ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/203
ze dne 9. února 2015
na podporu návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru, vypracovaného Unií, jakožto příspěvek k opatřením pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Činnosti v kosmickém prostoru nabývají na intenzitě a jejich význam je klíčový. Kosmický prostor představuje zdroj pro všechny státy světa. Ty země, jež v kosmickém prostoru dosud žádnou činnost nevyvíjejí, se takové činnosti mohou věnovat v budoucnu. Unie se tudíž domnívá, že posílení bezpečnosti činností v kosmickém prostoru představuje důležitý cíl, jenž přispěje k rozvoji a bezpečnosti států. Tento cíl je součástí politiky Unie pro oblast vesmíru.
(2)
Dne 12. prosince 2003 Evropská rada přijala Evropskou bezpečnostní strategii, v níž jsou určeny globální výzvy a hrozby a v níž se vyzývá k mezinárodnímu řádu založenému na konkrétních pravidlech, jenž má vycházet z účinného multilateralismu a dobře fungujících mezinárodních institucí.
(3)
Evropská bezpečnostní strategie uznává Chartu Organizace spojených národů jakožto základní rámec mezinárodních vztahů, přičemž usiluje o posílení Organizace spojených národů (OSN) a o její uschopnění z hlediska plnění povinností a účinného fungování. V souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů se Unie snaží dosáhnout ve všech oblastech mezinárodních vztahů vysoké míry spolupráce, mimo jiné s cílem zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost.
(4)
Unie je odhodlána vyvíjet a provádět opatření pro transparentnost a budování důvěry jakožto prostředek směřující k dosažení posílené vesmírné bezpečnosti. Značnou pozornost věnuje Unie rovněž otázce rizik plynoucích z kosmického odpadu, bez ohledu na jeho původ, neboť takový odpad je pro stávající i budoucí činnosti překážkou.
(5)
V reakci na rezoluci Valného shromáždění OSN 61/75 ze dne 6. prosince 2006 předložila Unie dne 18. září 2007 návrh mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru (dále jen „kodex chování“) a zahájila konzultace na podporu vypracování předběžného návrhu.
(6)
V závěrech ze zasedání konaného ve dnech 8. a 9. prosince 2008 podpořila Rada Evropské unie první návrh mezinárodního kodexu chování, ke kterému by se státy připojily na dobrovolném základě a který zahrnoval opatření pro transparentnost a budování důvěry a měl být základem pro konzultace s klíčovými třetími zeměmi, které provozují činnosti v kosmickém prostoru nebo na těchto činnostech mají zájem, s cílem zajistit, aby bylo dosaženo znění přijatelného pro co největší počet států.
(7)
Dne 27. září 2010 udělila Rada Evropské unie vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát pokračovat v konzultacích, a to i v širším měřítku, na základě revidovaného znění návrhu kodexu chování vypracovaného Unií v návaznosti na konzultace se zainteresovanými státy.
(8)
Návrh kodexu chování vypracovaný Unií byl mezinárodnímu společenství oficiálně představen ve Vídni dne 5. června 2012. Následně byly zahájeny otevřené konzultace ohledně návrhu znění, jejichž cílem bylo zvýšit transparentnost a inkluzivnost procesu. Uskutečnila se tři kola konzultací - ve dnech 16. a 17. května 2013 v Kyjevě, 20. až 22. listopadu 2013 v Bangkoku a konečně 27. a 28. května 2014 v Lucemburku, přičemž poslední dvě kola konzultací byla věnována projednávání revidovaných znění návrhu. Na každém z těchto zasedání byli přítomni účastníci z více než 60 států, celkově se jich zúčastnili zástupci více než 80 států.
