PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1313/2014
(2014. gada 10. decembris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1355/2008 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes citrusaugļu importam. Pasākumi tika veikti īpašu maksājumu veidā, kuru summa vienam uzņēmumam bija diapazonā no EUR 361,4 līdz EUR 531,2 par tonnu neto ražojuma svara.
(2)
Eiropas Savienības Tiesa 2012. gada 22. martā atcēla šos pasākumus (3), tomēr 2013. gada 18. februārī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 158/2013 (4) tos noteica atkārtoti.
1.2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2013. gada 12. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (turpmāk “FENAVAL”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 75 % no dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu kopējās produkcijas Savienībā.
(4)
Pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei radīto zaudējumu atkārtošanos.
1.3. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(5)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 25. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
1.4. Izmeklēšana
1.4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(6)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). To tendenču analīze, kas ir svarīgas, lai novērtētu zaudējumu atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
1.4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(7)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja šādām ieinteresētajām personām: pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražotājiem un to attiecīgajām apvienībām, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā un iespējamajās analogajās valstīs, nesaistītiem importētājiem Savienībā un to attiecīgajām apvienībām, Savienības ražotāju piegādātājiem un to attiecīgajām apvienībām, Savienības patērētāju apvienībai, kura ir izrādījusi interesi, un eksportējošās valsts pārstāvjiem. Šīm ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(8)
Ņemot vērā lielo skaitu Ķīnas ražotāju eksportētāju, kā arī nesaistītu importētāju Savienībā, tika atzīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai būtu jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt par izlases metodes nepieciešamību un vajadzības gadījumā veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas procedūras sākuma un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju.
(9)
Tā kā tikai viena Ķīnas ražotāju eksportētāju grupa iesniedza pieprasīto informāciju, netika uzskatīts par nepieciešamu veikt ražotāju eksportētāju atlasi.
(10)
Tika apzināti 32 nesaistīti importētāji, kurus uzaicināja sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Septiņi no tiem pieteicās un iesniedza atlasei vajadzīgo informāciju. Trīs nesaistītie importētāji tika atlasīti iekļaušanai izlasē, bet tikai divi no tiem noteiktajā termiņā apstiprināja savu vēlmi piedalīties izlasē.
(11)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija nosūtīja anketas ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kuras pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Savienības ražotājiem, Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, diviem nesaistītiem importētājiem, astoņiem Savienības ražotāju piegādātājiem, Savienības ražotāju piegādātāju vienas apvienības un viena ražotāja analogajā valstī.
(12)
Divas importētāju apvienības pieteicās kā ieinteresētās personas. Pieci nesaistīti importētāji iesniedza savus apsvērumus.
(13)
Attiecībā uz analogās valsts ražotājiem tika apzināti četri uzņēmumi, kurus aicināja sniegt nepieciešamo informāciju. Tikai viens no šiem uzņēmumiem sniedza pieprasīto informāciju un piekrita pārbaudes apmeklējumam.
(14)
Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un zaudējumu atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Halcon Foods S.A.U., Mursija, Spānija,
-
Conservas y Frutas S.A., Mursija, Spānija,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesi (Valensija), Spānija,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valensija), Spānija;
b)
ražotājs eksportētājs Ķīnā:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, Ķīna, un saistītais uzņēmums Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd;
c)
nesaistītie importētāji Savienībā:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburga, Vācija,
-
I. Schroeder KG (GmbH & CO), Hamburga, Vācija;
d)
ražotājs analogajā valstī:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turcija.
1.5. Būtisko faktu izpaušana un uzklausīšanas
(15)
Komisija 2014. gada 13. oktobrī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā bija paredzējusi piemērot antidempinga maksājumus (turpmāk “galīgā informācijas izpaušana”). Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus apsvērumus, tostarp viedokli par galīgajiem konstatējumiem. Personām, kuras to lūdza, tika piešķirta iespēja tikt uzklausītām. Trīs importētāji pieprasīja kopīgu uzklausīšanu, kurā piedalītos uzklausīšanas amatpersona tirdzniecības procedūru jomā, un šī prasība tika izpildīta. Viena Eiropas tirgotāju apvienība pieprasīja uzklausīšanu, kurā piedalītos Komisijas dienesti, un šī prasība tika izpildīta.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(16)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, sagatavoti vai konservēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mandarīni (tostarp tandžerīni un sacumas), klementīni, vilkingi un citi tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, kuri definēti KN pozīcijā 2008 (turpmāk “attiecīgais ražojums”) un kuri patlaban atbilst KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90.
