NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2014
ze dne 12. února 2014,
kterým se stanoví požadavky a správní postupy týkající se letišť podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (2), a zejména na čl. 8a odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě.
(2)
Provádění nařízení (ES) č. 216/2008 vyžaduje zavedení podrobných prováděcích pravidel, zejména pokud jde o regulaci bezpečnosti letišť, s cílem udržovat vysokou jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Unii při splnění cíle celkově zlepšit bezpečnost letišť.
(3)
Vyžaduje, aby Komise do 31. prosince 2013 přijala nezbytná prováděcí pravidla, kterými se stanoví podmínky pro infrastrukturu a bezpečný provoz letišť uvedené v čl. 8a odst. 5.
(4)
Prováděcí pravidla by s ohledem na zajištění hladkého přechodu a vysokého stupně bezpečnosti civilního letectví v Evropské unii měla odrážet současný stav techniky a osvědčené postupy v oblasti letišť, brát v úvahu použitelné standardy a doporučené postupy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (dále jen „ICAO“), čímž se zohlední příslušné klasifikace ICAO v rámci celého systému pravidel, celosvětové zkušenosti s provozem letišť a vědecko-technický pokrok v oblasti letišť, být přiměřená velikosti, kategorii a složitosti letiště a povaze a objemu provozu na něm, zajišťovat nutnou flexibilitu pro přizpůsobené plnění požadavků a zohledňovat případy infrastruktury letišť, která byla vytvořena před datem vstupu v platnost tohoto nařízení v souladu s různými požadavky vnitrostátních právních předpisů členských států.
(5)
Je nezbytné poskytnout odvětví letišť a správním úřadům členských států dostatek času, aby se mohly přizpůsobit novému regulačnímu rámci, a ověřit, že nadále platí osvědčení vydaná před datem vstupu tohoto nařízení v platnost.
(6)
S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků je nezbytné, aby příslušné úřady, popřípadě agentura, při posuzování dodržování těchto požadavků uplatňovaly jednotné standardy; agentura by na podporu nezbytné jednotnosti předpisů měla vypracovat přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál. Společné požadavky by se měly vztahovat na shodné postupy příslušných úřadů v různých oblastech letecké dopravy. Neměly by však bránit použití mírně odlišných postupů, je-li to nezbytné nebo přínosné, například v případě samostatných subjektů dozoru nad letišti a leteckým provozem. Bezpečnostní cíl těchto požadavků by měl být i nadále nedotčen různými způsoby plnění technických požadavků.
(7)
Pokud jde o správu překážek v okolí letiště a další činnosti mimo hranice letiště, každý členský stát může jmenovat různé úřady a jiné subjekty odpovědné za sledování, posuzování a zmírňování rizik. Cílem tohoto nařízení není změnit stávající rozdělení úkolů v rámci členského státu. Avšak v každém členském státu by měla být zaručena plynulá návaznost kompetencí při zabezpečení okolí letišť a při sledování a zmírňování rizik vyplývajících z lidské činnosti. Proto by se mělo zajistit, aby úřady odpovědné za zabezpečení okolí letišť měly pro plnění svých povinností odpovídající pravomoci.
(8)
Na letištích by měly být poskytovány zvláštní služby uvedené v hlavě B přílohy IV (část ADR.OPS). V některých případech tyto služby neposkytuje přímo provozovatel letiště, ale jiná organizace nebo státní subjekt, nebo kombinace obou. V těchto případech by měl mít provozovatel letiště, jako subjekt odpovědný za provoz letiště, uzavřeny dohody a definovány způsoby kontaktu s těmito organizacemi nebo subjekty, aby bylo zajištěno poskytování služeb v souladu s požadavky uvedenými v příloze IV. Jsou-li takové dohody uzavřeny a způsoby kontaktu definovány, má se za to, že provozovatel letiště splnil svou povinnost a neměl by být považován za zodpovědného či právně odpovědného za nesplnění povinností ze strany jiného subjektu, který je součástí dohody, za předpokladu, že splnil veškeré použitelné požadavky a povinnosti stanovené v tomto nařízení týkající se jeho odpovědnosti podle dané dohody.
