NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) 2015/534
(2015. gada 17. marts)
par uzraudzības finanšu informācijas sniegšanu (ECB/2015/13)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu, 4. panta 3. punktu, 6. panta 2. punktu, 6. panta 5. punkta d) apakšpunktu un 10. punktu,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 468/2014, ar ko izveido vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (2), un jo īpaši tās 21. panta 1. punktu, 140. pantu un 141. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Kredītiestādēm piemēro regulāras pārskatu sniegšanas prasības, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (3) (tālāk saukta arī “KPR”) un Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 680/2014 (4). ECB apkopo sniegto informāciju, pamatojoties uz Lēmumu ECB/2014/29 (5). Ar šo regulu tiek papildināts Lēmums ECB/2014/29, tālāk precizējot prasības attiecībā uz uzraudzības finanšu informācijas sniegšanu.
(2)
Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 680/2014 noteiktas vienotas prasības visām iestādēm, kurām piemēro Regulu (ES) Nr. 575/2013, attiecībā uz uzraudzības pārskatu sniegšanu kompetentajām iestādēm par konkrētām jomām, kas noteiktas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 1. pantā. Viena no šīm jomām ir konsolidēta finanšu informācija. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 2. punktu konsolidētas uzraudzības finanšu informācijas sniegšana ir obligāta kredītiestādēm, kas sagatavo savus konsolidētos pārskatus atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (6) 6. panta 2. punktu. Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 680/2014 noteikto obligāto uzraudzības finanšu informāciju nacionālās kompetentās iestādes (NKI) pašlaik iesniedz ECB gan par nozīmīgām, gan par mazāk nozīmīgām iestādēm saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/29, un tai jāsaglabājas nemainīgai, jo uz to neattiecas šīs Regulas priekšmets.
(3)
Rīcības brīvības īstenošana, pieprasot kredītiestādes izmantot starptautiskos grāmatvedības standartus, kas atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1606/2002 piemērojami uzraudzības pārskatu sniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, neattiecas uz šīs regulas priekšmetu. Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 150. pantu, NKI iepriekšējie lēmumi par šīs rīcības brīvības īstenošanu vai neīstenošanu saglabājas nemainīgi.
(4)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 3. punktu kredītiestādēm, kuras izmanto starptautiskos grāmatvedības standartus, kas atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1606/2002 piemērojami uzraudzības pārskatu sniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, konsolidētās uzraudzības finanšu informācijas sniegšanai nepieciešams kompetentās iestādes lēmums par šādas pārskatu sniegšanas attiecināšanu. ECB jāpieņem lēmums arī attiecināt prasību iesniegt uzraudzības finanšu informāciju uz nozīmīgām uzraudzītām grupām, kuras uzraudzības pārskatu sniegšanai piemēro Regulu (EK) Nr. 1606/2002, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu.
(5)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 6. punktu kredītiestādes, kuras piemēro valsts uzskaites sistēmas, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 86/635/EEK (7), konsolidētas finanšu informācijas sniegšanai nepieciešams iepriekšējs kompetentas iestādes lēmums par šādas informācijas sniegšanas attiecināšanu. ECB jāpieņem arī lēmums attiecināt prasību iesniegt uzraudzības finanšu informāciju uz nozīmīgām uzraudzītām grupām, kuras piemēro valsts uzskaites sistēmas, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK. Apspriešanās ar Eiropas Banku iestādi ir notikusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 6. punktu.
(6)
Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 680/2014 ir noteiktas vienotas prasības saistībā ar uzraudzības pārskatu sniegšanu pa tās darbības jomām. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. un 6. punktu Īstenošanas Regula (ES) Nr. 680/2014 attiecas vienīgi uz konsolidētu uzraudzības finanšu informāciju. Tā neattiecas uz uzraudzības finanšu informācijas individuālu sniegšanu, tāpēc kompetentās iestādes ir tiesīgas piemērot prasības saistībā ar uzraudzības finanšu informācijas individuālu sniegšanu. Ņemot vērā nozīmīgo un mazāk nozīmīgo uzraudzīto iestāžu nepieciešamību saņemt salīdzināmu finanšu informāciju, šajā regulā jānosaka uzraudzības finanšu informācija, ko nozīmīgās un mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes individuāli sniedz NKI. NKI pēc tam iesniedz šo informāciju ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 140. panta 3. punktu.
(7)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (8) 40. pantu uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes drīkst pieprasīt visām kredītiestādēm, kurām ir filiāles to teritorijā, regulāri sniegt informāciju uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par savu darbību šajās uzņēmējās dalībvalstīs. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 20. punktu filiāles, ko iesaistītā dalībvalstī izveidojusi kredītiestāde, kas reģistrēta valstī, kura nav iesaistītā dalībvalsts, ir uzraudzītās iestādes. Ņemot vērā nozīmīgo uzraudzīto iestāžu nepieciešamību saņemt salīdzināmu finanšu informāciju, šajā regulā jānosaka informācija, ko NKI sniedz filiāles, kuras iesaistītajā dalībvalstī izveidojušas kredītiestādes, kas reģistrēts neiesaistītajā dalībvalstī. NKI pēc tam iesniedz šo informāciju ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 140. panta 3. punktu.