(17)
Attiecīgo ražojumu iegūst, mizojot un sadalot daiviņās konkrētu šķirņu mazos citrusaugļus (galvenokārt sacumas), ko pēc tam konservē vidēji saldā cukura sīrupā, sulā vai ūdenī dažādos iepakojuma izmēros, lai apmierinātu dažādu tirgu īpašās prasības.
(18)
Sacumas, klementīni un citi mazie citrusaugļi ir plaši pazīstami ar kopējo nosaukumu “mandarīns”. Lielākā daļa šo dažādo šķirņu augļu ir piemēroti patēriņam svaigā veidā vai pārstrādei. Tie ir līdzīgi, tāpēc uzskata, ka tie sagatavotā vai konservētā veidā ir viens un tas pats ražojums.
2.2. Līdzīgais ražojums
(19)
Savienības ražotāji apgalvoja, ka importētais ražojums un Savienības ražojums ir līdzīgi, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:
-
abiem ražojumiem ir vienādas vai ļoti līdzīgas fiziskās īpašības, piemēram, garša, forma, lielums un struktūra,
-
tos pārdod, izmantojot tos pašus vai līdzīgus kanālus, un tie konkurē galvenokārt cenas ziņā,
-
abiem ir vienāds vai līdzīgs galīgais izlietojums,
-
tie ir viegli aizvietojami,
-
tie ir klasificēti ar vieniem un tiem pašiem kombinētās nomenklatūras kodiem tarifu nolūkos.
(20)
No otras puses, daži importētāji apgalvoja, ka importētajam ražojumam ir augstāka kvalitāte, jo tajā ir mazāk izjukušu daiviņu (ne vairāk kā 5 %), kā arī labāka garša, izskats un struktūra nekā Savienības ražojumam. Turklāt tie apgalvoja, ka importētais ražojums smaržas ziņā atšķiras no Savienības ražojuma.
(21)
Komisija pārbaudīja šos apgalvojumus un, ņemot vērā pieejamo informāciju, secināja, ka 19. apsvērumā minētie Savienības ražotāju apgalvojumi ir pareizi.
(22)
Importētāju apgalvojumi bija jānoraida šādu iemeslu dēļ:
a)
dažas kvalitātes atšķirības attiecībā uz izjukušo daiviņu daudzumu, garšu, izskatu, smaržu un struktūru neietekmē ražojuma pamatīpašības. Importētais ražojums joprojām ir aizstājams, un tam ir tādi paši vai līdzīgi galalietojuma veidi kā Savienības ražojumam. Attiecīgajā periodā Savienības ražotāji pārdeva savus ražojumus, arī ar izjukušu daiviņu lielāku īpatsvaru, gan importētājiem, gan tām pašām lietotāju/patērētāju kategorijām (piemēram, lielveikalu ķēdēm un miltu izstrādājumu ražošanas nozares piegādātājiem), kurus apkalpoja arī importētāji. Turklāt arī viena lielveikalu ķēde Eiropas Savienībā apstiprināja, ka tā pārdod Eiropas un Ķīnas izcelsmes ražojumus ar vienu un to pašu zīmolu un preču zīmi;
b)
ne vairāk kā 5 % izjukušu daiviņu nav tikai importēto ražojumu ekskluzīva iezīme. Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražotāji piedāvā dažādu iezīmju ražojumus ar atšķirīgu izjukušo daiviņu īpatsvaru, tostarp ražojumus, kas satur ne vairāk kā 5 % izjukušu daiviņu. Daži importētāji no Savienības ražotājiem iegādājās ražojumus, kas satur ne vairāk kā 5 % izjukušu daiviņu.
(23)
Tādēļ, tāpat kā secināts sākotnējā izmeklēšanā, importētais ražojums un Savienībā ražotais produkts ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
3.1. Ievadpiezīmes
(24)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings turpinātos.