(9)
Nařízení (ES) č. 216/2008 se týká pouze osvědčení pro letiště, která mají vydat příslušné úřady s ohledem na bezpečnost. Proto aspekty stávajících vnitrostátních osvědčení pro letiště, které se netýkají bezpečnosti, zůstávají nedotčeny.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou založena na stanovisku Evropské agentury pro bezpečnost letectví v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla, která se týkají:
a)
podmínek pro stanovení certifikační předpisové základny použitelné na letiště a pro její oznámení žadateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
b)
podmínek pro vydávání, zachování, změnu, omezení, pozastavení nebo zrušení osvědčení pro letiště a osvědčení pro organizace odpovědné za provoz letišť, včetně provozních omezení týkajících se určitých rysů návrhu letiště, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
c)
podmínek pro provoz letiště v souladu s hlavními požadavky stanovenými v příloze Va a případně v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008, jak je stanoveno v příloze IV;
d)
povinností držitelů osvědčení, jak je stanoveno v příloze III;
e)
podmínek pro schválení a změnu stávajících osvědčení pro letiště vydaných členskými státy;
f)
podmínek pro rozhodnutí o nepovolení výjimek podle čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, včetně kritérií pro nákladní letiště, oznamování vyňatých letišť a přezkum udělených výjimek;
g)
podmínky, za nichž je provoz zakázán, omezen nebo podřízen určitým podmínkám v zájmu bezpečnosti, jak je stanoveno v příloze III;
h)
určitých podmínek a postupů pro prohlášení poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše uvedená v čl. 8a odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 216/2008 a pro dozor nad těmito poskytovateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace a dozoru nad letišti, provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
3. Provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
4. Provozovatelé letišť musí splňovat požadavky stanovené v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„letištěm“ se rozumí jakákoli vymezená plocha (včetně všech budov, instalací a vybavení) na zemi nebo na vodě nebo na pevné konstrukci, pevné konstrukci na moři nebo na plovoucí konstrukci, která je zcela nebo zčásti určena pro přílety, odlety a pozemní pohyby letadel;
2)
„letounem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch s pohonem, vyvozující vztlak za letu hlavně z aerodynamických sil na plochách, které za daných podmínek letu zůstávají vůči letadlu nepohyblivé;
3)
„letadlem“ se rozumí zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře z reakcí vzduchu, které nejsou reakcemi vůči zemskému povrchu;
4)
„odbavovací plochou“ se rozumí vymezená plocha určená k umístění letadel pro účely nástupu a výstupu cestujících, nakládky nebo vykládky pošty nebo nákladu, doplňování paliva, parkování nebo údržby;
5)
„službami řízení provozu na odbavovací ploše“ služby poskytované k řízení činností a pohybu letadel a vozidel po odbavovací ploše;
6)
„auditem“ se rozumí systematický, nezávislý a zdokumentovaný postup získávání důkazních informací a jejich objektivního hodnocení s cílem určit rozsah, v jakém jsou splněny požadavky;
7)
„certifikačními specifikacemi“ se rozumějí technické normy přijaté agenturou, které uvádějí způsoby průkazu souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcími pravidly a které může organizace použít pro účely certifikace;
8)
„příslušným úřadem“ se rozumí úřad určený v každém členském státě, kterému jsou uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi;
9)
„průběžným dozorem“ se rozumějí úkoly, které příslušný úřad vykonává kdykoli při provádění programu dozoru k ověření, že podmínky, za kterých bylo osvědčení uděleno, jsou nadále plněny v celém průběhu jeho období platnosti;
10)
„dokumentem o schválení odchylky a opatřeních (Deviation Acceptance and Action Document, DAAD)“ se rozumí dokument vyhotovený příslušným úřadem za účelem sestavení důkazů, které odůvodňují schválení odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou;
11)
„prohlídkou“ se rozumí nezávislé hodnocení pomocí pozorování a posuzování, které je spojeno, je-li to vhodné, s měřením, zkoušením nebo porovnáváním za účelem ověření souladu s platnými požadavky;
12)
„pohybem“ se rozumí vzlet nebo přistání;
13)
„překážkou“ se rozumí všechny pevné (trvalé nebo dočasné) a mobilní objekty nebo jejich části, které:
-
se nacházejí na ploše určené pro pozemní pohyby letadel, nebo
-
zasahují nad stanovenou plochu určenou k ochraně letadel za letu, nebo
-
se nacházejí vně těchto stanovených ploch a byly vyhodnoceny jako nebezpečné pro letecký provoz;
14)
„překážkovou plochou“ se rozumí plocha, která vymezuje horní hranici, k níž mohou dosáhnout předměty zasahující do vzdušného prostoru;
15)
„ochranou plochou“ se rozumí plocha stanovená pro světelnou sestupovou soustavu pro vizuální přiblížení, nad kterou nesmí zasahovat objekty nebo rozšíření stávajících objektů, s výjimkou případů, kdy by podle názoru příslušného úřadu nový objekt nebo rozšíření byly zastíněny stávajícím neodstranitelným objektem.
Článek 3
Dozor nad letišti
1. Členské státy určí jeden nebo více subjektů jakožto příslušné úřady, jimž jsou v členském státě uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi.
2. Příslušný úřad musí být nezávislý na provozovatelích letišť a na poskytovatelích služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Této nezávislosti se dosáhne oddělením, alespoň na funkční úrovni, příslušného úřadu od těchto provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.
3. Pokud členský stát určí jako příslušný úřad více než jeden subjekt, musí být splněny tyto podmínky:
a)
každý příslušný úřad odpovídá za zvlášť vymezené úkoly a zeměpisné oblasti a
b)
mezi těmito subjekty musí být stanovena koordinace pro zajištění účinného dozoru nad všemi letišti a provozovateli letišť, jakož i nad poskytovateli služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
4. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost a zdroje nezbytné pro plnění požadavků stanovených v tomto nařízení.
5. Členské státy zajistí, aby personál příslušného úřadu nevykonával činnosti spojené s dozorem, pokud existují důkazy o tom, že by tak mohlo přímo nebo nepřímo dojít ke střetu zájmů, zejména pokud jde o zájmy rodinné nebo finanční.
6. Personál, jejž příslušný úřad pověří plněním úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem, je zmocněn k provádění alespoň těchto úkolů:
a)
zkoumání záznamů, údajů, postupů a jakéhokoli jiného materiálu, který je pro plnění úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem relevantní;
b)
pořizování kopií těchto záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisů z nich;
c)
požadování ústního vysvětlení na místě;
d)
vstup na letiště, do příslušných prostor, provozních míst nebo jiných příslušných prostor a dopravních prostředků;
e)
provádění auditů, šetření, zkoušek, cvičení, hodnocení, prohlídek;
f)
případně přijímání nebo iniciování vynucovacích opatření.