(9)
Na závěr kola otevřených konzultací konaného v Lucemburku ve dnech 27. a 28. května 2014 jeho předseda konstatoval, že proces tří kol otevřených konzultací, uspořádaných v letech 2013 až2014 Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) za účasti Výzkumného institutu OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR), byl cenným příspěvkem k rozvoji lepšího vzájemného pochopení postojů a obav zúčastněných států. Mnozí účastníci konzultací v Lucemburku uvedli, že by si velmi přáli přejít z konzultační do jednací fáze procesu, v níž byzákladem pro budoucí mnohostranná jednání měl být návrh kodexu chování ve znění vypracovaném během otevřených konzultací, k němuž mnohé státy přispěly a jenž zůstal i nadále otevřen dalším změnám. Řada účastníků otevřených konzultací poukázala, že je zapotřebí určitého schválení ze strany OSN. Po konzultacích pořádaných v Lucemburku se Unie rozhodla vypracovat nový návrh znění kodexu chování a uvedla, že je připravena zvážit, jak by mohla dále podpořit budoucí mnohostranná jednání, jakož i možnosti účasti na budoucím kodexu chování a jeho provádění, a vést o těchto otázkách konzultace.
(10)
Klíčový význam pro podporu tohoto procesu mělo rozhodnutí Rady 2012/281/SZBP (1) provedené UNIDIR. Rozhodnutí umožnilo šíření informací a výměnu názorů na kodex chování, jakož i budování kapacit zúčastněných stran v této oblasti, a vedlo k lepšímu povědomí o kodexu chování a k jeho lepšímu chápání. Nejdůležitějšími činnostmi v rámci uvedeného rozhodnutí Rady byly regionální semináře (Kuala Lumpur, prosinec 2012; Addis Abeba, březen 2013; Mexiko, červen 2013; Astana, říjen 2013) a výše zmíněná mnohostranná zasedání konaná ve Vídni (červen 2012), Kyjevě (květen 2013), Bangkoku (listopad 2013) a Lucemburku (květen 2014), jež posloužila jako platforma pro představení kodexu a jednání o něm na mezinárodní úrovni a jejichž prostřednictvím Unie prokázala svůj závazek, že proces bude transparentní a inkluzivní.
(11)
Ve své studii ze dne 12. července 2013 věnované opatřením pro transparentnost a budování důvěry v kosmickém prostoru se skupina vládních odborníků, kterou zřídil generální tajemník OSN na základě rezoluce Valného shromáždění OSN 65/68, zmínila o prezentaci kodexu chování Unií a o otevřených konzultacích konaných v Kyjevě. Skupina vládních odborníků v závěrech a doporučeních ke své studii uvedla, že schvaluje úsilí o přijímání politických závazků, například v podobě mnohostranného kodexu chování, v zájmu podpory zodpovědných činností v kosmickém prostoru a jeho využívání pro mírové účely.
(12)
Valné shromáždění OSN dne 5. prosince 2013 přijalo na základě shody rezoluci A/RES/68/50 o opatřeních pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, v níž vítá zprávu generálního tajemníka OSN obsahující uvedenou studii skupiny vládních odborníků a zmiňuje se o prezentaci Unie týkající se návrhu kodexu chování. Dále se v rezoluci členské státy OSN vyzývají, aby přezkoumaly a provedly opatření pro transparentnost a budování důvěry navrhovaná skupinou vládních odborníků, a generální tajemník se žádá, aby svou zprávu rozeslal příslušným subjektům a organizacím v rámci OSN s cílem umožnit těmto subjektům a organizacím přispět k účinnému provádění závěrů a doporučení uvedených ve zprávě. Příslušné subjekty a organizace OSN se dále vybízejí, aby koordinovaly své činnosti v záležitostech spojených s doporučeními uvedenými ve zprávě.
(13)
S ohledem na impuls vzešlý z procesu otevřených konzultací, jež Unie vedla o návrhu kodexu chování, a na přání mezinárodních partnerů, aby Unie tento proces vedla i nadále až do konečného přijetí kodexu chování a poskytla prostředky pro jeho provedení okamžitě po jeho přijetí, by tento proces, úspěšně zahájený podle rozhodnutí 2012/281/SZBP, měl být nadále podporován na základě nového rozhodnutí Rady.
(14)
Nové rozhodnutí Rady by mělo podporovat další činnost při zvyšování povědomí o opatřeních pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, včetně návrhu kodexu chování, jakož i jednání o kodexu chování a jeho formálního přijetí, přičemž pomoc při plnění kodexu chování a příslušné kontaktní místo by měly být poskytnuty prostřednictvím budoucího rozhodnutí Rady.