(25)
Kā minēts 9. apsvērumā, ņemot vērā to, ka sadarbojās tikai viena uzņēmumu grupa, nebija nepieciešams atlasīt ražotājus eksportētājus Ķīnā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šī uzņēmumu grupa nodrošināja aptuveni 12-20 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ) no attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas uz Savienību.
3.2. Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
3.2.1. Analogā valsts
(26)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (turpmāk “analogā valsts”) vai cenu importam no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu vērtību, tostarp cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, vajadzības gadījumā to atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas procentu.
(27)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu izmantot Turciju kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnai, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo izvēli.
(28)
Piezīmes par Turciju kā analogo valsti netika saņemtas. Neviena ieinteresētā persona neieteica līdzīgā ražojuma ražotājus alternatīvā analogā valstī.
(29)
Viens no Turcijas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sazinājās, proti, Frigo-Pak, noteiktajā laikā iesniedza pilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem un piekrita pārbaudes apmeklējumam uzņēmuma telpās.
3.2.2. Normālā vērtība
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja Turcijā. Šis uzņēmums nepārdeva līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū, tāpēc normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, un saskaņā ar 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, pieskaitot samērīgu procentuālo summu par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām (PVA) izmaksām, un saskaņā ar 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, pieskaitot samērīgu peļņas procentu. Izmantotā PVA likme ir PVA likme, kas šim ražotājam radusies, pārdodot citus konservētus produktus iekšzemes tirgū, un tā sasniedza 10-20 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ). Izmantotā peļņas likme ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā izmantotā likme, t. i., 6,8 %, kas atbilst ES ražošanas nozares peļņai, pirms tai zaudējumus radīja imports par dempinga cenām no Ķīnas.
3.2.3. Eksporta cena
(31)
Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, eksportam uz Savienību pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, kuru Ķīna eksportē uz Savienību pārdošanai.
3.2.4. Salīdzinājums
(32)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu.
(33)
Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, noteikto eksporta cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, pienācīgu uzmanību pievēršot atšķirībām saistībā ar transporta, apdrošināšanas, komisijas un bankas maksām, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.
3.2.5. Dempinga starpība
(34)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(35)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, minētais salīdzinājums apliecināja dempinga esību. Dempinga starpība pārsniedza 60 %.
(36)
Attiecībā uz Ķīnu kopumā, salīdzinot vidējo svērto eksporta cenu Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, kā ziņojis Eurostat, un analogajai valstij noteikto vidējo svērto normālo vērtību (kas atbilstīgi koriģēta, lai atspoguļotu iespējamo Ķīnas importa ražojumu klāstu, ņemot vērā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, ES pārdoto salīdzināmu ražojumu klāstu), tika konstatēts vēl augstāks dempinga līmenis.
(37)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka atšķirībā no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Spānijas ražotājiem tai nebija nekādas iespējas pārbaudīt aprēķinu precizitāti (dempings un zaudējumi), un tādēļ lūdza Komisiju iesniegt sīku informāciju par dempinga aprēķināšanu. Uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē veiktās uzklausīšanas laikā trīs importētāji arī norādīja, ka tie būtu vēlējušies saņemt sīku informāciju par dempinga aprēķināšanu.
(38)
Šajā saistībā jānorāda, ka dati, uz kuriem Komisija pamatoja savus aprēķinus, ietver komercnoslēpumus un konfidenciālu informāciju. Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un sniedza šos datus, ir pienācīgi saņēmis konkrētu informāciju par dempinga un zaudējumu aprēķināšanu un nav iesniedzis nekādas piezīmes vai lūgumus par precizējumiem. Komisija nevar darīt šos datus pieejamus citām ieinteresētajām personām, jo tādējādi netiktu ievērota to konfidencialitāte. Tomēr Komisijas izmantotā metodoloģija, kā aprakstīts iepriekš 30.-36. apsvērumā, tika izpausta visām ieinteresētajām personām. Minētās uzklausīšanas laikā uzklausīšanas amatpersona informēja importētājus par iespēju pieprasīt Komisijas aprēķinu pārbaudi, ja tiem ir radušās šaubas par to precizitāti. Tomēr trīs importētāji nepieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos šajā jautājumā.