7. Úkoly uvedené v odstavci 6 se plní v souladu s vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu.
Článek 4
Informace poskytované Evropské agentuře pro bezpečnost letectví
Do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost sdělí členské státy Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) názvy, polohy a letištní kódy ICAO letišť a názvy provozovatelů letišť, jakož i údaje o počtu cestujících a přepravách nákladu na těchto letištích, na něž se vztahují ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008 a tohoto nařízení.
Článek 5
Výjimky
1. Členský stát informuje agenturu o svém rozhodnutí udělit výjimku v souladu s čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008 do jednoho měsíce od přijetí tohoto rozhodnutí. Informace předané agentuře dále zahrnují seznam příslušných letišť, název provozovatele letiště a údaje o počtu cestujících a přepravě nákladu na daném letišti za příslušný rok.
2. Členský stát každoročně přezkoumá provozní údaje letiště, jemuž byla udělena výjimka. Pokud příslušné provozní údaje tohoto letiště za poslední tři po sobě následující roky překročily údaje uvedené v čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, informuje o tom agenturu a výjimku zruší.
3. Komise může kdykoli rozhodnout, že výjimku nepovolí, pokud:
a)
nejsou splněny obecné bezpečnostní cíle nařízení (ES) č. 216/2008;
b)
za poslední tři po sobě následující roky byly překročeny příslušné provozní údaje o cestujících a nákladu;
c)
výjimka není v souladu s jinými příslušnými právními předpisy EU.
4. Pokud Komise rozhodla, že výjimka není povolena, dotčený členský stát výjimku zruší.
Článek 6
Převod osvědčení
1. Osvědčení vydaná příslušným úřadem před 31. prosincem 2014 na základě vnitrostátních právních předpisů zůstávají v platnosti, dokud nebudou vydána v souladu s tímto článkem, nebo pokud taková osvědčení vydána nebudou, tak do 31. prosince 2017.
2. Před uplynutím doby stanovené v odstavci 1 vydá příslušný úřad osvědčení pro dotčená letiště a provozovatele letišť, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
certifikační předpisová základna uvedená v příloze II byla stanovena s použitím certifikačních specifikací vydaných agenturou, včetně všech případů rovnocenné úrovně bezpečnosti a zvláštních podmínek, jež byly zjištěny a zdokumentovány;
b)
držitel osvědčení prokázal soulad s certifikačními specifikacemi, které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení;
c)
držitel osvědčení prokázal splnění těch požadavků nařízení (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcích pravidel, které jsou použitelné pro jeho organizaci a které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení.
3. Odchylně od odst. 2 písm. b) může příslušný úřad rozhodnout, že upustí od prokázání souladu, pokud se domnívá, že tento důkaz představuje nadměrné nebo nepřiměřené úsilí.
4. Příslušný úřad uchovává nejméně po dobu pěti let záznamy o dokumentech týkajících se postupů převodu osvědčení.
Článek 7
Odchylky od certifikačních specifikací
1. Příslušný úřad může do 31. prosince 2024 přijímat žádosti o osvědčení zahrnující odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
tyto odchylky nepředstavují případ rovnocenné úrovně bezpečnosti podle bodu ADR.AR.C.020 a nepředstavují ani případ zvláštních podmínek podle bodu ADR.AR.C.025 přílohy II tohoto nařízení;
b)
tyto odchylky existovaly před vstupem tohoto nařízení v platnost;
c)
těmito odchylkami, které, je-li to vhodné, jsou doprovázeny zmírňovacími a nápravnými opatřeními, nejsou porušeny hlavní požadavky přílohy Va nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
je dokončeno průvodní posouzení bezpečnosti každé takové odchylky.
2. Příslušný úřad sestaví důkazy o splnění podmínek uvedených v odstavci 1 v dokumentu o schválení odchylky a opatřeních (DAAD). Dokument DAAD se připojí k osvědčení. Příslušný úřad uvede dobu platnosti dokumentu DAAD.
3. Provozovatel letiště a příslušný úřad ověří, že podmínky uvedené v odstavci 1 jsou i nadále splněny. V opačném případě musí být dokument DAAD změněn, pozastaven nebo zrušen.
Článek 8
Zabezpečení okolí letišť
1. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány v mezích překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm.
2. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány mimo meze překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm, jež přesahují výšku stanovenou daným členským státem.
3. Členské státy zajistí koordinaci zabezpečení letišť nacházejících se v blízkosti státních hranic s jinými členskými státy.
Článek 9
Sledování okolí letišť
Členské státy zajistí pořádání konzultací v souvislosti s lidskými činnostmi a využitím pozemků, jako jsou tyto:
a)
jakákoli výstavba nebo změna ve využívání půdy v oblasti letiště;
b)
jakákoli výstavba, která může vyvolat překážkami způsobené turbulence, jež by mohly představovat nebezpečí pro provoz letadel;
c)
používání nebezpečných, matoucích či zavádějících světel;
d)
používání vysoce reflexních povrchů, jež mohou způsobit oslňování;
e)
vytvoření ploch, které by mohly podporovat pohyb divoce žijících zvířat, jenž by mohl ohrozit provoz letadel;
f)
zdroje neviditelného záření nebo přítomnost pohyblivých nebo pevných objektů, které by mohly narušovat nebo nepříznivě ovlivňovat výkonnost leteckých komunikačních, navigačních a přehledových systémů.