(8)
Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktā ir noteikts, ka ECB ir pienākums uzraudzīt kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai kredītiestāžu, kas dibinātas neiesaistītajās dalībvalstīs, filiāles, kas izveidotas iesaistītajās dalībvalstīs. Tāpēc to filiāļu uzraudzība, ko iesaistītā dalībvalstī izveidojusi kredītiestāde no trešās valsts, neietilpst ECB uzliktajos uzraudzības uzdevumos. Tādējādi uz šādām filiālēm neattiecas šajā regulā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības. Turklāt filiāles, ko iesaistītā dalībvalstī izveidojusi kredītiestāde no citas iesaistītās dalībvalsts, jāizslēdz no šīm pārskatu sniegšanas prasībām, jo šīs prasības iecerēts piemērot tās uzraudzītās iestādes līmenī, kura izveidojusi filiāli.
(9)
Šīs regulas prasībām attiecībā uz nozīmīgām un mazāk nozīmīgām uzraudzītām iestādēm, tostarp attiecībā uz filiālēm, ko iesaistītā dalībvalstī izveidojusi kredītiestāde no citas neiesaistītās dalībvalsts, jābūt vērstām uz to, lai nodrošinātu, ka šīs uzraudzītās iestādes sniedz NKI parastu obligātās informācijas kopumu, nevis uzliktu vienotus pārskatu sniegšanas pienākumus. NKI var būt noderīgi vākt nepieciešamo obligāto informāciju plašākas pārskatu sniegšanas sistēmas ietvaros, kuru tās izveido saskaņā ar attiecīgiem Savienības vai valsts tiesību aktiem un kas kalpo arī mērķiem, kas nav uzraudzības mērķi, - tādiem kā statistikas mērķi.
(10)
ECB tās uzdevumu izpildei ir nepieciešams saņemt finanšu informāciju no mazāk nozīmīgām uzraudzītām grupām, kuras nesagatavo savus konsolidētos pārskatus saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1606/2002 6. panta 2. punktu. Tāpēc šajā regulā jānosaka uzraudzības finanšu informācija, kas šādām grupām jāsniedz NKI. Īpaši jānosaka formāts, biežums, atsauces datumi un nosūtīšanas periodi, un termiņi attiecīgas informācijas iesnigšanai. Šīm prasībām jābūt vērstām uz to, lai nodrošinātu, ka šādas uzraudzītās grupas sniedz NKI parastu obligātās informācijas kopumu, nevis uzliktu vienotus pārskatu sniegšanas pienākumus.
(11)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 2. punktu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 21. pantu ECB un NKI ir pienākums apmainīties ar informāciju. Neaizskarot ECB tiesības tieši saņemt kredītiestāžu sniegto informāciju vai pastāvīgi izmantot tiešu pieeju šādai informācijai, NKI atsevišķi jāsniedz ECB visa informācija, kas nepieciešama to ECB uzdevumu izpildei, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1024/2013.
(12)
Saskaņā ar Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 2. panta 3. punktu iestādēm, sniedzot konsolidēto uzraudzības finanšu informāciju, var tikt ļauts pielietot pārskata gadu, kas atšķiras no kalendārā gada. Šajā regulā arī jāļauj pārskatu sniegšanai piemērot pārskata gadu, kas atšķiras no kalendārā gada.
(13)
ECB ir organizējusi sabiedrisko apspriešanu par šo Regulu un izvērtējusi potenciālās izmaksas un ieguvumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
1. Šajā regulā ir noteiktas prasības saistībā ar uzraudzības finanšu informācijas sniegšanu, ko nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI) sniedz:
a)
nozīmīgas uzraudzītās grupas, kas, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, piemēro starptautiskos grāmatvedības standartus atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1606/2002, tostarp to apakšgrupas;
b)
nozīmīgas uzraudzītās grupas, kuras nav minētas a) apakšpunktā un kurām, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, piemēro valsts uzskaites sistēmas, tostarp visas to apakšgrupas;
c)
nozīmīgas uzraudzītās iestādes, tostarp filiāles, kuras neiesaistītajā dalībvalstī reģistrētās kredītiestādes izveidojušas iesaistītajā dalībvalstī;
d)
nozīmīgas uzraudzītās grupas attiecībā uz meitasuzņēmumiem, kas reģistrēti neiesaistītajā dalībvalstī vai trešajā valstī;
e)
mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas, kas, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, piemēro starptautiskos grāmatvedības standartus atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1606/2002, tostarp to apakšgrupas;
f)
mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas, kuras nav minētas e) apakšpunktā un kurām, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, piemēro valsts uzskaites sistēmas, tostarp to apakšgrupas;
g)
mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes, tostarp filiāles, kuras neiesaistītajā dalībvalstī reģistrētās kredītiestādes izveidojušas iesaistītajā dalībvalstī.
2. 7. un 14. panta noteikumu izņēmuma kārtā uzraudzītām iestādēm, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu nepiemēro prudenciālās prasības individuāli, netiek pieprasīts sniegt uzraudzības finanšu informāciju saskaņā ar šo regulu.
3. Ja kompetentās iestādes, t.sk. ECB, prasa iestādēm ievērot Regulas (ES) Nr. 575/2013 2.-4. daļā un 6.-8. daļā un Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļā noteiktos pienākumus subkonsolidēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 11. panta 5. punktu, šādas iestādes šajā regulā noteiktās prasības ievēro subkonsolidēti.
4. NKI un/vai nacionālās centrālās bankas drīkst izmantot saskaņā ar šo regulu savāktos datus jebkādu citu uzdevumu izpildei.