(15)
Rada by měla svěřit technické aspekty provádění tohoto rozhodnutí Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) a UNIDIR. Zatímco UNODA již zastává klíčovou roli při provádění doporučení uvedených ve zprávě skupiny vládních odborníků OSN z roku 2013 věnované opatřením pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, UNIDIR bude moci využívat svých zkušeností získaných v rámci regionálních informačních činností prováděných podle rozhodnutí 2012/281/SZBP,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Unie za účelem podpory svého návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru (dále jen „kodex chování“) jakožto příspěvku k vytvoření opatření pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru v souladu s rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/68/50 sleduje tento cíl:
-
na základě zkušeností získaných při provádění rozhodnutí 2012/281/SZBP i nadále vést inkluzivní a transparentní mnohostranný proces týkající se návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru za účasti všech zainteresovaných států s cílem dosáhnout o návrhu kodexu chování co možná nejširší shody za účelem jeho přijetí ze strany mezinárodního společenství.
Článek 2
1. Projekty podporované Unií se budou vztahovat na tyto konkrétní činnosti:
a)
v souvislosti s návrhem mezinárodního kodexu chování a procesem vedeným Unií nadále zvyšovat povědomí, poznatky a pochopení;
b)
nadále zajišťovat rámec pro mnohostranný proces týkající se návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru, jenž mezinárodnímu společenství umožní, prostřednictvím podpory mnohostranných zasedání věnovaných jednáním o návrhu kodexu chování, aby se i nadále zapojovalo do jednání za účelem dosažení co možná nejširší shody ohledně přijetí kodexu chování, jakož i jeho formálního přijetí.
2. Projekty a konkrétní činnosti jsou podrobně popsány v příloze.
Článek 3
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekty uvedené v článku 2 po technické stránce provádí Úřad OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) a Výzkumný institut OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR), jak je uvedeno v příloze. UNODA a UNIDIR dotyčné úkoly plní pod kontrolou vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s UNODA a UNIDIR nezbytná ujednání.
Článek 4
1. Finanční referenční částka pro provádění opatření uvedených v článku 1 činí 1 274 398,85 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet pro celý projekt činí 1 475 955,15 EUR, které budou poskytnuty prostřednictvím spolufinancování ze strany UNODA a UNIDIR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly Unie, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádné provádění příspěvku Unie uvedeného v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s UNODA a UNIDIR finanční dohody. Tyto dohody stanoví, že UNODA a UNIDIR zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření dohod o financování uvedených v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Komise informuje Radu a vysokého představitele o případných potížích v tomto procesu a o dni uzavření dohody o financování do dvou týdnů od podpisu.
Článek 5
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí a vychází přitom z pravidelných zpráv vypracovávaných UNODA a UNIDIR. Tyto zprávy tvoří základ hodnocení prováděného Radou.
2. Komise informuje o finančních aspektech provádění projektů uvedených v článku 2.
Článek 6
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 24 měsíců po dni uzavření příslušných finančních dohod podle čl. 4 odst. 3, nebo šest měsíců po jeho přijetí, nebude-li v této lhůtě uzavřena žádná finanční dohoda.
V Bruselu dne 9. února 2015.
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/203
(2015. gada 9. februāris),
ar ko atbalsta Savienības priekšlikumu starptautiskam Rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām kā ieguldījumu pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumos saistībā ar kosmosā veiktām darbībām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Kosmosā veiktās darbības paplašinās, un tām ir būtiska nozīme. Kosmoss ir resurss visām pasaules valstīm. Tās valstis, kuras vēl neveic darbības kosmosā, iespējams, to darīs nākotnē. Tādēļ Savienība uzskata, ka kosmosā veiktu darbību drošības pastiprināšana ir nozīmīgs mērķis, kas sekmēs valstu attīstību un drošību. Šis mērķis ir iekļauts Savienības kosmosa politikā.