Článek 10
Řízení nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty
1. Členské státy zajistí, aby nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty byla posuzována prostřednictvím:
a)
stanovení vnitrostátního postupu pro zaznamenání a hlášení střetů letadel s divoce žijícími zvířaty;
b)
shromažďování informací od provozovatelů letadel, letištního personálu a z jiných zdrojů o přítomnosti divoce žijících zvířat, jež představují potenciální nebezpečí pro provoz letadel, a
c)
průběžného hodnocení nebezpečí plynoucího z přítomnosti divoce žijících zvířat prováděného způsobilými pracovníky.
2. Členské státy zajistí, aby hlášení střetů s divoce žijícími zvířaty byla shromažďována a zasílána ICAO za účelem zahrnutí do databáze informačního systému ICAO pro střety s ptáky (IBIS).
Článek 11
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace letišť, provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše a dozoru nad nimi musí splňovat požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení před 31. prosincem 2017.
3. Přílohy III a IV se pro letiště, jimž bylo vydáno osvědčení v souladu s článkem 6, použijí ode dne vydání osvědčení.
4. Letištím, u kterých byl postup certifikace zahájen před 31. prosincem 2014, avšak do uvedeného data k vydání osvědčení nedošlo, se osvědčení vydá teprve tehdy, až splní ustanovení tohoto nařízení.
5. Body ADR.AR.C.050 a ADR.OR.B.060 v přílohách II a III tohoto nařízení se použijí ode dne, k němuž vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Bod ADR.AR.A.015 v příloze II a bod ADR.OR.A.015 přílohy III se použijí pro poskytovatele služeb řízení provozu na odbavovací ploše ode dne, kdy vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
6. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. února 2014.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 139/2014
(2014. gada 12. februāris),
ar ko nosaka prasības un administratīvās procedūras saistībā ar lidlaukiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (1), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1108/2009 (2), un jo īpaši tās 8.a panta 5. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (EK) Nr. 216/2008 mērķis ir Eiropā izveidot un uzturēt augstu un vienveidīgu civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni.
(2)
Regulas (EK) Nr. 216/2008 īstenošanas sakarā ir jāiedibina sīki īstenošanas noteikumi, it sevišķi attiecībā uz lidlauku drošības regulējumu, lai Savienībā uzturētu augstu un vienveidīgu civilās aviācijas drošības līmeni, vienlaikus cenšoties sasniegt izvirzīto mērķi - lidlauku drošības vispārēju uzlabošanos.
(3)
Tālab Komisijai ir jāpieņem vajadzīgie īstenošanas noteikumi, lai pirms 2013. gada 31. decembra ieviestu 8.a panta 5. punktā minētos nosacījumus lidlauku projektēšanai un drošai ekspluatācijai.
(4)
Lai Savienībā nodrošinātu vienmērīgu pāreju un augstu civilās aviācijas drošības līmeni, īstenošanas noteikumos būtu jāatspoguļo jaunākie tehniskie sasniegumi un paraugprakse lidlauku jomā; būtu jāņem vērā piemērojamie Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (turpmāk - “ICAO”) standarti un ieteicamā prakse, tādejādi ievērojot ICAO attiecīgo klasifikāciju visos noteikumu sistēmas līmeņos, kā arī visā pasaulē lidlauku ekspluatācijā gūtā pieredze un zinātniskais un tehniskais progress lidlauku jomā; īstenošanas noteikumiem vajadzētu būt samērīgiem ar lidlauka lielumu, satiksmi, kategoriju un sarežģītību, un ekspluatācijas veidu, kā arī tajā veikto darbību apjomu; tiem būtu jāsniedz vajadzīgā elastība, lai pieeja atbilstības nodrošināšanai būtu individualizēta; un būtu jāgādā par tās lidlauku infrastruktūras atbilstību, kura izstrādāta pirms šīs regulas stāšanās spēkā saskaņā ar atšķirīgajām, dalībvalstu tiesību aktos ietvertajām prasībām.
(5)
Jādod pietiekami daudz laika lidlauku nozarei un dalībvalstu pārvaldes iestādēm, lai tās varētu pielāgoties jaunajam regulatīvajam satvaram un pārbaudīt to sertifikātu nepārtraukto derīgumu, kas izdoti pirms šīs regulas stāšanās spēkā.
(6)
Nolūkā nodrošināt kopējo prasību vienotu piemērošanu ir ļoti svarīgi, lai kompetentās iestādes un attiecīgā gadījumā arī Aģentūra, izvērtējot atbilstību šīm prasībām, izmantotu kopējus standartus; Aģentūrai jāizstrādā akceptējami līdzekļi atbilstības panākšanai un vadlīniju dokumenti, kas atvieglinātu vajadzīgās regulatīvās vienotības veidošanos. Kopējām prasībām būtu jāraisa identiski procesi kompetentajās iestādēs dažādās aviācijas jomās. Tomēr šīm kopējām prasībām nevajadzētu likt šķēršļus arī zināmā mērā atšķirīgu procesu ieviešanai, ja tas vajadzīgs vai ja tas ir lietderīgāk, kā tas ir, piemēram, lidlauku un lidojumu operāciju gadījumā, kad to pārraudzību nodrošina atsevišķas struktūras. Neraugoties uz dažādajiem tehniskajiem risinājumiem, kas ļauj panākt atbilstību, šo prasību mērķim attiecībā uz drošību būtu jāpaliek nemainīgam.