5. Šī regula neietekmē grāmatvedības standartus, ko uzraudzītās grupas un iestādes piemēro savos konsolidētajos pārskatos vai gada pārskatos, un negroza uzraudzības pārskatu sniegšanai piemērotos grāmatvedības standartus. Tā kā uzraudzītās grupas un iestādes piemēro dažādus grāmatvedības standartus, jāiesniedz tikai informācija, kas attiecas uz vērtēšanas noteikumiem, tostarp metodēm, ar ko aplēš kredītriska zaudējumus, kas pastāv saskaņā ar attiecīgiem grāmatvedības standartiem un ko efektīvi piemēro attiecīgā uzraudzītā grupa vai iestāde. Šim nolūkam uzraudzītās grupas un iestādes, kuras saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK piemēro valsts uzskaites sistēmas, nodrošina ar īpašām pārskatu veidnēm. Veidņu datu punkti, kuri neattiecas uz attiecīgām uzraudzītām iestādēm, nav jāsniedz
6. Filiāles, ko iesaistītajās dalībvalstīs izveidojušas neiesaistītajās dalībvalstīs reģistrētas kredītiestādes, informāciju, kuru tām jāsniedz saskaņā ar šo regulu, var iesniegt attiecīgajai NKI ar tās kredītiestādes palīdzību, kura tās izveidojusi.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā vienlaicīgi šādām definīcijām tiek izmantotas definīcijas, kas sniegtas Regulā (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17), ja vien nav noteikts citādi:
1)
“starptautiskie grāmatvedības standarti” un “starptautiskie finanšu pārskatu standarti” ir starptautiskie grāmatvedības standarti (International Accounting Standards ( IAS)) un starptautiskie finanšu pārskatu standarti (International Financing Reporting Standards (IFRS)), kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1606/2002 2. pantā;
2)
“meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 16. apakšpunktā, un tā ir kredītiestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;
3)
“apakšgrupa” ir grupa, kuras mātesuzņēmums pats nav meitasuzņēmums citai iestādei, kurai atļauta darbība tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī, vai finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kura reģistrēta tajā pašā iesaistītajā dalībvalstī;
4)
“konsolidēti” ir konsolidēti, kā tas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 48) apakšpunktā;
5)
“subkonsolidēti” ir subkonsolidēti, kā tas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 49) apakšpunktā.
3. pants
Uzraudzītās iestādes vai uzraudzītās grupas statusa maiņa
1. Šīs regulas vajadzībām uzraudzītā iestāde vai uzraudzītā grupa tiek klasificēta kā nozīmīga 18 mēnešus pēc tam, kad tai paziņots Regulas (ES) 468/2014 (ECB/2014/17) 45. panta 1. punktā minētais lēmums. Tā sniedz informāciju atbilstoši šīs regulas II sadaļai kā nozīmīga uzraudzītā iestāde vai nozīmīga uzraudzītā grupa pirmajā atsauces datumā pēc tam, kad tā klasificēta kā nozīmīga.
2. Šīs regulas vajadzībām uzraudzītā iestāde vai uzraudzītā grupa tiek klasificēta kā mazāk nozīmīga pēc tam, kad tai paziņots Regulas (ES) 468/2014 (ECB/2014/17) 46. panta 1. punktā minētais lēmums. Pēc tam tā sāk sniegt informāciju saskaņā ar šīs regulas III sadaļu.
II SADAĻA
NOZĪMĪGAS UZRAUDZĪTĀS GRUPAS UN IESTĀDES
I NODAĻA
Nozīmīgas uzraudzītas grupas
4. pants
Konsolidētas pārskatu sniegšanas formāts un biežums, atsauces datumi un nosūtīšanas datumi nozīmīgām uzraudzītajām grupām, kas, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 3. punktu nozīmīgām uzraudzītām iestādēm, kuras, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu uzraudzības pārskatu sniegšanai piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1606/2002, jāsniedz konsolidēta uzraudzības finanšu informācija Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 2., 3., un 10. pantā noteiktajā kārtībā. To apakšgrupas, kuras, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1606/2002, uzraudzības pārskatu sniegšanai piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus, arī sniedz konsolidētu uzraudzības finanšu informāciju Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 2., 3., un 10. pantā noteiktajā kārtībā.
5. pants
Konsolidētas pārskatu sniegšanas formāts un biežums, atsauces datumi un nosūtīšanas datumi nozīmīgām uzraudzītajām grupām, kas, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, piemēro valsts uzskaites sistēmas
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 6. punktu nozīmīgās uzraudzītās iestādes, kuras nav minētas 4. pantā un uz kurām, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, attiecas valsts uzskaites sistēmas, tostarp to apakšgrupas, sniedz konsolidētu uzraudzības finanšu informāciju Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 2., 3., un 11. pantā noteiktajā kārtībā.
II NODAĻA
NOZĪMĪGAS UZRAUDZĪTĀS IESTĀDES
6. pants
Individuālas pārskatu sniegšanas formāts un biežums iestādēm, kas neietilpst nozīmīgā uzraudzītajā grupā
1. Nozīmīgās uzraudzītās iestādes, kuras neietilpst nozīmīgā uzraudzītajā grupā un piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1606/2002 tāpēc, ka tās sagatavo savus gada pārskatus saskaņā ar tajā minētajiem grāmatvedības standartiem vai tāpēc, ka piemēro tos uzraudzības pārskatu sniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, sniedz individuālus uzraudzības finanšu pārskatus attiecīgajai (NKI). Tas attiecas arī uz filiālēm, kuras iesaistītajā dalībvalstī ir reģistrējusi neiesaistītajā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde.
