisné rozložení zúčastněných finančních zprostředkovatelů;
iv)
počet MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací využívajících záruční nástroj a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví;
v)
průměrná míra nesplácení půjček;
vi)
dosažený pákový efekt zajištěných půjček v poměru k orientačnímu pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. d):
i)
počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace;
ii)
počet nových iniciativ a výsledků politiky.
2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se zohlední při provádění programu.
3. Kromě pravidelného sledování programu vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období založenou na externím a nezávislém hodnocení, která:
a)
obsahuje kvalitativní a kvantitativní prvky s cílem posoudit účinnost programu o dosažení jeho cílů, jeho účinnost a jeho evropskou přidanou hodnotu;
b)
se zabývá možnostmi zjednodušení programu, vnitřní a vnější soudržností programu, trvajícím významem všech cílů a také přínosem opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;
c)
zohlední výsledky hodnocení týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 3 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017.
5. Na základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu, v níž na základě vybraných kvantitativních a kvalitativních ukazatelů vyhodnotí dlouhodobější dopady programu a jeho udržitelnost. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c), vyhodnotí Komise rovněž účinky záručního nástroje na přístup MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích k bankovním půjčkám, jakož i související výdaje.
6. Závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2022.
Článek 19
Komunikace a šíření
1. Komise poskytne zemím účastnícím se programu informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, přičemž rozhodnutí o výběru jim sdělí do dvou týdnů od jejich přijetí.
2. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování Unie, které obdrželi, a o dosažených výsledcích.
3. Komise zajistí šíření příslušných informací síti kanceláří programu Kreativní Evropa.
KAPITOLA VI
Akty v přenesené pravomoci
Článek 20
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem -21, pokud jde o doplnění kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 18 odst. 1.
Článek 21
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku -20 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku -20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku -20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VII
Prováděcí ustanovení
Článek 22
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní program týkající se dílčích programů a meziodvětvové složky. Komise v ročních pracovních programech zajistí, aby byly obecné a specifické cíle stanovené v článcích 3 a 4 i priority stanovené v článcích 9 a 12 prováděny každoročně a konzistentním způsobem, a nastíní očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou výši plánu financování. Roční pracovní program rovněž obsahuje popis opatření, jež mají být financována, informaci o částce přidělené na jednotlivá opatření a orientační harmonogram provádění.
U grantů musí roční pracovní program obsahovat priority, kritéria způsobilosti a výběru a kritéria pro poskytnutí grantu a maximální míru spolufinancování. Finanční příspěvek z programu dosahuje maximálně 80 % nákladů podporovaných činností.
V případě záručního nástroje musí roční pracovní program obsahovat kritéria způsobilosti a výběru finančních zprostředkovatelů, kritéria vyloučení související s obsahem projektů předložených zúčastněným finančním zprostředkovatelům, roční příděl do EIF, jakož i kritéria způsobilosti a výběru poskytovatelů v oblasti budování kapacit a kritéria pro poskytnutí záruky těmto poskytovatelům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 4.
3. Komise přijme obecné pokyny k provádění programu poradním postupem podle čl. 23 odst. 3.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor („Výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s dílčími programy a meziodvětvovou složkou.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 24
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, se stanoví na 1 462 724 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí takto:
a)
nejméně 56 % na dílčí program MEDIA;
b)
nejméně 31 % na dílčí program Kultura;
c)
nejvýše 13 % na meziodvětvovou složku, z nichž jsou alespoň 4 % přidělena na opatření podporující nadnárodní spolupráci uvedená v článku 15 a na síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
3. Součástí tohoto přídělu stanoveného v odstavci 1a jsou administrativní náklady spojené s prováděním programu a celková částka těchto výdajů nesmí přesáhnout 7 % rozpočtu programu, z čehož se 5 % určí na provádění dílčího programu MEDIA a 2 % na provádění dílčího programu Kultura.
4. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.
5. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tímto nařízením.
V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020.
6. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o grant.
Článek 25
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 26
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES se tímto zrušují s účinkem od 1. ledna 2014.
2. Činnosti zahájené k 31. prosinci 2013 na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 jsou až do svého skončení nadále řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku 11. prosince 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1295/2013
(2013. gada 11. decembris),
ar ko izveido programmu "Radošā Eiropa" (2014.-2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 166. panta 4. punktu, 167. panta 5. punkta pirmo ievilkumu un 173. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) mērķis ir panākt Eiropas tautu ciešāku vienotību, un tajā Savienībai citstarp ir uzticēts uzdevums veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus nodrošinot vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai. Šajā ziņā Savienība vajadzības gadījumā atbalsta un papildina dalībvalstu darbības, lai ņemtu vērā kultūru un valodu daudzveidību, ievērojot LESD 167. pantu un Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (Unesco) 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ("Unesco 2005. gada konvencija"), nostiprinātu Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju un palīdzētu pielāgoties pārmaiņām rūpniecībā.
(2)
Savienības atbalsts kultūras un radošajām nozarēm galvenokārt ir pamatots ar pieredzi, kas gūta Savienības programmās, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1718/2006/EK (4) ("programma "MEDIA""), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1855/2006/EK (5) ("programma "Kultūra"") un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1041/2009/EK (6) ("programma "MEDIA Mundus""), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1622/2006/EK (7) ("rīcība "Eiropas Kultūras galvaspilsētas""), un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1194/2011/ES (8) ("rīcība "Eiropas mantojuma zīme"") arī dod ieguldījumu Savienības veiktajam kultūras un radošo nozaru atbalstam.
(3)
Komisijas paziņojumā "Par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos", kas ir apstiprināts ar Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju (9) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju (10), ir izklāstīti Savienības turpmākas rīcības mērķi saistībā ar kultūras un radošajām nozarēm. Mērķis ir veicināt kultūru daudzveidību un starpkultūru dialogu, kultūru kā radošuma katalizatoru saistībā ar izaugsmi un darbvietām, kā arī kultūru kā būtisku elementu Savienības starptautiskajās attiecībās.
(4)
Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 11., 21. un 22. pantu, kultūras un radošās nozares sniedz svarīgu ieguldījumu cīņā pret visa veida diskrimināciju, tostarp rasismu un ksenofobiju, kā arī ir svarīga platforma vārda brīvībai un kultūru un valodu daudzveidības ievērošanas veicināšanai.
(5)
Unesco 2005. gada konvencijā, kas stājās spēkā 2007. gada 18. martā un kam Savienība ir viena no līgumslēdzējām pusēm, ir uzsvērts, ka kultūras norisēm, precēm un pakalpojumiem ir divējāda daba - gan ekonomikas, gan kultūras, jo tie ir identitātes, vērtību un jēgas izpausme, un tāpēc nevar uzskatīt, ka tiem piemīt vienīgi komerciāla vērtība. Konvencijas mērķis ir stiprināt starptautisko sadarbību, tostarp starptautiskos kopražošanas un kopējas izplatīšanas līgumus, kā arī solidaritāti, lai atbalstītu visu valstu un indivīdu kultūru izpausmes. Tajā arī ir teikts, ka pienācīga uzmanība jāvelta dažādu sociālo grupu, tostarp minoritāšu, īpašajiem apstākļiem un vajadzībām. Tādējādi kultūras un radošo nozaru atbalsta programmai saskaņā ar minēto konvenciju būtu jāveicina kultūru daudzveidība starptautiskā līmenī.