(7)
Attiecībā uz šķēršļu pārvaldību lidlauku tuvumā, kā arī citām darbībām, kuras norisinās ārpus lidlauka robežām, katra dalībvalsts var izraudzīties dažādas iestādes un citus subjektus, kas atbildētu par risku pārraudzību, novērtēšanu un mazināšanu. Šīs regulas mērķis nav mainīt to, kā katrā atsevišķā dalībvalstī šie uzdevumi pašlaik ir sadalīti. Tomēr katrā dalībvalstī būtu jānodrošina vienota organizācija tajās kompetenču jomās, kuras attiecas uz lidlauku apkārtnes aizsardzību un cilvēka darbību izraisītā riska pārraudzību un mazināšanu. Tālab jāgādā, lai iestādēm, kam uzticēti lidlauku apkārtnes aizsardzības pienākumi, būtu šo uzdevumu izpildei nepieciešamā kompetence.
(8)
Lidlaukā būtu jāsniedz īpaši pakalpojumi, kas minēti IV pielikuma B apakšdaļā (Part ADR.OPS). Dažos gadījumos šos pakalpojumus nesniedz lidlauka ekspluatants tieši, bet gan cita organizācija vai valsts subjekts, vai kombinētā veidā abi pēdējie. Šajā gadījumā starp lidlauka ekspluatantu, kurš ir atbildīgs par lidlauka darbību, un šīm organizācijām vai subjektiem būtu nepieciešamas vienošanās un saskarnes, kas nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu atbilstīgi IV pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādas vienošanās un saskarnes ir izveidotas, lidlauka ekspluatants būtu uzskatāms par tādu, kas ir izpildījis savu uzdevumu, un nekādā gadījumā nebūtu uzskatāms par tieši atbildīgu vai atbildīgu par cita tāda subjekta neatbilstībām, ar ko slēgta vienošanās, ar nosacījumu, ka šis ekspluatants ir nodrošinājis atbilstību visām šajā regulā noteiktajām piemērojamajām prasībām un pienākumiem, kas ietilpst tā atbildībā minētās noslēgtās vienošanās satvarā.
(9)
Regula (EK) Nr. 216/2008 attiecas vienīgi uz lidlauku sertifikātu, kuri kompetentajām iestādēm jāizdod, drošības jautājumiem. Tādējādi joprojām netiek ietekmēti tie valstu izdoto lidlauku sertifikātu aspekti, kuri nav saistīti ar drošību.
(10)
Šajā regulā paredzēto pasākumu pamatā ir atzinums, ko izdevusi Eiropas Aviācijas drošības aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 17. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 19. panta 1. punktu.
(11)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 65. pantu izveidotā komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un piemērošanas joma
1. Ar šo regulu nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kas paredz:
a)
nosacījumus, ar kādiem izveido un pieteikuma iesniedzējam dara zināmu lidlaukam piemēroto sertificēšanas pamatu, kā noteikts II un III pielikumā;
b)
nosacījumus, ar kādiem izdod, uztur spēkā, groza, ierobežo, pārtrauc vai atsauc lidlauku sertifikātus, to organizāciju sertifikātus, kas atbild par lidlauku ekspluatāciju, tostarp nosaka ekspluatācijas ierobežojumus saistībā ar lidlauka specifisko projektu, kā izklāstīts II un III pielikumā;
c)
nosacījumus, ar kādiem lidlauku ekspluatē atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 216/2008 Va pielikumā un attiecīgā gadījumā Vb pielikumā noteiktajām pamatprasībām, kā izklāstīts IV pielikumā;
d)
sertifikātu turētāju pienākumus, kā izklāstīts III pielikumā;
e)
nosacījumus, ar kādiem pieņem un konvertē sertifikātus, kurus dalībvalstis jau izsniegušas;
f)
nosacījumus, ar kādiem pieņem lēmumu neatļaut atbrīvojumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 216/2008 4. panta 3.b punktā, tostarp kritērijus kravu pārvadājumu lidlaukiem, paziņošanai par lidlaukiem, kam piešķirts atbrīvojums, un piešķirto atbrīvojumu pārskatīšanai;
g)
nosacījumus, ar kādiem drošības interesēs ekspluatāciju aizliedz, ierobežo vai pakļauj zināmiem nosacījumiem, kā izklāstīts III pielikumā;
h)
konkrētus nosacījumus un procedūras, ar kurām Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.a panta 2. punkta e) apakšpunktā minētie perona pārvaldības pakalpojumu sniedzēji sniedz deklarācijas un ar kurām tiek nodrošināta šo pakalpojumu sniedzēju uzraudzība, kā izklāstīts II un III pielikumā.
2. Kompetentās iestādes, kas iesaistītas lidlauku, lidlauku ekspluatantu un perona pārvaldības pakalpojumu sniedzēju sertifikācijā un uzraudzībā, ievēro II pielikumā noteiktās prasības.