2. 1. punktā minētajos uzraudzības finanšu pārskatos iekļauj Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantā noteikto informāciju, un tos sniedz ar minētajā pantā noteikto biežumu.
3. Nozīmīgās uzraudzītās iestādes, kuras nav minētas 1. punktā un kuras neietilpst nozīmīgajā uzraudzītajā grupā, un uz kurām, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, attiecas valsts uzskaites sistēmas, tostarp filiāles, kuras iesaistītajā dalībvalstī izveidojušas neiesaistītajās dalībvalstīs reģistrētas kredītiestādes, sniedz uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI.
4. 3. punktā minētajos uzraudzības finanšu pārskatos iekļauj Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 11. pantā minēto informāciju, un tos sniedz ar minētajā pantā noteikto biežumu.
5. Šī panta 2. un 4. punktā minētā informācija iekļauj vienīgi informāciju, kas attiecas uz:
a)
aktīviem, saistībām, pašu kapitālu, ienākumiem un izdevumiem, ko saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības standartiem atzīst uzraudzītā iestāde;
b)
ārpusbilances riska darījumiem un darbībām, kurās iesaistīta uzraudzītā iestāde;
c)
uzraudzītās iestādes veiktajiem darījumiem, kas nav minēti a) apakšpunktā un b) apakšpunkta;
d)
vērtēšanas noteikumiem, tostarp metodēm, ar ko aplēš kredītriska zaudējumus, kas pastāv saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības standartiem un ko efektīvi piemēro attiecīgā uzraudzītā iestāde.
6. NKI var vākt 2. un 4. punktā noteikto informāciju, kas jāiesniedz ECB kā daļa no plašākas valsts uzskaites sistēmas, kura saskaņā ar attiecīgiem Savienības vai valsts tiesību aktiem ietver papildu uzraudzības finanšu informāciju un arī kalpo mērķiem, kas nav uzraudzības mērķi, - tādiem kā statistikas mērķi.
7. pants
Individuālas pārskatu sniegšanas formāts un biežums iestādēm, kas ietilpst nozīmīgā uzraudzītajā grupā
1. Nozīmīgās uzraudzītās iestādes, kuras saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus tāpēc, ka tās savus gada pārskatus sagatavo saskaņā ar tajos minētajiem grāmatvedības standartiem, vai tāpēc, ka tās tos piemēro uzraudzības pārskatu sniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, un kuras ietilpst nozīmīgā uzraudzītajā grupā, sniedz individuālu uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI. Šādas iestādes sniedz uzraudzības finanšu pārskatus ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantā, un šajos pārskatos iekļauj I pielikumā noteikto parasto obligāto informāciju.
2. NKI iesniedz ECB visas papildu veidnes, kas noteiktas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 III pielikumā un ko vāc NKI. NKI iepriekš informē ECB par šādām papildu veidnēm, ko tās vēlas nosūtīt.
3. Nozīmīgās uzraudzītās iestādes, kuras nav minētas 1. punktā un uz kurām, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, attiecas valsts uzskaites sistēmas, un kuras ietilpst nozīmīgajā uzraudzītajā grupā, sniedz uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI.
4. 3. punktā minētā uzraudzības finanšu pārskatu sniegšana notiek ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 11. pantā, un tajā iekļauj I pielikumā noteikto parasto obligāto informāciju.
5. NKI iesniedz ECB visas papildu veidnes, kas noteiktas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 IV pielikumā un ko vāc NKI. NKI iepriekš informē ECB par papildu veidnēm, ko tās vēlas nosūtīt.
6. Šī panta 1., 2., 4. un 5. punktā minētā informācija jāsniedz saskaņā ar šīs Regulas 6. panta 5. punktu.
7. NKI var vākt 1., 2., 4. un 5. punktā noteiktos datus, kas jāiesniedz ECB kā daļa no plašākas valsts uzskaites sistēmas, kura saskaņā ar attiecīgiem Savienības vai valsts tiesību aktiem ietver papildu uzraudzības finanšu informāciju un arī kalpo mērķiem, kas nav uzraudzības mērķi, - tādi kā statistikas mērķi.
8. pants
Nozīmīgu uzraudzīto iestāžu atsauces datumi un nosūtīšanas datumi
1. Informācijai par 6. un 7. pantā minētajām nozīmīgām uzraudzītām iestādēm ir tālāk minētie atsauces datumi:
a)
ceturkšņa pārskatiem - 31. marts, 30. jūnijs, 30. septembris un 31. decembris;
b)
pusgada pārskatiem - 30. jūnijs un 31. decembris;
c)
gada pārskatiem - 31. decembris.
2. Informāciju par periodu sniedz kumulatīvi no kalendārā gada pirmās dienas līdz atsauces datumam.
3. 1. un 2. punkta izņēmuma kārtā, ja nozīmīgām uzraudzītām iestādēm ir ļauts izstrādāt to gada pārskatus, piemērojot pārskata gadu, kas atšķiras no kalendārā gada, NKI var pielāgot atsauces datumus pārskata gada beigām. Pielāgotie atsauces datumi ir 3, 6, 9 un 12 mēneši pēc pārskata gada sākuma. Informāciju par periodu sniedz kumulatīvi no pārskata gada pirmās dienas līdz atsauces datumam.