(2)
Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, kurā ir apzinātas globālas problēmas un draudi un pausts aicinājums panākt likumos balstītu starptautisku kārtību, kas pamatotos uz efektīvu daudzpusēju sadarbību, un izveidot labi funkcionējošas starptautiskas iestādes.
(3)
Eiropas Drošības stratēģijā ir atzīts, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūti ir galvenais starptautisko attiecību pamats, un atbalstīta Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) nostiprināšana, nodrošinot tās spējas izpildīt tai uzticētos pienākumus un efektīvi darboties. Savienība tiecas sasniegt augstu sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās, lai inter alia saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķiem un principiem.
(4)
Savienība ir apņēmusies sagatavot un īstenot pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumus, lai tādējādi panāktu lielāku drošību kosmosā. Savienība arī īpaši nopietni uztver jautājumu par apdraudējumu, ko neatkarīgi no to izcelsmes rada kosmiskie atkritumi, kuri nodara kaitējumu pašreizējām un turpmākām darbībām.
(5)
Atbildot uz ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 6. decembra Rezolūciju 61/75, Savienība 2007. gada 18. septembrī iesniedza priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām (“Rīcības kodekss”) un uzsāka konsultācijas, lai sekmētu provizoriska projekta izstrādi.
(6)
Eiropas Savienības Padome 2008. gada 8. un 9. decembra secinājumos atbalstīja starptautiska Rīcības kodeksa pirmo projektu, kurā valstis piedalītos pēc brīvprātības principa un kurā bija iekļauti pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumi, kas kalpotu par pamatu apspriedēm ar nozīmīgām trešām valstīm, kuras veic darbības kosmosā vai kuras ir ieinteresētas kosmosā veiktās darbībās, - lai varētu izstrādāt tekstu, kas būtu pieņemams pēc iespējas lielākam valstu skaitam.
(7)
Eiropas Savienības Padome 2010. gada 27. septembrī piešķīra pilnvaras Eiropas Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) veikt turpmākas un plašākas apspriedes, ņemot vērā Savienības sagatavoto pārskatīto Rīcības kodeksa projekta versiju apspriedes ar ieinteresētajām valstīm.
(8)
Starptautiskā sabiedrība ar Savienības priekšlikumu par Rīcības kodeksa projektu tika oficiāli iepazīstināta Vīnē 2012. gada 5. jūnijā. Pēc tam par projekta tekstu tika uzsākts atvērtu konsultāciju process ar mērķi palielināt minētā procesa pārredzamību un iekļautību. Tika sarīkotas trīs konsultāciju kārtas, no kurām divas pēdējās kārtas notika par Rīcības kodeksa pārskatīto redakciju: 2013. gada 16. un 17. maijā Kijevā, 2013. gada 20.-22. novembrī Bangkokā un, visbeidzot, - 2014. gada 27. un 28. maijā Luksemburgā. Katrā no minētajām sanāksmēm piedalījās dalībnieki vairāk nekā no 60 valstīm, un kopumā tās apmeklēja dalībnieki vairāk nekā no 80 valstīm.
(9)
Luksemburgā 2014. gada 27. un 28. maijā notikušo atvērto konsultāciju noslēgumā priekšsēdētājs secināja, ka atvērto konsultāciju process, ko veidoja trīs kārtas un ko 2013. un 2014. gadā organizēja Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), iesaistoties Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās pētniecības institūtam (UNIDIR), ir sniedzis vērtīgu ieguldījumu, veidojot labāku savstarpējo izpratni par iesaistīto valstu nostājām un bažām. Daudzi Luksemburgā notikušo konsultāciju dalībnieki pauda spēcīgu vēlmi, lai minētais process no konsultāciju posma tiktu virzīts uz sarunu posmu, kura ietvaros atvērto konsultāciju procesā izstrādātajam Rīcības kodeksa projekta tekstam, kurā ieguldījumu ir sniegušas daudzas valstis un kurš joprojām ir atvērts turpmākām izmaiņām, vajadzētu kalpot par pamatu turpmākām daudzpusējām sarunām. Vairāki atvērto konsultāciju procesa dalībnieki norādīja uz nepieciešamību pēc zināma veida atbalsta no ANO puses. Pēc Luksemburgā notikušajām atvērtajām konsultācijām Savienība apņēmās sagatavot jaunu Rīcības kodeksa projekta tekstu un norādīja uz gatavību apsvērt un konsultēties par to, kādā veidā tā vēl varētu atbalstīt turpmākās daudzpusējās sarunas, kā arī pievienošanos gaidāmajam Rīcības kodeksam un tā īstenošanu.