3. Lidlauku ekspluatanti un perona pārvaldības pakalpojumu sniedzēji ievēro III pielikumā noteiktās prasības.
4. Lidlauku ekspluatanti ievēro IV pielikumā noteiktās prasības.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“lidlauks” ir noteikts zemes vai ūdens virsmas iecirknis (ieskaitot jebkuras ēkas, būves un iekārtas) vai iecirknis uz stacionāras konstrukcijas, stacionāras konstrukcijas atklātā jūrā vai peldošas konstrukcijas, kurš ir pilnīgi vai daļēji paredzēts gaisa kuģu atlidošanai, aizlidošanai un kustībai pa tā virsmu;
2)
“lidmašīna” ir par gaisu smagāks gaisa kuģis ar dzinēju, kura cēlējspēks lidojuma laikā rodas galvenokārt no gaisa aerodinamiskās iedarbības uz tā virsmām, kuras dotajos lidojuma apstākļos paliek nekustīgas;
3)
“gaisa kuģis” ir lidaparāts, ko atmosfērā notur mijiedarbība ar gaisu, ja tā nav no zemes virsmas reflektēta mijiedarbība ar gaisu;
4)
“perons” ir noteikts iecirknis, kas paredzēts gaisa kuģu novietošanai, pasažieru izkāpšanai vai iekāpšanai, pasta vai kravas iekraušanai un izkraušanai, degvielas uzpildei, stāvēšanai un tehniskajai apkopei;
5)
“perona pārvaldības dienests” ir uz perona nodrošināta apkalpošana gaisa kuģu un transportlīdzekļu darbības un kustības regulēšanai;
6)
“audits” ir sistemātisks, neatkarīgs un dokumentēts process pierādījumu iegūšanai un to objektīvai novērtēšanai, lai noteiktu, cik lielā mērā prasības ir ievērotas;
7)
“sertifikācijas specifikācijas” ir Aģentūras pieņemtie tehniskie standarti, kuros norādīts, kā apliecināt atbilstību Regulai (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas noteikumiem, un kurus organizācija var izmantot sertifikācijas nolūkā;
8)
“kompetentā iestāde” ir katrā dalībvalstī izraudzīta iestāde, kurai ir pilnvaras un atbildība, kas vajadzīgas, lai sertificētu un uzraudzītu lidlaukus, kā arī to darbībā iesaistīto personālu un organizācijas;
9)
“pastāvīgā uzraudzība” ir uzdevumi, kurus kompetentā iestāde jebkurā brīdī veic uzraudzības programmas īstenošanas nolūkā, lai pārliecinātos, vai sertifikāta darbības laikā joprojām tiek izpildīti visi nosacījumi, ar kādiem šis sertifikāts tika piešķirts;
10)
“novirzes apstiprinājuma dokuments” (Deviation Acceptance and Action Document - DAAD) ir kompetentās iestādes sagatavots dokuments, kurā apkopoti pierādījumi, kas sniegti, lai pamatotu, kāpēc ir apstiprinātas novirzes no Aģentūras izdotajām sertifikācijas specifikācijām;
11)
“inspekcija” ir neatkarīgs novērtējums, kuru veic, novērojot un izdarot spriedumu, vajadzības gadījumā kopā ar mērījumu, testu vai kalibrēšanu, ar mērķi pārbaudīt atbilstību piemērojamajām prasībām;
12)
“operācija” ir [gaisa kuģa] pacelšanās vai nosēšanās;
13)
“šķērslis” ir visi stacionārie (pagaidu vai pastāvīgie) un kustīgie objekti vai to daļas, kuri:
-
atrodas zonā, kas paredzēta gaisa kuģu manevrēšanai pa attiecīgo virsmu, vai
-
ir izvirzīti virs noteiktām virsmām, kuras paredzētas lidojošu gaisa kuģu aizsardzībai, vai
-
atrodas ārpus minētajām virsmām un ir novērtēti kā tādi, kas var būt bīstami aeronavigācijai;
14)
“šķēršļu ierobežošanas virsma” ir virsma, kas nosaka maksimālās robežas, līdz kurām objekti var iesniegties gaisa telpā;
15)
“šķēršļu aizsardzības virsma” ir virsma, kas izveidota glisādes vizuālās indikācijas sistēmai un ko objekti vai esošo objektu pagarinājumi nedrīkst pārsniegt, izņemot tad, ja, pēc atbilstošās iestādes ieskatiem, jauno objektu vai pagarinājumu aizēno esošs nekustams objekts.
3. pants
Lidlauku uzraudzība
1. Dalībvalstis vienu vai vairākus subjektus izraugās par šīs dalībvalsts kompetento(-ajām) iestādi(-ēm) ar attiecīgajām pilnvarām un atbildību, kas vajadzīgas, lai sertificētu un uzraudzītu lidlaukus, kā arī to darbībā iesaistīto personālu un organizācijas.
2. Kompetentā iestāde ir neatkarīga no lidlauka ekspluatantiem un perona pārvaldības pakalpojumu sniedzējiem. Šo neatkarību nodrošina, vismaz funkciju līmenī nošķirot kompetento iestādi no šiem lidlauku ekspluatantiem un perona pārvaldības pakalpojumu sniedzējiem. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā iestāde savas pilnvaras izmanto taisnīgi un pārskatāmi.
3. Ja dalībvalsts par kompetento iestādi izraugās vairākus subjektus, jāizpilda šādi nosacījumi:
a)
katra kompetentā iestāde atbild par konkrēti definētu uzdevumu izpildi un konkrētu ģeogrāfisko apgabalu; un
b)
izveido koordināciju starp šīm iestādēm, lai nodrošinātu visu lidlauku un lidlauku ekspluatantu, kā arī perona pārvaldības pakalpojumu sniedzēju efektīvu uzraudzību.