(6)
Materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma veicināšanai, inter alia, Unesco 2003. gada Konvencijas par nemateriālā kultūras mantojuma aizsardzību un Unesco 1972. gada Konvencijas par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību izpratnē būtu jāpalīdz arī stiprināt attiecīgo objektu vērtību, vienlaikus sniedzot iedzīvotājiem sajūtu, ka šādu objektu kultūras un vēsturiskā vērtība ir viņu īpašums.
(7)
Komisijas paziņojumā ar nosaukumu "Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei" (stratēģija "Eiropa 2020") ir izklāstīta stratēģija, kuras mērķis ir padarīt Savienību par tādu, kuras ekonomika ir gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša, un nodrošina augstus nodarbinātības, produktivitātes un sociālās kohēzijas līmeņus. Minētajā paziņojumā Komisija norādīja, ka Savienībai jānodrošina pievilcīgāki pamatnosacījumi inovācijām un radošumam. Šajā ziņā kultūras un radošais sektors ir uzskatāms par inovatīvu ideju avotu, un šīs idejas var tikt īstenotas, izstrādājot preces un pakalpojumus, kas nodrošina izaugsmi, rada darbvietas un palīdz pielāgoties sociālām pārmaiņām. Turklāt izcilība un konkurētspēja šajās nozarēs galvenokārt ir mākslinieku, autoru un profesionāļu pūliņu rezultāts, un tas ir jāveicina. Šajā nolūkā būtu jāuzlabo kultūras un radošo nozaru piekļuve finansējumam.
(8)
Padome secinājumos par mobilitātes informācijas pakalpojumiem māksliniekiem un kultūras jomas speciālistiem (11) apliecināja, ka mākslinieku un kultūras jomas speciālistu mobilitāte ir svarīga Savienībai un stratēģijas "Eiropa 2020" mērķu sasniegšanai, un aicināja dalībvalstis un Komisiju to attiecīgajās kompetences jomās un pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu veicināt vispusīgas un precīzas informācijas sniegšanu māksliniekiem un kultūras jomas speciālistiem, kuri vēlas būt mobili Savienības teritorijā.
(9)
Lai veicinātu kopējās kultūras telpas uzlabošanu, ir svarīgi sekmēt kultūras un radošo darbinieku transnacionālo mobilitāti, kā arī kultūras un radošo darbu, tostarp audiovizuālo darbu un produktu, transnacionālu apriti, tādējādi veicinot apmaiņu kultūras jomā un kultūru dialogu.
(10)
Programmas "MEDIA", "Kultūra" un "MEDIA Mundus" ir tikušas regulāri uzraudzītas un tām ir veikti ārēji novērtējumi, kā arī organizētas sabiedriskās apspriešanas par to nākotni, no kā izriet, ka šīm programmām ir ļoti svarīga nozīme Eiropas kultūru un valodu daudzveidības aizsardzībā un veicināšanā un tās ir svarīgas kultūras un radošo nozaru vajadzībām. Šīs uzraudzības, novērtēšanas un apspriešanas pasākumi, kā arī dažādi neatkarīgi pētījumi, jo īpaši pētījums par kultūras un radošo nozaru komercdarbības dimensiju, arī liecina, ka kultūras un radošās nozares saskaras ar kopējām problēmām, proti, straujām digitalizācijas un globalizācijas izraisītām pārmaiņām, tirgus sadrumstalotību valodu daudzveidības dēļ, finansējuma iegūšanas grūtībām, sarežģītām administratīvām procedūrām un salīdzināmu datu trūkumu, un visām šīm problēmām ir vajadzīga Savienības līmeņa rīcība.
(11)
Eiropas kultūras un radošajām nozarēm ir raksturīga daudzveidība, kas saistīta ar valstu un valodu iezīmēm un kas nodrošina kultūras ziņā bagātu un lielā mērā neatkarīgu kultūras vidi, kas nodrošina izpausmi dažādām Eiropas kultūras mantojuma tradīcijām. Tomēr šāda daudzveidība rada arī virkni šķēršļu, kas traucē kultūras un radošo darbu transnacionālai apritei un traucē kultūras un radošo darbinieku mobilitātei gan Savienībā, gan ārpus tās, un kas var izraisīt ģeogrāfisku nelīdzsvarotību un tādējādi arī ierobežotas izvēles iespējas patērētājiem.
(12)
Ņemot vērā, ka Eiropas kultūras un radošajām nozarēm ir raksturīga valodu daudzveidība, kas dažās nozarēs rada sadrumstalotību valodu barjeras dēļ, subtitrēšana, dublēšana un audio apraksti ir ļoti svarīgi kultūras un radošo darbu, tostarp audiovizuālo darbu, apritei.
(13)
Digitalizācija būtiski ietekmē to, kā tiek izstrādātas, izplatītas, iegūtas, patērētas un naudas izteiksmē pārvērstas kultūras un radošās preces un pakalpojumi. Lai arī tiek atzīta nepieciešamība meklēt jaunu līdzsvaru starp kultūras un radošā darba arvien pieaugošo pieejamību, taisnīgu atlīdzību māksliniekiem un autoriem un jaunu komercdarbības modeļu parādīšanos, digitalizācijas izraisītās pārmaiņas Eiropas kultūras un radošajām nozarēm un Eiropas sabiedrībai kopumā piedāvā plašas iespējas. Zemākas izplatīšanas izmaksas, jauni izplatīšanas kanāli, perspektīvas jaunām un plašākām mērķauditorijām un jaunas iespējas nišas produktiem var sekmēt piekļuvi un palielināt kultūras un radošu darbu apriti visā pasaulē. Lai pilnībā izmantotu šīs iespējas un pielāgotos digitalizācijai un globalizācijai, kultūras un radošajām nozarēm ir jāattīsta jaunas prasmes, un tām ir vajadzīgas lielākas iespējas iegūt finansējumu tam, lai modernizētu aprīkojumu, izstrādātu jaunas ražošanas un izplatīšanas metodes, kā arī pielāgotu savus komercdarbības modeļus.
(14)
Filmu finansēšanu nosaka pašreizējā izplatīšanas prakse. Tomēr pastāv aizvien izteiktāka nepieciešamība veicināt pievilcīga tiesiska tiešsaistes piedāvājuma radīšanu un sekmēt jaunradi. Tādēļ ir būtiski popularizēt jaunus izplatīšanas modeļus, lai ļautu rasties jauniem komercdarbības modeļiem.
(15)
Augsto digitālā aprīkojuma izmaksu dēļ kinoteātru digitalizācija joprojām ir aktuāls jautājums daudziem mazo kinoteātru operatoriem, jo īpaši vienas kinozāles operatoriem. Kaut gan kultūras joma galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē un tādējādi tām arī turpmāk minētais jautājums būtu atbilstīgi jārisina valstu, reģionālā un vietējā līmenī, pastāv iespēja sniegt finansējumu no Savienības programmām un fondiem, jo īpaši tiem, kuru mērķis ir veicināt vietējo un reģionālo attīstību.
(16)
Auditorijas piesaistīšanai, it īpaši no jauniešu vidus, ir nepieciešama Savienības īpaša apņemšanās atbalstīt plašsaziņas līdzekļu un kinomākslas lietotprasmes sekmēšanu.