(10)
Padomes Lēmums 2012/281/KĀDP (1), ko īsteno UNIDIR, ir palīdzējis atbalstīt minēto procesu. Tas ir ļāvis izplatīt informāciju, apmainīties viedokļiem un attīstīt ieinteresēto personu, uz kurām attiecas Rīcības kodekss, spējas, kā arī palielinājis informētību un izpratni par Rīcības kodeksu. Galvenie pasākumi, kas notikuši saistībā ar minēto lēmumu, ir reģionālie semināri (Kualalumpura, 2012. gada decembris; Adisabeba, 2013. gada marts; Mehiko, 2013. gada jūnijs; Astana, 2013. gada oktobris) un iepriekš minētās daudzpusējās sanāksmes Vīnē (2012. gada jūnijs), Kijevā (2013. gada maijs), Bangkokā (2013. gada novembris) un Luksemburgā (2014. gada maijs), kas kalpoja par platformu, lai ar Rīcības kodeksu iepazīstinātu un to apspriestu starptautiskā līmenī, kā arī lai demonstrētu Savienības apņemšanos īstenot pārredzamu un iekļaujošu procesu.
(11)
Savā 2013. gada 12. jūlija“Pētījumā par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem saistībā ar kosmosu” valdības ekspertu grupa, ko izveidoja ANO ģenerālsekretārs, ievērojot ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 65/68, atzīmēja to, ka Savienība ir nākusi klajā ar Rīcības kodeksu, kā arī to, ka Kijevā ir notikušas atvērtās konsultācijas. Pētījumā izklāstītajos secinājumos un ieteikumos valdības ekspertu grupa atbalstīja centienus pildīt politiskas saistības, piemēram, daudzpusēju rīcības kodeksu, lai veicinātu atbildīgu rīcību kosmosā un kosmosa izmantošanu miermīlīgiem mērķiem.
(12)
ANO Ģenerālā asambleja 2013. gada 5. decembrī konsensa ceļā pieņēma Rezolūciju A/RES/68/50 par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem saistībā ar kosmosā veiktām darbībām, atzinīgi novērtējot ANO ģenerālsekretāra ziņojumu, kurā ir ietverts valdības ekspertu grupas pētījums, kā arī atzīmējot to, ka Savienība ir nākusi klajā ar Rīcības kodeksa projektu. Minētajā rezolūcijā ANO dalībvalstis tiek arī mudinātas pārskatīt un īstenot valdības ekspertu grupas ierosinātos pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumus un ģenerālsekretārs tiek lūgts minēto ziņojumu izplatīt attiecīgajām ANO struktūrām un organizācijām, lai tās varētu palīdzēt efektīvi īstenot ziņojumā iekļautos secinājumus un ieteikumus. Attiecīgās ANO struktūras un organizācijas tāpat tiek mudinātas koordinēt savu darbību jautājumos, kas saistīti ar ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem.
(13)
Ņemot vērā impulsu, kas gūts atvērto konsultāciju procesā, ko Savienība vadīja saistībā ar Rīcības kodeksa projektu, un starptautisko partneru vēlmi, lai Savienība turpinātu virzīt šo procesu līdz Rīcības kodeksa galīgajai pieņemšanai un nodrošinātu līdzekļus tā īstenošanai uzreiz pēc pieņemšanas, atbalstu procesam, kas veiksmīgi tika uzsākts saskaņā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP, būtu jāturpina sniegt, pamatojoties uz jaunu Padomes lēmumu.
(14)
Ar jauno Padomes lēmumu būtu jāatbalsta turpmākais darbs, lai uzlabotu informētību par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem saistībā ar kosmosā veiktām darbībām, tostarp par starptautiskā Rīcības kodeksa priekšlikumu, kā arī sarunas par Rīcības kodeksu un tā oficiāla pieņemšana; savukārt atbalstu Rīcības kodeksa īstenošanai un tā kontaktpunktam varētu nodrošināt ar turpmāku Padomes lēmumu.