(39)
Tomēr Eiropas tirgotāju apvienība pati aprēķināja dempinga starpību, salīdzinot Ķīnas importa vidējās cenas, par ko ziņojis Eurostat, ar Turcijas importa vidējām cenām, par ko ziņojis Eurostat. Saskaņā ar minētās tirgotāju apvienības datiem šis salīdzinājums liecina, ka dempinga līmenis ir aptuveni par 30 % zemāks. Šajā saistībā vispirms jāatzīmē, ka termiņa beigu pārskatīšanā dempinga precīzais līmenis ir mazāk svarīgs nekā izmeklēšanā, kurā nosaka maksājuma līmeni. Otrkārt, kā paskaidrots iepriekš 30.-33. apsvērumā, Komisijas aprēķinu pamatā bija dati par “faktisku” normālo vērtību, ko iesniedzis Turcijas ražotājs, kurš sadarbojās un attiecībā uz kuru tika veikta pārbaude, un salīdzinājums ar Ķīnas eksporta cenām tika veikts detalizētā līmenī. Līdz ar to dati, uz kuriem Komisija balstīja savus aprēķinus, tiek uzskatīti par daudz ticamākiem un precīzākiem nekā aplēse, ko ierosinājusi apvienība savās piezīmēs, kas iesniegtas pēc informācijas izpaušanas.
(40)
Uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē veiktās uzklausīšanas laikā trīs importētāji apgalvoja, ka dempings nepastāv. Šo apgalvojumu tie pamatoja ar Komisijas konstatējumu, ka vidējās pārdošanas cenas, ko Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, piemēroja vairākos svarīgos tirgos ārpus ES, bija zemākas par vidējām pārdošanas cenām Savienības tirgū. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo dempings nozīmē pārdošanu attiecīgajā tirgū par cenām, kas ir zemākas par normālo vērtību, nevis par cenām, kas ir zemākas par cenām citu trešo valstu tirgos.
3.3. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.3.1. Ievadpiezīme
(41)
Pēc tam, kad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP) tika konstatēts dempings, tika izmeklēta dempinga turpināšanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, un tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā; Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un cenas un Savienības tirgus pievilcība attiecībā uz importu no Ķīnas.
(42)
Lielā PIP posmā ES nebija spēkā nekādi antidempinga pasākumi, jo tie bija anulēti (sk. iepriekš 2. apsvērumu). Šajā laikposmā, kad nebija spēkā pasākumi, imports sasniedza augstāko līmeni 2011./2012. gadā, kam sekoja kritums pārējā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Patiesībā tas drīzāk atspoguļo krājumu veidošanos, nevis patiesu patēriņa palielinājumu/samazinājumu, un to var saistīt ar Ķīnas importa augsto līmeni laikposmā no 2012. gada marta līdz jūlijam, kad pasākumi nebija spēkā.
3.3.2. Ķīnas ražotāju īstenotā ražošana, iekšzemes patēriņš un eksporta jauda
(43)
Attiecībā uz kopējo Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Komisija nesaņēma nekādu informāciju no Ķīnas ražotājiem vai citām ieinteresētajām personām. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija formulēja secinājumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
(44)
Saskaņā ar ziņojumu, ko publicējis ASV Lauksaimniecības departamenta ārvalstu lauksaimniecības dienests (FSA/USDA) un kas tika iekļauts pārskatīšanas pieprasījumā un ir publiski pieejams (7), pārstrādei, t. i., konservētu mandarīnu ražošanai, paredzēto svaigo mandarīnu apjoms Ķīnā laikposmā starp 2009./2010. gadu (520 000 tonnu) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodu (660 000 tonnu) palielinājās par 27 %. Ķīnas izcelsmes konservētu mandarīnu ražošanā bija līdzīga tendence. Saskaņā ar šo ziņojumu Ķīna palielināja konservētu mandarīnu ražošanu no 347 000 tonnu 2009./2010. gadā līdz 440 000 tonnu pārskata izmeklēšanas periodā. Turklāt šajā ziņojumā lēsts, ka konservētu mandarīnu patēriņš Ķīnas iekšzemes tirgū 2013./2014. gadā bija aptuveni 100 000-150 000 tonnu. Tā kā kāds cits publiski pieejams avots lēsa, ka iekšzemes patēriņš ir 50 000-100 000 tonnu (8), aplēse par iekšzemes patēriņu 100 000 tonnu apmērā šķiet pamatota. Ņemot vērā iepriekš minēto informāciju, eksportam pieejamo Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu apjoms pārskata izmeklēšanas periodā tiek lēsts aptuveni 340 000 tonnu.