4. Dalībvalstis gādā, lai kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) būtu nepieciešamās spējas un resursi šajā regulā tām izvirzīto prasību izpildei.
5. Dalībvalstis gādā, lai kompetento iestāžu darbinieki neveiktu uzraudzības pasākumus, ja ir pierādījumi par to, ka šādi pasākumi varētu tieši vai netieši izraisīt interešu konfliktu, jo īpaši saistībā ar ģimenes vai finanšu interesēm.
6. Darbiniekiem, kurus kompetentā iestāde pilnvarojusi veikt sertifikācijas un/vai uzraudzības uzdevumus, jābūt tiesīgiem veikt vismaz šādus uzdevumus:
a)
pārbaudīt reģistrus, datus, procedūras un visus citus materiālus, kas attiecas uz sertifikācijas un/vai uzraudzības uzdevumu izpildi;
b)
paņemt līdzi reģistru kopijas vai izrakstus no šādiem reģistriem, datiem, procedūrām un visiem citiem materiāliem;
c)
uz vietas prasīt mutisku paskaidrojumu;
d)
iekļūt lidlaukos, attiecīgajās telpās, darba vietās vai citās attiecīgās zonās un transporta līdzekļos;
e)
veikt auditus, izmeklēšanas, testus, pasākumu kompleksus, izvērtējumus, inspekcijas;
f)
attiecīgā gadījumā veikt vai ierosināt izpildes nodrošināšanas piespiedu pasākumus.
7. Uzdevumus, kas paredzēti 6. punktā, veic saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.
4. pants
Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai sniegtā informācija
Trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (“Aģentūra”) to lidlauku nosaukumu, atrašanās vietu, ICAO lidostas kodu un lidlauka ekspluatanta nosaukumu, kā arī pasažieru skaitu un kravu operāciju skaitu lidlaukā, kam piemēro Regulas (EK) Nr. 216/2008 noteikumus un šo regulu.
5. pants
Atbrīvojumi
1. Dalībvalsts paziņo Aģentūrai savu lēmumu par atbrīvojuma piešķiršanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 4. panta 3.b punktu viena mēneša laikā pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas. Aģentūrai nosūtītajā informācijā jāiekļauj attiecīgo lidlauku saraksts, lidlauka ekspluatanta nosaukums, kā arī pasažieru skaits un kravu operāciju skaits konkrētajā lidlaukā attiecīgajā gadā.
2. Dalībvalsts ik gadus izskata visu to lidlauku datus par satiksmi, kuriem piemērots atbrīvojums. Ja satiksmes rādītāji šādā lidlaukā trijos pēdējos secīgos gados pārsniedz rādītājus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 216/2008 4. panta 3.b punktā, dalībvalsts par to informē Aģentūru un šo atbrīvojumu atsauc.
3. Turpmāk norādītajos gadījumos Komisija jebkurā laikā var pieņemt lēmumu atbrīvojumu neatļaut:
a)
nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 216/2008 vispārējiem mērķiem attiecībā uz drošību;
b)
trijos pēdējos secīgos gados ir pārsniegti attiecīgie pasažieru skaita un kravu satiksmes operāciju rādītāji;
c)
atbrīvojums neatbilst citiem attiecīgiem ES tiesību aktiem.
4. Ja Komisija ir nolēmusi, ka atbrīvojums nav atļauts, attiecīgā dalībvalsts atbrīvojumu atsauc.
6. pants
Sertifikātu konvertācija
1. Sertifikāti, kurus kompetentā iestāde uz valsts tiesību aktu pamata izdevusi pirms 2014. gada 31. decembra, paliek spēkā, līdz tiek izdoti sertifikāti saskaņā ar šo pantu vai, ja šādi sertifikāti netiek izdoti, līdz 2017. gada 31. decembrim.
2. Pirms 1. punktā minētā perioda beigām kompetentā iestāde izdod sertifikātus attiecīgajiem lidlaukiem un lidlauku ekspluatantiem, ja ir izpildīti šādi kritēriji:
a)
II pielikumā minētais sertifikācijas pamats ir izveidots, izmantojot Aģentūras izdotās sertifikācijas specifikācijas, tostarp gadījumos, kad nodrošināts līdzvērtīgs drošības līmenis un kad identificēti un dokumentēti īpaši nosacījumi;
b)
sertifikāta turētājs ir apliecinājis atbilstību sertifikācijas specifikācijām, kuras atšķiras no tām valsts prasībām, uz kuru pamata tika izdots esošais sertifikāts;
c)
sertifikāta turētājs ir apliecinājis atbilstību tām Regulas (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas noteikumu prasībām, kas piemērojamas viņa organizācijai un ekspluatācijai un kas atšķiras no valsts prasībām, uz kuru pamata tika izdots esošais sertifikāts.
3. Atkāpjoties no 2. punkta b) apakšpunkta, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu atteikties no prasības apliecināt atbilstību, ja tā uzskata, ka šāda apliecināšana rada pārliekas vai nesamērīgas pūles.