(17)
Viena no lielākajām kultūras un radošo nozaru, jo īpaši mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un mikroorganizāciju, mazo un vidējo organizāciju, tostarp bezpeļņas un nevalstisko organizāciju, problēmām ir grūtības iegūt līdzekļus, kas tiem vajadzīgi, lai finansētu savu darbību, augtu, saglabātu un palielinātu savu konkurētspēju vai sāktu darboties starptautiski. Lai gan tā ir bieži sastopama problēma MVU vispār, situācija ir būtiski sarežģītāka tieši kultūras un radošajās nozarēs, jo daudzas to vērtības ir nemateriālas, to darbībām ir prototipisks profils un, lai nodarbotos ar jaunradi, tām ir raksturīga vajadzība riskēt un eksperimentēt. Šāda riska uzņemšanās ir jāsaprot un jāatbalsta arī finanšu sektoram.
(18)
Eiropas radošo nozaru alianse kā izmēģinājumprojekts ir starpnozaru iniciatīva, kas galvenokārt sniedz atbalstu radošajām nozarēm politikas līmenī. Tās mērķis ir mobilizēt papildu līdzekļus radošajām nozarēm un veicināt citu industriju un nozaru pieprasījumu pēc radošo nozaru pakalpojumiem. Tiks īstenota un stimulēta jaunu rīku izmēģināšana labākam inovāciju atbalstam radošajās nozarēs, lai tos iekļautu politikas mācību platformā, ko veidos Eiropas, valstu un reģionāla līmeņa ieinteresētās personas.
(19)
Apvienojot kultūras un radošajās nozarēs pastāvošās programmas "MEDIA", "Kultūra" un "MEDIA Mundus" vienā vispusīgā programmā ("Programma"), rastos iespēja efektīvāk atbalstīt MVU un mikroorganizācijas un mazas un vidējas organizācijas centienos izmantot iespējas, kuras piedāvā digitalizācija un globalizācija, un tas palīdzētu risināt problēmas, kas pašlaik noved pie tirgus sadrumstalotības. Lai programma būtu efektīva, tajā būtu jāņem vērā dažādu nozaru specifiskās iezīmes, to dažādās mērķgrupas un to konkrētās vajadzības, īstenojot pielāgotas pieejas divās neatkarīgās apakšprogrammās un starpnozaru sadaļās. Jo īpaši īstenošanas posmā ir svarīgi nodrošināt sinerģiju starp Programmu un valstu un reģionālajām stratēģijām pārdomātai specializācijai. Šajā nolūkā ar šo Programmu būtu jāizveido saskaņota atbalsta struktūra dažādām kultūras un radošajām nozarēm, ko veido dotāciju sistēma, kas papildināta ar finanšu instrumentu.
(20)
Programmā būtu jāņem vērā kultūras un kultūras pasākumu divējādā būtība, atzīstot, no vienas puses, kultūras vispārējo un māksliniecisko vērtību, un, no otras, minēto nozaru ekonomisko vērtību, cita starpā to plašāko ieguldījumu sabiedrības radošumā, inovācijā un sociālajā iekļaušanā.
(21)
Saistībā ar Programmas īstenošanu būtu jāņem vērā kultūras vispārējā nozīme un kultūras un radošo nozaru īpašās iezīmes, cita starpā bezpeļņas organizāciju un projektu svarīgums programmas "Kultūra" apakšprogrammā.
(22)
Patstāvīgam finanšu instrumentam - Kultūras un radošo nozaru Garantiju fondam ("Garantiju fonds") būtu jārada iespēja kultūras un radošo nozaru izaugsmei kopumā un it īpaši - iespēja iegūt pietiekamus līdzekļus jaunām darbībām un jaunām iespējām. Izraudzītajiem finanšu starpniekiem būtu jārīkojas tā, lai veicinātu kultūras un radošos projektus, lai nodrošinātu līdzsvarotu aizdevumu sadalījumu attiecībā uz ģeogrāfisko pārklājumu un nozaru pārstāvību. Turklāt valsts un privātās organizācijas šajā ziņā ir būtiskas, lai panāktu plašu pieeju Garantiju fondam.
(23)
Finansējums būtu jānodrošina arī darbībām saistībā ar Eiropas kultūras galvaspilsētu un Eiropas kultūras mantojuma zīmes administrēšanu, jo tās veicina piederības sajūtu kopējam kultūras reģionam, starpkultūru dialogu un savstarpējo sapratni, kā arī palielina kultūras mantojuma vērtību.
(24)
Papildus dalībvalstīm un aizjūras zemēm un teritorijām, kurām ir tiesības piedalīties programmā saskaņā ar Lēmuma Nr. 2001/822/EK (12) 58. pantu, dalībai Programmā pie zināmiem nosacījumiem vajadzētu būt iespējamai arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līguma puses, un Šveices Konfederācijai. Arī valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kuras saņem atbalstu pirmspievienošanās stratēģijas ietvaros, kā arī valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (izņemot attiecībā uz Garantiju fondu), vajadzētu būt atļautam piedalīties Programmā.
(25)
Programmai būtu jābūt atvērtai arī divpusējas vai daudzpusējas sadarbības pasākumiem ar trešām valstīm, pamatojoties uz papildu apropriācijām, kas ir jānosaka, un īpašiem noteikumiem, par kuriem jāvienojas ar iesaistītajām pusēm.
(26)
Būtu jāveicina sadarbība starp Programmu un tādām starptautiskām organizācijām kā Unesco, Eiropas Padome, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija ("ESAO") un Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija ("WIPO") kultūras un audiovizuālajā jomā.
(27)
Jānodrošina visu saistībā ar Programmu īstenoto darbību un pasākumu Eiropas pievienotā vērtība, to papildināmība dalībvalstu pasākumiem to atbilstība LESD 167. panta 4. punktam, kā arī citiem Savienības pasākumiem, jo īpaši izglītības, nodarbinātības, iekšējā tirgus, uzņēmumu, jaunatnes, veselības, pilsonības un tiesiskuma, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un kohēzijas politikas, kā arī tūrisma un ārējo attiecību, tirdzniecības un attīstības, un digitalizācijas programmas jomā.
(28)
Saskaņā ar rezultātu novērtēšanas principiem programmas uzraudzības un novērtēšanas procedūrās būtu jāietver sīki izstrādāti gada ziņojumi un būtu jāatsaucas uz konkrētiem, izmērāmiem, sasniedzamiem, būtiskiem un laikā ierobežotiem, tostarp kvalitatīviem, mērķiem un rādītājiem. Pārraudzības un novērtēšanas procedūrās būtu jāņem vērā darbs, ko veikuši attiecīgie jomas dalībnieki, piemēram, Eurostat un Unesco Statistikas institūts, kā arī ESS-net Culture projekta atzinumi. Šajā ziņā attiecībā uz audiovizuālo sektoru būtu jāturpina Savienības dalība Eiropas Audiovizuālajā observatorijā ("Observatorija").