4. NKI iesniedz ECB informāciju par 6. un 7. pantā minētajām nozīmīgām uzraudzītām iestādēm līdz darba laika beigām tālāk minētajos pārskatu nosūtīšanas datumos:
a)
par nozīmīgām uzraudzītām iestādēm, kuras neietilpst nozīmīgajā uzraudzītajā grupā, - 40. darba dienā pēc attiecīgā atsauces datuma;
b)
par nozīmīgām uzraudzītām iestādēm, kuras ietilpst nozīmīgajā uzraudzītajā grupā, - 55. darba dienā pēc attiecīgā atsauces datuma.
5. NKI lemj par to, kad uzraudzītām iestādēm jāsniedz uzraudzības finanšu informācija, lai tās varētu ievērot šos termiņus.
III NODAĻA
Nozīmīgu uzraudzīto grupu pārskatu sniegšana par neiesaistītajā dalībvalstī vai trešā valstī izveidotiem meitasuzņēmumiem
9. pants
Nozīmīgu uzraudzīto grupu pārskatu sniegšanas formāts un biežums par neiesaistītajā dalībvalstī vai trešā valstī izveidotiem meitasuzņēmumiem
1. Mātesiestādes iesaistītajā dalībvalstī un iestādes, ko kontrolē mātesuzņēmums, kas ir finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, iesaistītajā dalībvalstī, nodrošina, ka attiecīgajām NKI tiek sniegta šāda individuāla uzraudzības finanšu informācija par meitasuzņēmumiem, kas izveidoti neiesaistītajā dalībvalstī vai trešajā valstī:
a)
to nozīmīgo uzraudzīto grupu, kuras iesaistītajā dalībvalstī augstākajā konsolidācijas līmenī piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 tāpēc, ka tās savus gada pārskatus sagatavo saskaņā ar tajos minētajiem grāmatvedības standartiem, vai tāpēc, ka tās tos piemēro uzraudzības pārskatu sniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, uzraudzības finanšu pārskati ietver II pielikumā noteikto informāciju, un tos sniedz ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantā;
b)
to nozīmīgo uzraudzīto grupu, kuras nav minētas iepriekš tekstā un uz kurām iesaistītajā dalībvalstī augstākajā konsolidācijas līmenī attiecas valsts uzskaites sistēmas, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, uzraudzības finanšu pārskati sniedz II pielikuma 2. punktā noteikto informāciju, un tos sniedz ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 11. pantā.
2. 1. punkta izņēmuma kārtā tajā minētie mātesuzņēmumi nesniedz finanšu informāciju par tiem meitasuzņēmumiem, kuru aktīvu kopējā vērtība ir 3 mljrd. euro vai mazāk. Šim nolūkam uzraudzīto grupu aktīvu kopējo vērtību nosaka, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļas 3. sadaļā minētajiem kritērijiem.
3. Ja, atjauninot uzraudzīto iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļas 2. sadaļas 3. nodaļu, konstatē, ka meitasuzņēmuma aktīvu kopējā vērtība pārsniedz 3 mljrd. euro, šo meitasuzņēmumu saskaņā ar 1. punktu iekļauj sniegtajā informācijā pirmajā atsauces datumā, kas iestājas 18 mēnešus pēc uzraudzīto iestāžu atjauninātā saraksta publikācijas. Ja šāda atjauninājuma rezultātā konstatē, ka meitasuzņēmuma aktīvu kopējā vērtība ir 3 mljrd. euro vai mazāk, mātesuzņēmums sāk sniegt informāciju saskaņā ar 2. punktu pirmajā atsauces datumā pēc uzraudzīto iestāžu atjauninātā saraksta publikācijas.
10. pants
Nozīmīgu uzraudzīto grupu pārskatu sniegšanas par neiesaistītajā dalībvalstī vai trešā valstī izveidotiem meitasuzņēmumiem atsauces datumi un nosūtīšanas datumi
1. 9. pantā minētā informācija jāvāc ar tiem pašiem atsauces datumiem kā uzraudzības finanšu informācija par attiecīgo nozīmīgo uzraudzīto grupu. Informāciju par periodu sniedz kumulatīvi no tā pārskata gada pirmās dienas, par kuru tiek sniegta finanšu informācija, līdz atsauces datumam.
2. NKI iesniedz ECB informāciju par neiesaistītajā dalībvalstī vai trešā valstī izveidotiem meitasuzņēmumiem saskaņā ar 9. pantu līdz darba laika beigām 55. darba dienā pēc atsauces datuma, uz kuru tā attiecas.
3. NKI lemj par to, kad uzraudzītām iestādēm jāsniedz uzraudzības finanšu informācija, lai tās varētu ievērot šo termiņu.
III SADAĻA
MAZĀK NOZĪMĪGAS UZRAUDZĪTĀS GRUPAS UN IESTĀDES
I NODAĻA
Mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas
11. pants
Mazāk nozīmīgu uzraudzīto grupu konsolidētas pārskatu sniegšanas formāts un biežums
1. Mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2014 24. panta 2. punktu uzraudzības pārskatu sniegšanai atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1606/2002 piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus, tostarp to apakšgrupas, sniedz konsolidētu uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI.
2. 1. punktā minētā uzraudzības finanšu pārskatu sniegšana notiek ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantā, un tajā iekļauj I pielikuma 1. punktā noteikto parasto obligāto informāciju.
3. NKI iesniedz ECB visas papildu veidnes, kas noteiktas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 III pielikumā un ko vāc NKI. NKI iepriekš informē ECB par papildu veidnēm, ko tās vēlas nosūtīt.
4. Mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas, kuras nav minētas 1. punktā un uz kurām, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, attiecas valsts uzskaites sistēmas, sniedz uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI. Šāda uzraudzības finanšu pārskatu sniegšana notiek ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 11. pantā, un tajā iekļauj I pielikuma 2. punktā noteikto parasto obligāto informāciju.
5. NKI iesniedz ECB visas papildu veidnes, kas noteiktas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 IV pielikumā un ko vāc NKI. NKI iepriekš informē ECB par papildu veidnēm, ko tās vēlas nosūtīt.
6. 4. un 5. punkta izņēmuma kārtā uzraudzības finanšu pārskatos par mazāk nozīmīgām uzraudzītām grupām, kuru aktīvu kopējā vērtība ir 3 mljrd. euro vai mazāk, 4. punktā noteiktās informācijas vietā jāietver III pielikumā noteiktā informācija kā parastā obligātā informācija. Šim nolūkam uzraudzīto grupu aktīvu kopējā vērtība ir vērtība, kuru izmanto, lai noteiktu, vai uzraudzītā iestāde ir nozīmīga, pamatojoties uz tās lielumu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļas III sadaļu.
7. Ja, atjauninot uzraudzīto iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļas III sadaļas 3. nodaļu, konstatē, ka mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas aktīvu kopējā vērtība pārsniedz 3 mljrd. euro, šī grupa sāk sniegt informāciju saskaņā ar 4. un 5. punktu pirmajā atsauces datumā, kas iestājas 18 mēnešus pēc uzraudzīto iestāžu atjauninātā saraksta publikācijas. Ja šāda atjauninājuma rezultātā konstatē, ka mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas aktīvu kopējā vērtība ir 3 mljrd. euro vai mazāk, šī grupa sāk sniegt informāciju saskaņā ar 6. punktu pirmajā atsauces datumā pēc uzraudzīto iestāžu atjauninātā saraksta publikācijas.
8. Šī panta 2., 3., 4., 5. un 6. punktā minētā informācija jāsniedz saskaņā ar šīs Regulas 6. panta 5. punktu.
9. NKI var vākt 2., 3., 4., 5, un 6. punktā noteikto informāciju, kas jāiesniedz ECB kā daļa no plašākas pārskatu sniegšanas sistēmas, kura saskaņā ar attiecīgajiem Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem ietver papildu uzraudzības finanšu informāciju un arī kalpo mērķiem, kas nav uzraudzības mērķi, - tādiem kā statistikas mērķi.
12. pants
Mazāk nozīmīgu uzraudzīto grupu atsauces datumi un nosūtīšanas datumi
1. Informācijai par 11. pantā minētajām mazāk nozīmīgām uzraudzītām iestādēm ir tālāk minētie atsauces datumi:
a)
ceturkšņa pārskatiem - 31. marts, 30. jūnijs, 30. septembris un 31. decembris;
b)
pusgada pārskatiem - 30. jūnijs un 31. decembris;
c)
gada pārskatiem - 31. decembris.
2. Informāciju par periodu sniedz kumulatīvi no kalendārā gada pirmās dienas līdz atsauces datumam.
3. 1. un 2. punkta izņēmuma kārtā, ja mazāk nozīmīgām uzraudzītām grupām NKI ir ļāvušas sniegt savu uzraudzības finanšu informāciju, piemērojot pārskata gadu, kas atšķiras no kalendārā gada, NKI var pielāgot atsauces datumus pārskata gada beigām. Pielāgotie atsauces datumi ir 3, 6, 9 un 12 mēneši pēc pārskata gada sākuma. Informāciju par periodu sniedz kumulatīvi par laiku no pārskata gada pirmās dienas līdz atsauces datumam.
4. NKI iesniedz ECB 11. pantā minēto informāciju līdz darba laika beigām tālāk minētajos pārskatu nosūtīšanas datumos:
a)
mazāk nozīmīgām uzraudzītām grupām, t.sk. apakšgrupām, kas sniedz konsolidētus pārskatus, - 55. darba dienā pēc attiecīgā atsauces datuma;
b)
mazāk nozīmīgām uzraudzītām grupām, kas sniedz subkonsolidētus pārskatus saskaņā ar 1. panta 3. punktu, - 65. darba dienā pēc attiecīgā atsauces datuma.
5. NKI lemj par to, kad uzraudzītām iestādēm jāsniedz uzraudzības finanšu informācija, lai tās varētu ievērot šos termiņus.
II NODAĻA
Mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes
13. pants
Individuālas pārskatu sniegšanas formāts un biežums mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kas neietilpst grupā
1. Mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes, kuras piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1606/2002, tāpēc, ka tās savus gada pārskatus sagatavo saskaņā ar tajos minētajiem grāmatvedības standartiem, vai tāpēc, ka tās tos piemēro uzraudzības pārskatu sniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, un kuras neietilpst uzraudzītajā grupā, t.sk. filiāles, ko iesaistītajā dalībvalstī izveidojusi neiesaistītajā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, sniedz individuālu uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI.
2. Uzraudzības finanšu pārskatu sniegšana, kas minēta 1. punktā, notiek Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantā noteiktajā biežumā un ietver I pielikuma 1. punktā noteikto kopējo obligāto informāciju.
3. NKI iesniedz ECB jebkuru NKI saņemto Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 III pielikumā noteikto papildu veidni. NKI par jebkuru šādu papildu veidni, kuru tās gatavojas nosūtīt, paziņo ECB.
4. Mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes, kuras nav minētas 1. punktā un uz kurām attiecas valsts uzskaites sistēmas, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, un kuras neietilpst uzraudzītajā grupā, t.sk. filiāles, kuras iesaistītajā dalībvalstī izveidojusi neiesaistītajā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, sniedz uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI.
5. 4. punktā minētā uzraudzības finanšu pārskatu sniegšana notiek ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 11. pantā, un tajā iekļauj I pielikuma 2. punktā noteikto parasto obligāto informāciju.
6. NKI iesniedz ECB visas papildu veidnes, kas noteiktas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 IV pielikumā un ko vāc NKI. NKI iepriekš informē ECB par papildu veidnēm, ko tās vēlas nosūtīt.
7. Uz 2., 3., 5. un 6. punktu attiecas šādi izņēmumi:
a)
uzraudzības finanšu pārskatos par mazāk nozīmīgām uzraudzītām kredītiestādēm, kuru aktīvu kopējā vērtība ir mazāka par 3 mljrd. euro, 2., 3., 5. un 6. punktā noteiktās informācijas vietā jāiekļauj III pielikumā noteiktā informācija kā parastā obligātā informācija;
b)
filiāles, kuras neiesaistītajā dalībvalstī reģistrētās kredītiestādes izveidojušas iesaistītajā dalībvalstī, neiekļauj uzraudzības finanšu informācijas pārskatos, ja to aktīvu kopējā vērtība ir mazāka par 3 mljrd. euro.
8. 7. punkta vajadzībām uzraudzītās iestādes aktīvu kopējā vērtība ir vērtība, kuru izmanto, lai noteiktu, vai uzraudzītā iestāde ir nozīmīga, pamatojoties uz tās lielumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļas III sadaļu.
9. Ja, atjauninot uzraudzīto iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļas II sadaļas 3. nodaļu, konstatē, ka mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes aktīvu kopējā vērtība pārsniedz 3 mljrd. euro, šī iestāde sāk sniegt informāciju saskaņā ar 2., 3., 5. un 6. punktu pirmajā atsauces datumā, kas iestājas 18 mēnešus pēc uzraudzīto iestāžu atjauninātā saraksta publikācijas. Ja šāda atjauninājuma rezultātā konstatē, ka mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes aktīvu kopējā vērtība ir 3 mljrd. euro vai mazāk, šī iestāde sāk sniegt informāciju saskaņā ar 7. punktu pirmajā atsauces datumā pēc uzraudzīto iestāžu atjauninātā saraksta publikācijas.
10. Šī panta 2., 3., 5., 6. un 7. punktā minētā informācija jāsniedz saskaņā ar šīs Regulas 6. panta 5. punktu.
11. NKI var vākt 2., 3., 5., 6. un 7. punktā noteikto informāciju, kas jāiesniedz ECB, kā daļu no plašākas valsts uzskaites sistēmas, kura saskaņā ar attiecīgiem Savienības vai valsts tiesību aktiem ietver papildu uzraudzības finanšu informāciju un arī kalpo mērķiem, kas nav uzraudzības mērķi, - tādiem kā statistikas mērķi.
14. pants
Individuālas pārskatu sniegšanas formāts un biežums iestādēm, kas ietilpst mazāk nozīmīgā uzraudzītajā grupā
1. Mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes, kuras saskaņā ar Direktīvu (EK) Nr. 1606/2002 piemēro starptautiskus finanšu pārskatu standartus, tāpēc, ka tās savus gada pārskatus sagatavo saskaņā ar tajos minētajiem grāmatvedības standartiem, vai tāpēc, ka tās tos piemēro uzraudzības pārskatu sniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punktu, un kuras ietilpst mazāk nozīmīgā uzraudzītajā grupā, sniedz individuālu uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI.
2. 1. punktā minētā uzraudzības finanšu pārskatu sniegšana notiek ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantā, un tajā iekļauj II pielikumā noteikto parasto obligāto informāciju.
3. NKI iesniedz ECB visas papildu veidnes, kas noteiktas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 III pielikumā un ko vāc NKI. NKI iepriekš informē ECB par papildu veidnēm, ko tās vēlas nosūtīt.
4. Mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes, kuras nav minētas 1. punktā un uz kurām, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK, attiecas valsts uzskaites sistēmas, sniedz uzraudzības finanšu informāciju attiecīgajai NKI.
5. 4. punktā minētā uzraudzības finanšu pārskatu sniegšana notiek ar biežumu, kas noteikts Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 11. pantā, un tajā iekļauj II pielikumā noteikto parasto obligāto informāciju.
6. NKI iesniedz ECB visas papildu veidnes, kas noteiktas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 IV pielikumā un ko vāc NKI. NKI iepriekš informē ECB par papildu veidnēm, ko tās vēlas nosūtīt.
7. 2., 3., 5. un 6. punkta izņēmuma kārtā to mazāk nozīmīgu uzraudzīto iestāžu uzraudzības finanšu pārskatos, kuru aktīvu kopējā vērtība ir 3 mljrd. euro vai mazāk, jāietver III pielikumā noteiktā informācija. Šim nolūkam uzraudzītās iestādes aktīvu kopējā vērtība ir vērtība, kuru izmanto, lai noteiktu, vai uzraudzītā iestāde ir nozīmīga, pamatojoties uz tās lielumu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļas III sadaļu.