(45)
Citi pieejamie avoti sniedz nedaudz atšķirīgas aplēses par eksportam pieejamo Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu apjomu laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam (9). Tomēr, neraugoties uz šīm atšķirībām, visi šie avoti norāda, ka eksportam pieejamo Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu apjoms laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam bija vismaz 300 000 tonnu ziņotajā kalendārā gada sezonā. Neviens no šiem avotiem nenorāda, ka eksportam pieejamo Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu apjoms nākotnē varētu ievērojami samazināties.
3.3.3. Savienības tirgus pievilcīgums
(46)
Pat ja imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 19 253 tonnas, sākotnējā izmeklēšanā iegūtie importa dati, kas aptver laikposmu no 2002. gada līdz 2007. gadam, liecina, ka Ķīnas ražotāji Savienības tirgum var novirzīt vairāk nekā 60 000 tonnu sezonā, kā to apstiprināja Eurostat dati par importu 2011./2012. gada sezonā. Turklāt lielais importa līmenis 2011./2012. gadā, kas ir laikposms, kurā pasākumi lielākoties netika piemēroti (proti, no 2012. gada 22. marta), liecina, ka Savienība ir cenu ziņā pievilcīgs tirgus Ķīnas ražotājiem un ka ievērojams apjoms Ķīnas importa par dempinga cenām nonāktu Savienības tirgū, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi.
(47)
Fakts, ka laikposmā no 2002. gada līdz 2007. gadam (kad spēkā nebija nekādi antidempinga pasākumi) Ķīna uz Savienību sezonā vidēji eksportēja ievērojami lielāku apjomu konservētu mandarīnu (par 36 % vairāk) nekā laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam (kad tika noteikti maksājumi, izņemot laikposmu no 2012. gada 22. marta līdz 2013. gada 23. februārim), lai arī kopējais apjoms, kas bija pieejams Ķīnas eksportam visā pasaulē, pirmajā laikposmā bija mazāks nekā otrajā, palielina iespējamību, ka Ķīnas ražotāji palielinās savus eksporta apjomus uz Savienību līmenī, kāds tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā, ja šie pasākumi tiks atcelti.
3.3.4. Cenas eksportam uz trešām valstīm
(48)
Attiecībā uz eksportu uz trešām valstīm izmeklēšana liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējās pārdošanas cenas, ko uzņēmums, kurš sadarbojās, piemēroja eksportam uz vairākiem nozīmīgiem tirgiem (piemēram, Japānu, Malaiziju, Filipīnām un Taizemi), bija zemākas par vidējām pārdošanas cenām Savienībā. Tāpēc ir sagaidāms, ka bez šādiem pasākumiem ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, vismaz daļu no šā eksporta pārorientētu uz Savienību.
(49)
Arī Ķīnas eksporta statistika par sagatavotiem un/vai konservētiem citrusaugļiem hermētiskā traukā liecina par to, ka pastāv iespēja Ķīnas eksportu novirzīt uz Savienību. Balstoties uz šiem statistikas datiem, tiek lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aptuveni 20 000 tonnu attiecīgā ražojuma tika pārdotas citiem eksporta galamērķiem par vidējām cenām, kas ir zemākas nekā ES, lai arī šajos tirgos importam no Ķīnas netika piemēroti nekādi antidempinga maksājumi. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis apjoms atbilstu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam iekšzemes tirgū un 71 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma. Citiem vārdiem sakot, ņemot vērā Eiropas konservēto mandarīnu tirgus pašreizējo lielumu (kopējais patēriņš ES: 44 523 tonnas) un Ķīnas eksporta statistikas datus, pašreizējais Ķīnas eksporta apjoms ES plus iespējamais apjoms, ko ir ekonomiski izdevīgi novirzīt uz Savienību, gandrīz pilnībā apmierinātu ES pieprasījumu pēc konservētiem mandarīniem.
3.3.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(50)
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas imports turpināja ieplūst Savienības tirgū par dempinga cenām. Ņemot vērā dempinga turpināšanos un to, ka Savienības tirgus ir nozīmīgs tirgus, kas iepriekš bija pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem, kā arī pieejamo ražošanas jaudu Ķīnā, kas pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, un Ķīnas ražotāju apliecināto vēlmi un spēju strauji palielināt eksportu uz Savienību, ja būtu attiecīgs stimuls, tiek secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti.