(29)
Lai nodrošinātu optimālu Programmas uzraudzību un novērtējumu visā tās darbības laikā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz papildu kvantitatīvo un kvalitatīvo rādītāju pieņemšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu janodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(30)
Kā norādīts Komisijas 2010. gada 30. jūlija ziņojumā par ietekmi, ko rada Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumi attiecībā uz Eiropas programmu juridiska pamata izmaiņām mūžizglītības, kultūras, jaunatnes un pilsonības jomās, būtiski pārvaldības procedūru kavējumu samazinājumi ir palielinājuši programmu efektivitāti. Īpaša rūpība būtu jāpievērš tam, lai arī turpmāk nodrošinātu administratīvo un finanšu procedūru vienkāršošanu, tostarp, izmantojot stabilas, objektīvas un regulāri atjauninātas sistēmas vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu un vienotas likmes finansējuma noteikšanai.
(31)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (13).
(32)
Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (14) Komisija kopš 2009. gada ir uzticējusi Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai veikt Savienības rīcības programmas izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā īstenošanas uzdevumus. Tāpēc Komisija, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, Programmas īstenošanai var izmantot esošu izpildaģentūru, kā noteikts minētajā regulā.
(33)
Ar šo regulu visam programmas darbības laikam nosaka finansējumu, kas ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamentam un Padomei ir galvenā atsauces summa 2013. gada 2. decembris Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (15) 17. punkta nozīmē.
(34)
Visā izdevumu ciklā Savienības finansiālās intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus pārkāpumu novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanai, un vajadzības gadījumā - administratīvas un finansiālas sankcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 966/2012 (16) ("Finanšu regula").
(35)
Ņemot vērā Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai ("OLAF") un saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (18), būtu jāizstrādā un jāīsteno atbilstīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanu un atgūtu līdzekļus, kas ir pazaudēti vai nodoti, vai izmantoti neatbilstīgi.
(36)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, aizsargāt, attīstīt un veicināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un bagātināt Eiropas kultūras mantojumu, kā arī stiprināt Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, jo īpaši audiovizuālajā nozarē, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un, ņemot vērā Programmas transnacionālo un starptautisko raksturu un to, ka tās apmēra un gaidāmās ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(37)
Tādēļ Lēmums Nr. 1718/2006/EK, Nr. 1855/2006/EK un Nr. 1041/2009/EK būtu jāatceļ.
(38)
Būtu jāparedz noteikums pasākumiem, ar ko reglamentē pāreju no programmām "MEDIA", "Kultūra" un "MEDIA Mundus" uz šo Programmu.
(39)
Lai nodrošinātu Programmas sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību, Komisijai par finansējumam atbilstīgām izmaksām būtu jāspēj uzskatīt izmaksas, kas tieši saistītas ar atbalstīto darbību un pasākumu īstenošanu, pat ja atbalsta saņēmējam tās ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.
(40)
Lai nodrošinātu Programmas sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību, šai regulai būtu jābūt piemērojamai no 2014. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā cik ātri vien iespējams pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. pants
Izveide un darbības ilgums
1. Ar šo regulu izveido programmu "Radošā Eiropa", lai atbalstītu Eiropas kultūras un radošās nozares ("Programma").
2. Programmu īsteno laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
"kultūras un radošās nozares" ir visas nozares, kuru darbību pamatā ir kultūras vērtības un/vai mākslas un citas radošas izpausmes - neatkarīgi no tā, vai šīs darbības ir vai nav vērstas uz tirgu, neatkarīgi no struktūras veida, kas tās īsteno, un neatkarīgi no minētās struktūras finansēšanas veida. Šīs darbības ietver tādu preču un pakalpojumu izstrādi, radīšanu, producēšanu, izplatīšanu un saglabāšanu, kuri ir kultūras, mākslas vai citām radošas izpausmes, kā arī ar tiem saistītās funkcijas, piemēram, izglītību vai pārvaldību. Kultūras un radošās nozares inter alia ietver arhitektūru, arhīvus, bibliotēkas un muzejus, daiļamatniecību, audiovizuālo jomu (ieskaitot filmas, televīziju, videospēles un starpmēdiju darbus), materiālo un nemateriālo kultūras mantojumu, dizainu, festivālus, mūziku, literatūru, izpildītājmākslu, izdevējdarbību, radio un vizuālo mākslu;
2)
"MVU" ir mikrouzņēmumi, mazi un vidēji uzņēmumi, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (19);
3)
"iesaistītie finanšu starpnieki" ir finanšu starpnieki Finanšu regulas 139. panta 4. punkta otrās daļas nozīmē, kurus izvēlas saskaņā ar Garantiju fondu atbilstīgi Finanšu regulai un šīs regulas I pielikumam, un kuri izsniedz vai plāno izsniegt:
a)
aizdevumus MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs (garantijas no Eiropas Ivestīciju fonda (EIF)); vai
b)
aizdevumu garantijas citiem finanšu starpniekiem, kas sniedz aizdevumus MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs (pretgarantijas no EIF).
4)
"kapacitātes stiprināšanas pakalpojumu sniedzēji" ir vienības, kas spēj sniegt īpašās zināšanas saskaņā ar I pielikumu, lai iesaistītie finanšu starpnieki varētu efektīvi izvērtēt ar MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām un ar to projektiem saistītās īpatnības un riskus kultūras un radošajās nozarēs.
3. pants
Vispārīgie mērķi
Programmas vispārīgie mērķi ir šādi:
a)
aizsargāt, attīstīt un nostiprināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un veicināt Eiropas kultūras mantojumu;
b)
nostiprināt Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, jo īpaši audiovizuālajā nozarē, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.
4. pants
Konkrētie mērķi
Programmas konkrētie mērķi ir šādi:
a)
atbalstīt Eiropas kultūras un radošo nozaru kapacitāti darboties transnacionāli un starptautiski;
b)
veicināt kultūras un radošo darbu transnacionālo apriti un kultūras un radošo darbinieku, jo īpaši mākslinieku, transnacionālo mobilitāti, kā arī sasniegt jaunas un plašākas auditorijas un uzlabot piekļuvi kultūras un radošiem darbiem Savienībā un ārpus tās, īpašu uzmanību pievēršot bērniem, jauniešiem, personām ar invaliditāti un nepietiekami pārstāvētām grupām;
c)
ilgtspējīgā veidā stiprināt MVU un mikroorganizāciju un mazo un vidējo organizāciju finansiālo spēju kultūras un radošajās nozarēs, vienlaikus cenšoties nodrošināt līdzsvarotu ģeogrāfisko pārklājumu un nozaru pārstāvību;
d)
veicināt politikas izstrādi, inovāciju, radošumu, auditoriju attīstību un jaunus komercdarbības un pārvaldības modeļus, atbalstot transnacionālu sadarbību politikas jomā.
5. pants
Eiropas pievienotā vērtība
1. Atzīstot kultūras vispārējo un ekonomisko vērtību, Programma atbalsta darbības un pasākumus ar Eiropas pievienoto vērtību kultūras un radošajās nozarēs. Tā veicina stratēģijas "Eiropa 2020" un tās pamatiniciatīvu mērķu sasniegšanu.
