ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
PADOMES LĒMUMS
(2014. gada 28. janvāris)
par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Horvātijā
(2014/56/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Horvātijas izteiktos apsvērumus,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.
(2)
Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai.
(3)
Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā saskaņā ar LESD 126. pantu, ko sīkāk reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1), kura ir ietverta SIP, paredzēts Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Protokolā Nr. 12 par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, ir paredzēti papildu noteikumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas par to, kā piemērot minētos noteikumus.
(4)
Saskaņā ar LESD 126. panta 5. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts, tai jānosūta attiecīgajai dalībvalstij atzinums un attiecīgi jāinformē Padome.
(5)
Komisija, ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu un ievērojot Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, kas sniegts saskaņā ar LESD 126. panta 4. punktu, ir secinājusi, ka Horvātijā pastāvēja pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija adresēja Horvātijai atbilstošu atzinumu un 2013. gada 10. decembrī informēja par to Padomi (3).
(6)
LESD 126. panta 6. punktā paredzēts, ka Padomei ir jāņem vērā apsvērumi, ko sniegusi attiecīgā dalībvalsts, un tad jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu. Horvātijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir pieņemti turpmāk minētie secinājumi.
(7)
Saskaņā ar 2013. gada budžeta grozījumiem un 2014. gada budžeta projektu (4), ko 2013. gada 14. novembrī pieņēmusi Horvātijas valdība un kas nosūtīts Horvātijas Parlamentam, Horvātijas iestādes 2013. gadā vispārējās valdības budžeta deficītu paredz 5,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 5 % no IKP 2012. gadā, 2014. gadā plāno deficītu bez izmaiņām un tikai 2015. un 2016. gadā paredz tā pakāpenisku samazināšanu. Komisijas dienestu 2013. gada rudens prognozē, kas ir pieejama kopš 2013. gada 5. novembra, jau 2013. gadā prognozē vispārējās valdības budžeta deficītu krietni virs Līguma atsauces vērtības 3 % no IKP, kas 2013.-2015. gada laikposmā varētu pieaugt virs 6 % no IKP, ja netiktu veikti situācijas koriģēšanas pasākumi. Kā norādīts Komisijas ziņojumā, kas sagatavots atbilstīgi LESD 126. panta 3. punktam, plānotais un prognozētais deficīts ir krietni virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības. Atsauces vērtības pārsniegšanu SIP izpratnē var uzskatīt par izņēmuma gadījumu. It īpaši tādēļ, ka daļēji tai par iemeslu ir nopietna ekonomikas lejupslīde SIP izpratnē. Ekonomiskā aktivitāte kopš augstākā rādītāja, kas tika sasniegts 2008. gadā, ir samazinājusies par gandrīz 12 %. Prognozējams reālā IKP vēl lielāks sarukums 2013. gadā, neliela atgūšanās gaidāma vien 2014. gadā. Potenciālais izlaides pieaugums, ko Komisija noteica pēc vienotas metodikas, 2009. gadā bija nemainīgs, 2010. gadā kļuva negatīvs un kopš tā laika joprojām ir negatīvs. Gaidāms, ka aprēķinātā potenciālās un faktiskās izlaides starpība, kas bijusi negatīva kopš 2009. gada, prognozes laikposmā pakāpeniski samazināsies, tomēr 2015. gadā joprojām būs negatīva, tādējādi apstiprinot recesijas nopietnību un ilgumu. Tomēr plānoto atsauces vērtības pārsniegšanu SIP izpratnē nevar uzskatīt par īslaicīgu. Saskaņā ar Horvātijas iestāžu aplēsēm un Komisijas dienestu 2013. gada rudens prognozi vispārējās valdības deficīts arī 2014. un 2015. gadā saglabāsies līmenī, kas krietni pārsniedz atsauces vērtību. Tādēļ LESD prasība attiecībā uz deficīta kritēriju nav izpildīta.
(8)
2014. gada budžeta projektā valdība paredz vispārējās valdības parāda attiecības pieaugumu no 58,1 % 2013. gadā līdz 62 % 2014. gadā un turpmāku pieaugumu līdz 64,1 % 2015. gadā un līdz 64,7 % 2016. gadā. Šie skaitļi nedaudz pārsniedz 2013. gada septembra Horvātijas Ekonomikas un fiskālās politikas vadlīnijās minēto informāciju, kur valdība prognozēja vispārējās valdības parāda attiecību 56,6 % 2013. gadā un attiecīgi 60,6 %, 63,4 % un 65,3 % 2014., 2015. un 2016. gadā. Komisijas dienestu 2013. gada rudens prognozē 2013. gada vispārējās valdības parāda attiecības aplēse ir 59,7 %. Ja politika nemanīsies, gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība 2014. gadā būs vairāk nekā 60 %, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju ASV dolāros izteikto obligāciju emisija 2013. gada novembrī palielinās vispārējās valdības parāda attiecību tiktāl, ka tā pārsniegs 60 % slieksni jau 2013. gada beigās. Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktā noteikts, ka parāda kritērija prasību jāuzskata par izpildītu arī tad, ja Komisijas sniegtajās budžeta prognozēs ir norādīts, ka prasītais atšķirības samazinājums notiks trīs gadu ilgā laikposmā, ietverot divus gadus pēc pēdējā gada, par kuru ir pieejami dati. Horvātijas iestāžu un Komisijas dienestu prognozes liecina, ka vispārējās valdības parāda attiecībai ir tendence palielināties, jo parāda līmenis ir liels un ekonomiskā aktivitāte neliela, un domājams, ka prognozes laikā šis palielinājums saglabāsies. Tāpēc parāda robežvērtība un tādējādi LESD noteiktais parāda kritērijs nav ievērots.
(9)
Saskaņā ar LESD noteikumiem Komisija savā ziņojumā arī izvērtēja “būtiskos faktorus” saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktā, novērtējot atbilstību pēc budžeta deficīta kritērija valstīm, kuru vispārējās valdības parāda attiecība pārsniedz atsauces vērtību, minētie faktori lēmuma par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu sagatavošanas posmā jāņem vērā, ja vispārējās valdības budžeta deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai īslaicīgi, bet Horvātijas gadījumā tā nav. Izvērtējot atbilstību parāda kritērijam, ir ņemti vērā būtiskie faktori, it īpaši nopietnā un ilgstošā recesija, ko vēl pastiprina nelabvēlīgi ārēji apstākļi. Tomēr būtiskie faktori nemaina secinājumu, ka LESD noteiktais parāda kritērijs nav izpildīts,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
No vispārējā novērtējuma izriet, ka Horvātijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Horvātijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 28. janvārī