(15)
Šā lēmuma tehniskā īstenošana Padomei būtu jāuztic Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojam (ANO ODA) un UNIDIR. ANO ODA jau ir būtiska nozīme to ieteikumu īstenošanā, kuri iekļauti 2013. gada ziņojumā, ko izstrādāja ANO Valdības ekspertu grupa kosmosā veiktu darbību pārredzamības un uzticības veidošanas pasākumu jautājumos, savukārt UNIDIR varēs balstīties uz pieredzi, kas iegūta reģionālajos informatīvajos pasākumos saskaņā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lai atbalstītu savu priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām (“Rīcības kodekss”) kā ieguldījumu ar kosmosā veiktām darbībām saistītu pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumu izstrādē atbilstīgi ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijai A/RES/68/50, Savienība tiecas īstenot šādu mērķi:
-
izmantojot pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP, turpināt vadīt daudzpusējo procesu saistībā ar priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām, iekļaujošā un pārredzamā veidā iesaistot visas ieinteresētās valstis ar mērķi veidot pēc iespējas plašāku konsensu par Rīcības kodeksa projektu, lai starptautiskā sabiedrība to varētu pieņemt.
2. pants
1. Savienības atbalstītie projekti attiecas uz šādām konkrētām darbībām:
a)
turpināt uzlabot informētību, zināšanas un izpratni par starptautiskā Rīcības kodeksa priekšlikumu un Savienības vadīto procesu;
b)
turpināt nodrošināt satvaru daudzpusējam procesam saistībā ar priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām, kas ļaus starptautiskajai sabiedrībai turpināt iesaisti, lai veidotu pēc iespējas plašāku konsensu attiecībā uz Rīcības kodeksa pieņemšanu, šajā sakarā atbalstot daudzpusējas sanāksmes, kas paredzētas sarunu risināšanai par Rīcības kodeksa projektu, kā arī tā oficiālai pieņemšanai.
2. Projekti un konkrētās darbības ir detalizēti aprakstītas pielikumā.
3. pants
1. Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
2. Projektu, kas minēti 2. pantā, tehnisko īstenošanu veic Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojs (ANO ODA) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās pētniecības institūts (UNIDIR), kā precizēts pielikumā. ANO ODA un UNIDIR veic minētos uzdevumus AP pārraudzībā. Minētajā nolūkā AP noslēgs vajadzīgās vienošanās ar ANO ODA un UNIDIR.
4. pants
1. Finanšu atsauces summa 1. pantā minēto pasākumu īstenošanai ir EUR 1 274 398,85. Visa projekta kopējais aplēstais budžets ir EUR 1 475 955,15, ko nodrošina ar ANO ODA un UNIDIR sniegtu līdzfinansējumu.
2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā noteiktās summas, pārvalda saskaņā ar Savienības procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Komisija uzrauga, vai tiek pareizi īstenots 1. punktā minētais Savienības ieguldījums. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumus ar ANO ODA un UNIDIR. Nolīgumos paredz, ka ANO ODA un UNIDIR ir jānodrošina, lai Savienības ieguldījuma publiskums atbilstu ieguldījuma apjomam.
4. Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minētos finansēšanas nolīgumus cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi un AP par visām grūtībām šajā procesā un - divu nedēļu laikā pēc parakstīšanas - par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
5. pants
1. AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, kuri jāsagatavo ANO ODA un UNIDIR. Minētie ziņojumi ir Padomes veiktā izvērtējuma pamatā.
2. Komisija sniedz informāciju par 2. pantā minēto projektu īstenošanas finanšu aspektiem.
6. pants
1. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
2. Tas zaudē spēku 24 mēnešus pēc 4. panta 3. punktā minēto attiecīgo finansēšanas nolīgumu noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas, ja šajā laikposmā nav noslēgts finansēšanas nolīgums.
Briselē, 2015. gada 9. februārī