2. Eiropas pievienoto vērtību nodrošina, ņemot vērā vienu vai vairākus no šādiem apstākļiem ar:
a)
transnacionāla rakstura darbībām un pasākumiem, ar ko papildina reģionālās, valstu, starptautiskās un citas Savienības programmas un politikas, kā arī šādu darbību un pasākumu ietekmi uz kultūras un radošo nozari, kā arī uz iedzīvotājiem un viņu zināšanām par tādām kultūrām, kas nav viņu pašu;
b)
transnacionālas sadarbības starp kultūras un radošajiem darbiniekiem, tostarp māksliniekiem, audiovizuālās jomas speciālistiem, kultūras un radošajām organizācijām un audiovizuālās jomas organizācijām, kas koncentrējas uz to, lai veicinātu vispusīgāku, ātrāku, efektīvāku un ilgtermiņa reakciju uz globālām problēmām;
c)
Savienības atbalsta veicinātiem apjomradītiem ietaupījumiem un kritisko masu, kuri rada iespēju piesaistīt papildu finansējumu;
d)
vienlīdzīgāku darbības apstākļu nodrošināšanu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, ņemot vērā valstis ar zemu ražošanas jaudu un/vai valstis vai reģionus ar ierobežotu ģeogrāfisko un/vai valodu telpu.
6. pants
Programmas struktūra
Programmu veido:
a)
apakšprogramma "MEDIA";
b)
apakšprogramma "Kultūra";
c)
starpnozaru sadaļa;
7. pants
Apakšprogrammu logotipi
1. Komisija nodrošina Programmas atpazīstamību, izmantojot atsevišķus logotipus katrai apakšprogrammai.
2. Apakšprogrammas "MEDIA" atbalsta saņēmēji izmanto šīs apakšprogrammas logotipu, kā noteikts II pielikumā. Komisija izvirza nosacījumus minētā logotipa izmantošanai un par tiem informē atbalsta saņēmējus.
3. Apakšprogrammas "Kultūra" atbalsta saņēmēji izmanto logotipu, ko izveido Komisija. Komisija nosaka nosacījumus minētā logotipa izmantošanai un par tiem informē atbalsta saņēmējus.
4. Komisijai un 16. pantā minētajiem "Radošās Eiropas" birojiem arī ir tiesības izmantot apakšprogrammu logotipus.
8. pants
Piekļuve programmai
1. Programma veicina kultūru daudzveidību starptautiskā līmenī saskaņā ar Unesco 2005. gada Konvenciju.
2. Programmā var piedalīties dalībvalstis.
3. Neskarot 4. punktu, Programmā var piedalīties turpmāk precizētās valstis, ja tās maksā papildu apropriācijas un ja attiecībā uz apakšprogrammu "MEDIA" tās izpilda nosacījumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES (20):
a)
pievienošanās valstis, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kuras saņem atbalstu saskaņā ar pirmspievienošanās stratēģiju, saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem, noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Savienības programmās;
b)
EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis saskaņā ar minēto līgumu;
c)
Šveices Konfederācija, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kas noslēgts ar šo valsti;
d)
valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību un partnerības politika saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas ar šīm valstīm atbilstoši pamatnolīgumiem, ar kuriem paredz šo valstu dalību Savienības programmās.
4. Valstis, kas minētas 3. punkta a) un d) apakšpunktā, tiek izslēgtas no dalības Garantijas fondā.
5. Programma ir pieejama divpusējiem vai daudzpusējiem sadarbības pasākumiem, kas vērsti uz konkrētām valstīm vai reģioniem, pamatojoties uz papildu apropriācijām un konkrētiem noteikumiem, par kuriem jāvienojas ar minētajām valstīm vai reģioniem.
6. Programma atļauj sadarbību un kopējās darbības ar valstīm, kas nepiedalās programmā, un ar starptautiskām organizācijām, kuras darbojas kultūras un radošajās nozarēs, piemēram, Unesco, Eiropas Padomi, ESAO vai WIPO, pamatojoties uz kopējiem ieguldījumiem Programmas mērķu īstenošanā.
II NODAĻA
Apakšprogramma "MEDIA"
9. pants
Apakšprogrammas "MEDIA" prioritātes
1. Prioritātes saistībā ar Eiropas audiovizuālās nozares transnacionālās darbības kapacitātes nostiprināšanu ir šādas:
a)
sekmēt audiovizuālās jomas speciālistu prasmju un kompetenču apgūšanu un pilnveidošanu un tīklu izveidi, tostarp digitālo tehnoloģiju izmantošanu, lai nodrošinātu pielāgošanos tirgus attīstībai, testētu jaunas pieejas auditorijas piesaistīšanai un testētu jaunus komercdarbības modeļus;
b)
palielināt audiovizuālās jomas organizāciju kapacitāti izstrādāt Eiropas mēroga audiovizuālos darbus, kurus iespējams izplatīt Savienībā un ārpus tās, kā arī veicināt Eiropas un starptautiskus kopražojumus, tostarp sadarbībā ar televīzijas raidorganizācijām;
c)
mudināt apmaiņu starp uzņēmumiem, veicinot audiovizuālās jomas organizāciju piekļuvi tirgiem un komercdarbības rīkiem, lai palielinātu viņu projektu atpazīstamību Savienības un starptautiskajos tirgos.
2. Prioritātes saistībā ar transnacionālās aprites veicināšanu ir šādas:
a)
atbalstīt izplatīšanu kinoteātros, izmantojot audiovizuālo darbu starptautisko tirgvedību, zīmolradi, izplatīšanu un demonstrēšanu;
b)
sekmēt audiovizuālo darbu starptautisko tirgvedību, zīmolradi un izplatīšanu visās citās izplatīšanas platformās, izņemot kinoteātrus;
c)
atbalstīt auditorijas attīstību, lai veicinātu interesi par Eiropas audiovizuālajiem darbiem un uzlabotu piekļuvi tiem, jo īpaši izmantojot popularizēšanu, pasākumus, kinomākslas lietotprasmi un festivālus;
d)
popularizēt jaunus izplatīšanas modeļus, lai dotu iespēju rasties jauniem komercdarbības modeļiem.
10. pants
Apakšprogrammas "MEDIA" atbalsta pasākumi
Lai īstenotu 9. pantā noteiktās prioritātes, apakšprogramma "MEDIA" sniedz atbalstu:
a)
tādu vispusīgu pasākumu kopuma izstrādei, kas veicina audiovizuālās jomas speciālistu prasmju un kompetenču apgūšanu un pilnveidošanu, zināšanu apmaiņu un sadarbības tīklu veidošanas ierosmes, tostarp attiecībā uz digitālo tehnoloģiju integrēšanu;
b)
tādu Eiropas audiovizuālo darbu izstrādei, kam ir liels pārrobežu aprites potenciāls, jo īpaši tādām filmām un televīzijas darbiem kā mākslas, dokumentālās un bērnu un animācijas filmas, kā arī tādiem interaktīvajiem darbiem kā videospēles un starpmēdiju darbi;
c)
pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt Eiropas audiovizuālu darbu ražošanas uzņēmumus, jo īpaši neatkarīgu ražošanas uzņēmumus, lai veicinātu Eiropas un starptautiskus audiovizuālo darbu kopražojumus, tostarp televīzijas darbus;
d)
pasākumiem, ar ko palīdz nodibināt kontaktus starp Eiropas un starptautiskajiem kopražojumu partneriem un/vai nodrošina netiešu atbalstu audiovizuālo darbu kopražojumiem no starptautiskiem kopražojumu fondiem, kas atrodas Programmā iesaistītajās valstīs;
e)
piekļuves sekmēšanai profesionāliem audiovizuālo darbu tirdzniecības pasākumiem un tirgiem, kā arī tiešsaistes komercdarbības rīku izmantošanai Savienībā un ārpus tās;
f)
atbalsta sistēmu izveidei, lai izplatītu citu Eiropas valstu filmas kinoteātros un visās citās platformās, kā arī starptautiskajām pārdošanas darbībām, jo īpaši audiovizuālo darbu subtitrēšanai, dublēšanai un audio aprakstiem;
g)
Eiropas filmu aprites veicināšanai pasaulē un starptautisku filmu aprites veicināšanai Savienībā visās izplatīšanas platformās, izmantojot starptautiskus sadarbības projektus audiovizuālajā nozarē;
h)
Eiropas kinoteātru operatoru tīklam, kuru izrādīto kinofilmu būtiska daļa ir citu Eiropas valstu filmas;
i)
iniciatīvām, kurās iepazīstina ar Eiropas audiovizuālo darbu - cita starpā īsfilmu - daudzveidību un to popularizē, piemēram, festivāliem un citiem popularizējošiem pasākumiem;
j)
pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt auditorijas - jo īpaši jauniešu auditorijas - kinomākslas lietotprasmi un uzlabot zināšanas un interesi par Eiropas audiovizuālajiem darbiem, tostarp audiovizuālo un kinematogrāfijas mantojumu;
k)
inovatīvām darbībām, kurās izmēģina jaunus komercdarbības modeļus un rīkus jomās, kuras varētu skart digitālo tehnoloģiju ieviešana un izmantošana.