4. ZAUDĒJUMI
4.1. Vispārīgas piezīmes
(51)
Mandarīnu ražu novāc rudenī un ziemā, un ražas novākšanas un pārstrādes sezona ilgst no oktobra sākuma līdz aptuveni nākamā gada janvāra beigām (attiecībā uz noteiktām šķirnēm - līdz februārim vai martam). Lielāko daļu pirkuma līgumu (piemēram, ar nesaistītiem importētājiem) un pārdošanas līgumu slēdz katras sezonas pirmajos mēnešos. Mandarīnu konservēšanas rūpniecībā parasti kā pamatu salīdzināšanai izmanto sezonu (periodu no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim). Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Komisija šo metodi izmantoja savā analīzē.
4.2. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare
(52)
Pārskata izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja pieci Savienības ražotāji. Kopējais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika noteikts, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, ko snieguši četri atsevišķi ražotāji un kas tika pārbaudītas, veicot pārbaudes uz vietas. Ražošanas apjomu attiecībā uz pēdējo ražotāju, kurš pienācīgi nesadarbojās un par kuru netika veikta pārbaude uz vietas, noteica, pamatojoties uz ražotāja iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem, kas salīdzinātas ar sūdzību. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības kopējais ražošanas apjoms pārskata izmeklēšanas periodā tika lēsts aptuveni 28 500 tonnas.
(53)
Tiek secināts, ka iepriekš minētie Savienības ražotāji saražo visu attiecīgo produkciju Savienībā un tādējādi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
4.3. Šķietamais patēriņš Savienības tirgū
(54)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat ziņotajiem importa datiem Taric (Kopienas integrētā muitas tarifa) līmenī, kas tādējādi precīzi atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu ES.
(55)
Jāatzīmē, ka, lai gan šī analīze ir balstīta uz sezonām, nevis kalendārajiem gadiem, iepriekš minētā metodoloģija ne vienmēr atspoguļo patēriņu rūpniecisko lietotāju/patērētāju līmenī. Ņemot vērā galvenās izejvielas (svaigi augļi) sezonalitāti, bieži vien šajā nozarē importētāji un Savienības ražotāji veido krājumus, ja svaigi augļi tiek konservēti, un pārdod pārstrādātos ražojumus izplatītājiem vai rūpnieciskajiem lietotājiem visa gada garumā. Tādējādi patēriņu dažreiz var ietekmēt krājumu veidošana.
(56)
Attiecīgajā periodā patēriņu Savienībā raksturo šāda dinamika.
1. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Patēriņš Savienībā (tonnas)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
109
136
67
(57)
Attiecīgajā periodā citrusaugļu patēriņš Savienībā saglabājās vidēji nedaudz mazāks par 70 000 tonnu. Tomēr augstāko līmeni imports bija sasniedzis 2011./2012. gadā, kam sekoja kritums pārskata izmeklēšanas periodā. Tas drīzāk atspoguļo krājumu veidošanu, nevis patiesu patēriņa palielinājumu/samazinājumu un ir saistīts ar Ķīnas importa augsto līmeni, kas bija vērojams laikposmā no 2012. gada marta līdz jūlijam, kad pasākumi uz laiku tika atcelti (sk. 2. apsvērumu). Augstais importa līmenis 2011./2012. gadā tika kompensēts ar zemāku importa līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tādējādi arī mazāku patēriņu Savienībā.
(58)
Daži importētāji apgalvoja, ka viņi nav veidojuši uzkrājumus. Viņi norādīja arī, ka kopš 2011. gada 6. oktobra, kad ģenerāladvokāts sniedza atzinumu lietā C-338/10, tie jau bija pārliecināti, ka Tiesa atcels antidempinga pasākumus. Tāpēc attiecīgā ražojuma muitošanu tie atlika, līdz Tiesa pieņems galīgo spriedumu.