8. Ja, atjauninot uzraudzīto iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļas II sadaļas 3. nodaļu, konstatē, ka mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes aktīvu kopējā vērtība pārsniedz 3 mljrd. euro, šī iestāde sāk sniegt informāciju saskaņā ar 2., 3., 5. un 6. punktu pirmajā atsauces datumā, kas iestājas 18 mēnešus pēc uzraudzīto iestāžu atjauninātā saraksta publikācijas. Ja šāda atjauninājuma rezultātā konstatē, ka mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes aktīvu kopējā vērtība ir 3 mljrd. euro vai mazāk, šī iestāde sāk sniegt informāciju saskaņā ar 7. punktu pirmajā atsauces datumā pēc uzraudzīto iestāžu atjauninātā saraksta publikācijas.
9. Šī panta 2., 3., 5., 6. un 7. punktā minētā informācija jāsniedz saskaņā ar šīs Regulas 6. panta 5. punktu.
10. NKI var vākt 2., 3., 5., 6. un 7. punktā noteikto informāciju, kas jāiesniedz ECB, kā daļu no plašākas valsts uzskaites sistēmas, kura saskaņā ar attiecīgiem Savienības vai valsts tiesību aktiem ietver papildu uzraudzības finanšu informāciju un arī kalpo mērķiem, kas nav uzraudzības mērķi, - tādiem kā statistikas mērķi.
15. pants
Mazāk nozīmīgu uzraudzīto iestāžu atsauces datumi un nosūtīšanas datumi
1. Informācijai par 12. un 13. pantā minētajām mazāk nozīmīgām uzraudzītām iestādēm ir tālāk minētie atsauces datumi:
a)
ceturkšņa pārskatiem - 31. marts, 30. jūnijs, 30. septembris un 31. decembris;
b)
pusgada pārskatiem - 30. jūnijs un 31. decembris;
c)
gada pārskatiem - 31. decembris.
2. Informāciju par periodu sniedz kumulatīvi no kalendārā gada pirmās dienas līdz atsauces datumam.
3. 1. un 2. punkta izņēmuma kārtā, ja mazāk nozīmīgām uzraudzītām iestādēm NKI ir ļāvušas sniegt savu uzraudzības finanšu informāciju, piemērojot pārskata gadu, kas atšķiras no kalendārā gada, NKI var pielāgot atsauces datumus pārskata gada beigām. Pielāgotie atsauces datumi ir 3, 6, 9 un 12 mēneši pēc pārskata gada sākuma. Datus par periodu sniedz kumulatīvi no pārskata gada pirmās dienas līdz atsauces datumam.
4. NKI iesniedz ECB uzraudzības finanšu informāciju par 13. un 14. pantā minētajām mazāk nozīmīgām uzraudzītām iestādēm līdz darba laika beigām tālāk minētajos pārskatu nosūtīšanas datumos:
a)
mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras neietilpst uzraudzītajā grupā, - 55. darba dienā pēc attiecīgā atsauces datuma;
b)
mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras ietilpst mazāk nozīmīgā uzraudzītajā grupā, - 65. darba dienā pēc attiecīgā atsauces datuma.
5. NKI lemj par to, kad uzraudzītām iestādēm jāsniedz uzraudzības finanšu informācija, lai tās varētu ievērot šos termiņus.
IV SADAĻA
DATU KVALITĀTE UN IT VALODA
16. pants
Datu kvalitātes pārbaudes
NKI pārrauga un nodrošina ECB iesniegtās informācijas kvalitāti un ticamību. Šim nolūkam NKI ievēro Lēmuma ECB/2014/29 4. un 5. panta specifikācijas.
17. pants
IT valoda informācijas nosūtīšanai no nacionālajām kompetentajām iestādēm ECB
NKI nosūta šajā regulā noteikto informāciju, ievērojot eXtensible Business Reporting Language taksonomiju, lai nodrošinātu vienveidīgu tehnisko formātu datu sniegšanai, kas noteikts Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 680/2014. Šim nolūkam NKI ievēro Lēmuma ECB/2014/29 6. pantā noteiktās specifikācijas.
V SADAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
18. pants
Pirmās pārskatu sniegšanas atsauces datumi
1. [2015. gada 31. decembris] ir pirmais atsauces datums uzraudzības finanšu informācijas sniegšanai saskaņā ar šo regulu par:
a)
nozīmīgām uzraudzītām grupām;
b)
nozīmīgām uzraudzītām iestādēm, kas neietilpst uzraudzītā grupā.
2. 2016. gada 30. jūnijs ir pirmais atsauces datums uzraudzības finanšu informācijas sniegšanai saskaņā ar šo regulu par:
a)
nozīmīgām uzraudzītām iestādēm, kas ietilpst uzraudzītā grupā;
b)
neiesaistītajā dalībvalstī vai trešā valstī reģistrētiem nozīmīgo uzraudzīto grupu meitasuzņēmumiem.
3. 2017. gada 30. jūnijs ir pirmais atsauces datums uzraudzības finanšu informācijas sniegšanai saskaņā ar šo regulu par:
a)
mazāk nozīmīgām uzraudzītām grupām;
b)
mazāk nozīmīgām uzraudzītām iestādēm.
19. pants
Pārejas noteikumi
Lēmumi, ko NKI pieņēma attiecībā uz nozīmīgo uzraudzīto grupu un iestāžu uzraudzības finanšu informācijas sniegšanu, uz kuriem attiecas šīs regulas priekšmets, saglabājas nemainīgi attiecībā uz visiem atsauces datumiem, kas ir pirms 18. pantā minētajiem pirmā pārskata atsauces datumiem.
20. pants
Nobeiguma noteikumi
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 17. martā