11. pants
Eiropas Audiovizuālā observatorija
1. Savienība ir observatorijas dalībniece visā Programmas darbības laikā.
2. Savienības dalība observatorijā veicina apakšprogrammas "MEDIA" prioritāšu sasniegšanu:
a)
veicinot pārredzamību un līdzvērtīgu konkurences apstākļu izveidi attiecībā uz juridiskās un finansiālās/tirgus informācijas pieejamību un palielinot juridiskās un statistikas informācijas salīdzināmību;
b)
sniedzot datus un tirgus analīzi, ko var izmantot apakšprogrammas "MEDIA" darbības virzienu izstrādei un to ietekmes uz tirgu novērtēšanai.
3. Komisija darbībās ar observatoriju pārstāv Savienību.
III NODAĻA
Apakšprogramma "Kultūra";
12. pants
Apakšprogrammas "Kultūra" prioritātes
1. Prioritātes saistībā ar kultūras un radošās nozares transnacionālās darbības kapacitātes nostiprināšanu ir šādas:
a)
atbalsts darbībām, kas kultūras un radošo nozaru darbiniekiem nodrošina tādas prasmes, kompetences un zinātību, kas palīdz stiprināt kultūras un radošās nozares, tostarp arī darbības, ar kurām veicina pielāgošanos digitālajām tehnoloģijām, pārbauda jaunas pieejas auditorijas piesaistīšanai un testē jaunus komercdarbības un pārvaldības modeļus;
b)
atbalsts pasākumiem, kas kultūras un radošo nozaru pārstāvjiem dod iespēju sadarboties starptautiskā līmenī un veidot starptautisku karjeru, un darbības Savienībā un ārpus tās, ja iespējams, balstoties uz ilgtermiņa stratēģiju;
c)
atbalsts, lai stiprinātu Eiropas kultūras un radošās organizācijas un starptautisko sadarbības tīklu veidošanu ar mērķi veicināt profesionālu iespēju izmantošanu.
2. Prioritātes saistībā ar transnacionālās aprites un mobilitātes veicināšanu ir šādas:
a)
atbalstīt starptautiskas viesizrādes, pasākumus, izstādes un festivālus;
b)
atbalstīt Eiropas literatūras apriti, lai nodrošinātu tās iespējami visplašāko pieejamību;
c)
atbalstīt auditoriju attīstību kā līdzekli tam, lai veicinātu interesi par Eiropas kultūras un radošo darbu, kā arī materiālo un nemateriālo kultūras mantojumu un uzlabotu pieeju tam.
13. pants
Apakšprogrammas "Kultūra" atbalsta pasākumi
1. Lai īstenotu 12. pantā noteiktās prioritātes, apakšprogramma "Kultūra" sniedz atbalstu:
a)
transnacionālas sadarbības projektiem, kuros iesaistītas kultūras un radošās organizācijas no dažādām valstīm, lai īstenotu konkrētās nozares un starpnozaru pasākumus;
b)
dažādu valstu kultūras un radošo organizāciju Eiropas tīklu pasākumiem;
c)
uz Eiropu orientētu organizāciju darbībām, ar ko veicina jaunu talantu pilnveidošanos un sekmē kultūras un radošo darbinieku transnacionālo mobilitāti un darbu apriti, ar potenciālu plaši ietekmēt kultūras un radošās nozares un nodrošināt paliekošu ietekmi;
d)
literatūras tulkošanai un tās turpmākai veicināšanai;
e)
īpašiem pasākumiem, lai panāktu Eiropas kultūru bagātības un daudzveidības lielāku atpazīstamību, kā arī veicinātu starpkultūru dialogu un savstarpēju sapratni, tostarp piešķirot Savienības kultūras balvas, izmantojot rīcību "Eiropas kultūras galvaspilsētas" un rīcību "Eiropas kultūras mantojuma zīme".
2. Ar šā panta 1. punktā uzskaitītajiem atbalsta pasākumiem jo īpaši atbalsta bezpeļņas projektus.
IV NODAĻA
Starpnozaru sadaļa
14. pants
Kultūras un radošo nozaru Garantiju fonds
1. Komisija izveido Garantiju fondu, kas paredzēts kultūras un radošajām nozarēm.
Garantiju fonds darbojas kā patstāvīgs instruments, un to izveido un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII nodaļu.
2. Garantiju fondam ir šādas prioritātes:
a)
atvieglot kultūras un radošajās nozarēs strādājošo MVU un mikroorganizāciju un mazo un vidējo organizāciju piekļuvi finansējumam;
b)
uzlabot iesaistīto finanšu starpnieku kapacitāti novērtēt riskus, kas saistīti ar MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām un to projektiem kultūras un radošajās nozarēs, tostarp sniedzot tehnisko palīdzību, zināšanu apkopošanu un tīklu izveides pasākumus.
Prioritātes īsteno saskaņā ar I pielikumu.
3. Saskaņā ar Finanšu regulas 139. panta 4. punktu Komisija Garantiju fondu īsteno netiešās pārvaldības veidā, uzticot uzdevumus EIF, kā noteikts minētās regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā, ievērojot nosacījumus nolīgumā starp Komisiju un EIF.
15. pants
Transnacionālā sadarbība politikas jomā
1. Lai veicinātu transnacionālo sadarbību politikas jomā, starpnozaru sadaļa atbalsta:
a)
transnacionālo apmaiņu ar pieredzi un zinātību par jauniem komercdarbības un pārvaldības modeļiem, mācīšanos no līdzbiedriem un sadarbības tīklu veidošanu starp kultūras un radošajām organizācijām un politikas veidotājiem, kas saistīti ar kultūras un radošo nozaru attīstību, vajadzības gadījumā veicinot digitālu sadarbības tīklu veidošanu;
b)
tirgus datu vākšanu, pētījumus, darba tirgus un vajadzīgo prasmju analīzi, Eiropas un valstu kultūras politikas analīzi un atbalstu statistiskiem apsekojumiem, pamatojoties uz instrumentiem un kritērijiem, kas raksturīgi katrai nozarei, cita starpā uz Programmas ietekmes visu aspektu mērīšanu;
c)
maksu par Savienības dalību observatorijā, lai veicinātu datu apkopošanu un analīzi audiovizuālajā nozarē;
d)
jaunu un starpnozaru komercdarbības pieeju izmēģināšanu līdzekļu piešķiršanai, sadalei un naudas izteiksmes noteikšanai;
e)
konferences, seminārus un politisko dialogu, cita starpā arī kultūras un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes jomā attiecīgos gadījumos veicinot digitālu sadarbības tīklu veidošanu;
f)
šīs regulas 16. pantā paredzēto programmas "Radošā Eiropa" biroju uzdevumu veikšana.