4. Ar sertifikātu konvertācijas procedūru saistītos dokumentus kompetentā iestāde arhivē vismaz piecus gadus.
7. pants
Novirzes no sertifikācijas specifikācijām
1. Kompetentā iestāde līdz 2024. gada 31. decembrim var pieņemt sertifikātu pieteikumus, kuros ietvertas novirzes no Aģentūras izdotajām sertifikācijas specifikācijām, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
a)
novirze nav uzskatāma ne par gadījumu, kad nodrošināts līdzvērtīgs drošības līmenis atbilstoši šīs regulas II pielikuma ADR.AR.C.020. punktam, ne arī par gadījumu, kad pastāv īpaši nosacījumi atbilstoši ADR.AR.C.025. punktam;
b)
konkrētās novirzes pastāvēja pirms šīs regulas stāšanās spēkā;
c)
šajās novirzēs ir ievērotas Regulas (EK) Nr. 216/2008 Va pielikumā paredzētās pamatprasības, kuras attiecīgā gadījumā papildina riska mazināšanas pasākumi un korektīvās darbības;
d)
saistībā ar katru atsevišķu novirzi ir veikts drošības novērtējums, kas to pamato.
2. Pierādījumus, kas pamato, ka 1. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, kompetentā iestāde apkopo novirzes apstiprinājuma dokumentā (DAAD). DAAD tiek pievienots sertifikātam. Kompetentā iestāde nosaka DAAD derīguma termiņu.
3. Lidlauka ekspluatants un kompetentā iestāde pārliecinās par to, vai joprojām tiek nodrošināta atbilstība 1. punktā minētajiem nosacījumiem. Ja šāda atbilstība netiek nodrošināta, DAAD tiek grozīts, apturēts vai atsaukts.
8. pants
Lidlauku apkārtnes aizsardzība
1. Dalībvalstis gādā, lai notiktu apspriešanās par to, kā drošību var ietekmēt konstrukcijas, ko ierosināts būvēt šķēršļu ierobežošanas un aizsardzības virsmu robežās, kā arī citu ar lidlauku saistītu virsmu robežās.
2. Dalībvalstis gādā, lai notiktu apspriešanās par to, kā drošību var ietekmēt konstrukcijas, ko ierosināts būvēt ārpus šķēršļu ierobežošanas un aizsardzības virsmu robežām, kā arī citu ar lidlauku saistītu virsmu robežām, kuras pārsniedz dalībvalstu noteikto augstumu.
3. Dalībvalstis nodrošina to lidlauku aizsardzības koordināciju, kas atrodas pie to robežas ar citām dalībvalstīm.
9. pants
Lidlauku apkārtnes pārraudzība
Dalībvalstis gādā par to, lai notiktu apspriešanās par cilvēka darbībām un zemes izmantojumu, tādu kā:
a)
jebkāda apbūve vai zemes izmantošanas pārmaiņas lidlauka zonā;
b)
jebkāda apbūve, kas varētu radīt tādu šķēršļu izraisītu turbulenci, kas varētu būt bīstama gaisa kuģu ekspluatācijai;
c)
bīstamas, dezorientējošas un maldinošas gaismas;
d)
intensīvi atstarojošu virsmu izmantojums, kuras varētu apžilbināt;
e)
tādu zonu izveide, kuras var veicināt savvaļas dzīvnieku aktivitāti, kas varētu kaitēt gaisa kuģu ekspluatācijai;
f)
neredzama starojuma avoti vai kustīgi un nekustīgi objekti, kas var traucēt vai nelabvēlīgi ietekmēt aviācijas sakaru, navigācijas un novērošanas sistēmu darbību.
10. pants
Savvaļas dzīvnieku radītā apdraudējuma pārvaldība
1. Dalībvalstis nodrošina, lai apdraudējums, ko rada sadursmes ar savvaļas dzīvniekiem, tiktu izvērtēts šādi:
a)
izveidojot valsts procedūras visu to gadījumu reģistrēšanai, kad notikusi gaisa kuģu sadursme ar savvaļas dzīvniekiem;
b)
apkopojot lidlauku ekspluatantu, lidlauka darbinieku un citu avotu sniegto informāciju par savvaļas dzīvnieku klātbūtni, kas var apdraudēt gaisa kuģu ekspluatāciju; un
c)
savvaļas dzīvnieku radīto apdraudējumu pastāvīgi izvērtējot kompetentam personālam.
2. Dalībvalstis nodrošina, lai ziņojumi par sadursmēm ar savvaļas dzīvniekiem tiktu apkopoti un nosūtīti ICAO, kas tos iekļauj ICAO IBIS (Bird Strike Information System) datubāzē.
11. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. Kompetentās iestādes, kas iesaistītas lidlauku, lidlauku ekspluatantu un perona pārvaldības pakalpojumu sniedzēju sertifikācijā un uzraudzībā, atbilstību šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām panāk līdz 2017. gada 31. decembrim.
3. Lidlaukiem, kuri sertificēti saskaņā ar 6. pantu, III un IV pielikumu piemēro no sertifikāta izdošanas dienas.
4. Lidlaukiem, kuru sertifikācijas procedūra tika sākta pirms 2014. gada 31. decembra, bet kuriem līdz šim datumam sertifikāts vēl nav izdots, sertifikātu izdot tikai tad, kad tie ir nodrošinājuši atbilstību šai regulai.
5. Šīs regulas II un III pielikuma ADR.AR.C.050. punktu un ADR.OR.B.060. punktu piemēro no dienas, kad stājas spēkā īstenošanas noteikumi par perona pārvaldības pakalpojumu sniegšanu. II pielikuma ADR.AR.A.015. punktu un III pielikuma ADR.OR.A.015. punktu piemēro perona pārvaldības pakalpojumu sniedzējiem no dienas, kad stājas spēkā īstenošanas noteikumi par perona pārvaldības pakalpojumu sniegšanu.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 12. februārī