2. Līdz 2014. gada 30. jūnijam Komisija veic priekšizpēti, kurā noskaidro iespēju apkopot un analizēt datus kultūras un radošajās nozarēs, izņemot audiovizuālo nozari, un tās rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
Atkarībā no priekšizpētes rezultātiem Komisija var iesniegt priekšlikumu attiecīgi grozīt šo regulu.
16. pants
Programmas "Radošā Eiropa" biroji
1. Programmā iesaistītās valstis kopā ar Komisiju izveido programmas "Radošā Eiropa" birojus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un pieņemto praksi (programmas "Radošā Eiropa" biroji).
2. Komisija atbalsta programmas "Radošā Eiropa" biroju tīklu.
3. Programmas "Radošā Eiropa" biroji, ņemot vērā katras nozares specifiku, veic šādus uzdevumus:
a)
informē par Programmu un to popularizē savās valstīs;
b)
kultūras un radošajām nozarēm sniedz ar Programmu saistītu palīdzību un sniedz pamatinformāciju par citām piemērotām atbalsta iespējām, kas pieejamas saskaņā ar Savienības politiku;
c)
veicina pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās nozarēs;
d)
atbalsta Komisiju, sniedzot palīdzību kultūras un radošajām nozarēm Programmā iesaistītajās valstīs, piemēram, nodrošinot pieejamos datus par minētajām nozarēm;
e)
atbalsta Komisiju, lai nodrošinātu atbilstīgu Programmas rezultātu un ietekmes paziņošanu un izplatīšanu;
f)
nodrošina saziņu un informācijas izplatīšanu par piešķirto Savienības finansējumu un to valstī panāktajiem rezultātiem.
4. Komisija kopā ar dalībvalstīm garantē programmas "Radošā Eiropa" biroju sniegto pakalpojumu kvalitāti un rezultātus, veicot regulāru un neatkarīgu uzraudzību un novērtēšanu.
V NODAĻA
Rezultāti un to izplatīšana
17. pants
Konsekvence un savstarpēja papildināmība
1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina programmas vispārēju konsekvenci un papildināmību ar:
a)
attiecīgajiem Savienības politikas virzieniem, piemēram, izglītības, nodarbinātības, veselības, iekšējā tirgus, digitalizācijas programmas, jaunatnes, pilsonības, ārējo attiecību, tirdzniecības, pētniecības un inovācijas, uzņēmumu, tūrisma, tiesiskuma, paplašināšanās un attīstības jomā;
b)
citiem attiecīgajiem Savienības finansējuma avotiem kultūras un plašsaziņas līdzekļu politikas jomā, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un pētniecības un inovācijas programmām, kā arī finanšu instrumentiem saistībā ar tiesiskumu un pilsonību, ārējās sadarbības programmām un pirmspievienošanās instrumentiem.
2. Šo regulu piemēro un īsteno, neskarot Savienības starptautiskās saistības.
18. pants
Uzraudzība un novērtēšana
1. Komisija nodrošina Programmas regulāru uzraudzību un ārējo novērtēšanu, izmantojot turpmāk izklāstītos kvalitatīvos un kvantitatīvos rezultātu rādītājus:
a)
regulas 3. pantā minēto vispārējo mērķu rādītāji:
i)
kultūras un radošo nozaru nozīme, dinamika un daļa nodarbinātībā un iekšzemes kopproduktā;
ii)
to cilvēku skaits, kas izmanto Eiropas kultūras un radošos darbus, tostarp, ja iespējams, darbus no valstīm, kas nav viņu pašu valsts;
b)
regulas 4. panta a) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji:
i)
kultūras un radošo nozaru organizāciju starptautiskās darbības vērienīgums un izveidoto transnacionālo partnerību skaits;
ii)
Programmas atbalstītās mācīšanās pieredze un pasākumu skaits, kuri ir uzlabojuši kultūras un radošo darbinieku, tostarp audiovizuālās jomas speciālistu, kompetences un nodarbināmību.
c)
regulas 4. panta b) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji attiecībā uz apakšprogrammu MEDIA:
i)
to kinoteātru apmeklētāju skaits Eiropā, kuri skatās citu Eiropas valstu filmas, un to apmeklētāju skaits pasaulē, kuri skatās Eiropas filmas (10 svarīgākie tirgi ārpus Eiropas);
ii)
Eiropas audiovizuālo darbu procentuālais daudzums kinoteātros, televīzijā un digitālajās platformās;
iii)
to cilvēku skaits dalībvalstīs, kuri izmanto citu Eiropas valstu audiovizuālos darbus, un to cilvēku skaits Programmā iesaistītajās valstīs, kuri izmanto Eiropas audiovizuālos darbus;
iv)
Savienībā un programmā iesaistītajās valstīs saražoto Eiropas videospēļu skaits.
d)
regulas 4. panta b) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji attiecībā uz apakšprogrammu "Kultūra":
i)
ar Programmas atbalstītajiem projektiem tieši un netieši sasniegto cilvēku skaits;
ii)
tādu projektu skaits, kas ir adresēti bērniem, jauniešiem un līdz šim plaši nepārstāvētām auditorijām, un sasniegto cilvēku skaita aplēse.
e)
regulas 4. panta c) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji:
i)
to aizdevumu apmērs, kas garantēti saistībā ar Garantiju fondu un sadalīti atkarībā no MVU un mikroorganizāciju un mazo un vidējo organizāciju izcelsmes valsts, lieluma un nozares;
ii)
iesaistīto finanšu starpnieku piešķirto aizdevumu daudzums, kas sadalīti atkarībā no to izcelsmes valsts;
iii)
iesaistīto finanšu starpnieku skaits un ģeogrāfiskā izplatība;
iv)
to MVU un mikroorganizāciju un mazo un vidējo organizāciju skaits, kas izmanto Garantiju fondu, kas sadalīts atkarībā no to izcelsmes valsts, lieluma un nozares;
v)
aizdevumu vidējais saistību neizpildes rādītājs;
vi)
panāktais garantēto aizdevumu sviras efekts attiecībā uz indikatīvo sviras efektu (1:5.7);
f)
regulas 4. panta d) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji:
i)
to dalībvalstu skaits, kas izmanto atvērtās koordinācijas metodes rezultātus valsts politikas izstrādē;
ii)
jaunu iniciatīvu skaits un politikas rezultāti.
2. Programmas īstenošanā ņem vērā pārraudzības un izvērtēšanas procesa rezultātus.
3. Papildus Programmas regulārai uzraudzībai Komisija sagatavo starpposma novērtēšanas ziņojumu, pamatojoties uz neatkarīgu ārējā novērtējuma ziņojumu, kurā:
a)
ietverti kvalitatīvi un kvantitatīvi elementi, lai novērtētu Programmas efektivitāti tās mērķu sasniegšanā, Programmas atdevi un tās Eiropas pievienoto vērtību;
b)
aplūkots Programmas vienkāršošanas tvērums, tās iekšējā un ārējā saskaņotība, visu tās mērķu turpmākais svarīgums, un pasākumu sniegtais ieguldījums attiecībā uz Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritātēm;
c)
ņemti vērā Lēmuma Nr. 1718/2006/EK, Lēmuma Nr. 1855/2006/EK un Lēmuma Nr. 1041/2009/EK ilgtermiņa ietekmes izvērtējuma rezultāti.
4. Komisija iesniedz šā panta 3. punktā minēto starpposma novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2017. gada 31. decembrim.
5. Pamatojoties uz galīgu ārējo un neatkarīgo novērtējumu, Komisija sagatavo galīgo novērtējuma ziņojumu, kurā, pamatojoties uz izvēlētajiem kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem, izvērtē Programmas ilgtermiņa ietekmi un ilgtspēju. Attiecībā uz 4. panta c) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi Komisija izvērtē arī Garantiju fonda ietekmi uz banku aizdevumu pieejamību un saistītajām izmaksām MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs.
6. Komisija iesniedz šā panta 5. punktā minēto galīgo novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2022. gada 30. jūnijam.
19. pants
Saziņa un izplatīšana
1. Komisija Programmā iesaistītajām valstīm sniedz informāciju par projektiem, kas ir saņēmuši Savienības finansējumu, atlases lēmumus nosūtot divu nedēļu laikā pēc to pieņemšanas.
2. Programmas atbalstīto projektu atbalsta saņēmēji izziņo un izplata informāciju par saņemto Savienības finansējumu, kā arī gūtajiem rezultātiem.
3. Komisija nodrošina attiecīgās informācijas izplatīšanu programmas "Radošā Eiropa" birojiem.
VI NODAĻA
Deleģētie akti
20. pants
Pilnvaru deleģēšana Komisijai
Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21. pantu, lai papildinātu 18. panta 1. punktā noteiktos kvalitatīvos un kvantitatīvos darbības rādītājus.
21. pants
Deleģējuma īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 20. pantā minētos deleģētus aktus Komisijai piešķir uz visu programmas darbības posmu.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
VII NODAĻA
Īstenošanas noteikumi
22. pants
Programmas īstenošana
1. Programmu īsteno Komisija saskaņā ar Finanšu regulu.
2. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem ikgadēju darba programmu attiecībā uz apakšprogrammām un starpnozaru sadaļu. Komisija ikgadējās darba programmās garantē, ka 3. un 4. pantā noteiktie vispārējie un konkrētie mērķi, kā arī 9. un 12. pantā noteiktās prioritātes tiek konsekventi īstenotas katru gadu, un izklāsta sagaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un finanšu plānu kopējo apjomu. Gada darba programmā ietver arī finansējamo pasākumu aprakstu, informāciju par katram pasākumam piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku.
Attiecībā uz dotācijām gada darba programmā norāda prioritātes, atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma daļu. Programmas sniegtais finanšu atbalsts veido ne vairāk kā 80 % no atbalstīto darbību izmaksām.
Attiecībā uz Garantiju fondu gada darba programmā ietver atbilstības un atlases kritērijus finanšu starpniekiem, izslēgšanas kritērijus saistībā ar iesaistīto finanšu starpnieku iesniegto projektu saturu, ikgada piešķīrumu EIF, kā arī atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus kapacitātes stiprināšanas pakalpojumu sniedzējiem.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 23. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Komisija saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktus par vispārīgām pamatnostādnēm programmas īstenošanai.
23. pants
Komitejas procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja ("programmas "Radošā Eiropa" komiteja"). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.
2. Programmas "Radošā Eiropa" komiteja var sanākt īpašos sastāvos, lai risinātu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar apakšprogrammām un starpnozaru sadaļu.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
24. pants
Finanšu noteikumi
1. Programmas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir noteikts EUR 1 462 724 000 pašreizējās cenās.
Gada apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai.
2. Šā panta 1. punktā minēto finansējumu sadala šādi:
a)
vismaz 56 % apakšprogrammai "MEDIA";
b)
vismaz 31 % apakšprogrammai "Kultūra";
c)
ne vairāk kā 13 % starpnozaru sadaļai, no kuriem vismaz 4 % tiek piešķirti 12. pantā minētajiem transnacionālās sadarbības pasākumiem un "Radošā Eiropa" birojiem.
3. Administratīvās izmaksas saistībā ar programmas īstenošanu veido daļu no 2. punktā noteiktā piešķīruma un kopumā nepārsniedz 7 % no Programmas budžeta, no kuriem 5 % piešķir apakšprogrammas "MEDIA", un 2 % - apakšprogrammas "Kultūra" īstenošanai.
4. No 1. punktā minētā finansējuma var segt izdevumus attiecībā uz sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtējuma darbībām, kas tieši vajadzīgas Programmas pārvaldīšanai un tās mērķu sasniegšanai; jo īpaši attiecībā uz pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un komunikāciju pasākumiem, tostarp Savienības politisko prioritāšu institucionālo komunikāciju, ciktāl tās attiecas uz Programmas vispārīgiem mērķiem, izdevumiem, kas saistīti ar IT tīkliem, kas galvenokārt paredzēti informācijas apstrādei un apmaiņai, kopā ar visiem citiem tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, kuri Komisijai rodas saistībā ar šīs Programmas pārvaldību.
5. No 1. punktā minētā finansējuma var segt tās tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK, uz šo regulu.
Vajadzības gadījumā apropriācijas līdzīgu izdevumu segšanai var iekļaut budžetā pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto darbību pārvaldību.
6. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 130. panta 2. punkta, un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija par atbilstīgām izmaksām var uzskatīt izmaksas, kas tieši saistītas ar atbalstītajiem pasākumiem un darbībām, pat ja atbalsta saņēmējam tās ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.
25. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo regulu finansētu darbību īstenošanā tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, veicot preventīvus pasākumus pret krāpniecību, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un apskates un tajos gadījumos, kad tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, kā arī vajadzības gadījumā nosakot efektīvas, samērīgas un preventīvas administratīvas un finansiālas sankcijas.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības veikt revīziju, pamatojoties uz dokumentiem un pārbaudēm un apskatēm uz vietas, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, uzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kuri saskaņā ar Programmu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
3. OLAF var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 paredzētajiem noteikumiem un procedūrām, lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kuru finansē no Programmas līdzekļiem, nav notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas skar Savienības finansiālās intereses.
4. Neskarot šā panta 1., 2. un 3. punktu, šīs regulas īstenošanas rezultātā noslēgtie sadarbības nolīgumi ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumi, dotāciju nolīgumi un dotāciju lēmumi ietver noteikumus, ar kuriem nepārprotami pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF atbilstīgi to kompetences jomām veikt revīzijas un izmeklēšanu.
VIII NODAĻA
Nobeiguma noteikumi
26. pants
Atcelšana un pārejas noteikums
1. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK ar šo atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
2. Darbības, kas sāktas līdz 2013. gada 31. decembrim, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem lēmumiem, līdz to pabeigšanai turpina pārvaldīt saskaņā ar minētajiem lēmumiem.
27. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2013. gada 11. decembris