(59)
Šajā saistībā būtu jāatgādina, ka krājumu veidošanu var definēt kā rezerves uzkrāšanu un uzglabāšanu. Komisijas rīcībā esošie dati liecina, ka kopš pasākumu atcelšanas 2012. gada 22. martā attiecīgais ražojums milzīgos daudzumos tika importēts līdz 2012. gada jūlijam (vidēji gandrīz 9 000 tonnu mēnesī). Pēc tam un līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām vidējais importa apjoms samazinājās tikai aptuveni līdz 1 650 tonnām mēnesī, kas ir aptuveni par 2 000 tonnām mēnesī mazāk salīdzinājumā ar vidējo importa apjomu periodā pirms pasākumu atcelšanu. Komisija secināja, ka, lai panāktu šādu ievērojamu ikmēneša importa apjomu salīdzinoši īsā laikposmā, importētāji uzkrāja attiecīgo ražojumu lielos daudzumos. To apstiprināja arī daži importētāji, kuri atzina, ka tie aizkavējuši muitošanu, tiklīdz guvuši pārliecību, ka antidempinga maksājumi tiks atcelti. Tāpēc apgalvojums, ka importētāji neveidoja krājumus, bija jānoraida.
4.4. Imports no Ķīnas Savienībā
(60)
Tā kā tikai viena Ķīnas eksportētāju grupa sadarbojās izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šī grupa veidoja aptuveni 12-20 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ) no kopējā importa no Ķīnas, tika secināts, ka Eurostat dati (vajadzības gadījumā Taric (Kopienas integrētā muitas tarifa) koda līmenī) ir visprecīzākais un labākais informācijas avots, lai noteiktu importa apjomu un cenas. Tomēr tika pārbaudītas arī Ķīnas eksportētāja, kurš sadarbojās, noteiktās atsevišķās cenas.
4.4.1. Apjoms un tirgus daļa
(61)
Ķīnas importa apjoms un atbilstošās tirgus daļas attiecīgajā periodā mainījās šādi.
2. tabula
Imports no Ķīnas
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Importa apjoms (tonnas)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
89
126
41
Tirgus daļa
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2008. gadā importa apjoms no Ķīnas kopumā samazinājās. Jāatgādina, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā (2006./2007. g.) imports veidoja 56 108 tonnas.
(63)
Kā paskaidrots iepriekš, augstākais importa līmenis tika sasniegts 2011./2012. gadā. Skaidrs, ka šāds līmenis tika sasniegts tāpēc, ka 2012. gada martā tika atcelti antidempinga pasākumi. Aplūkojot Ķīnas importa ikmēneša izmaiņas, pamatojoties uz Eurostat datiem, redzams, ka Ķīnas imports svārstījās robežās no 2 000 līdz 6 000 tonnām mēnesī, laikposmā no 2012. gada marta līdz 2012. gada jūlijam sasniedzot 6 000 līdz 12 000 tonnu līmeni (vidēji gandrīz 9 000 tonnu mēnesī). Šajā sakarā jāatzīmē, ka pasākumi tika atcelti 2012. gada martā un atkārtoti ieviesti 2013. gada februārī, bet reģistrācija tika ieviesta 2012. gada 29. jūnijā (10), kam bija negatīva ietekme uz importu.
(64)
Tāpat kā importa apjoms Ķīnai piederošā tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 71 % līdz 43 %. Pat ņemot vērā ietekmi, ko radīja Ķīnas importa neparasti augstais līmenis 2011./2012. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tirgus daļa samazinājās no aptuveni 70 % 2009./2010. gadā līdz vidēji 55 % turpmākajos gados.
4.4.2. Cenas un to samazinājums
3. tabula
Imports no Ķīnas
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Vidējā importa cena (EUR/tonna)
677
744
1 068
925
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
110
158
137
(65)
Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas palielinājās par 37 %. Tomēr jāatzīmē, ka cenas būtiski palielinājās līdz 2011./2012. gadam un samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(66)
Tā kā vienīgā eksportētāja, kurš sadarbojās, importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja tikai aptuveni 12-20 % (diapazons ir norādīts konfidencialitātes apsvērumu dēļ) no Ķīnas importa, cenu samazinājums tika izvērtēts arī attiecībā uz kopējo Ķīnas eksportu, pamatojoties uz importa statistiku.
(67)
Šim nolūkam Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām CIF cenām (cena, apdrošināšana un frakts), kas atbilstoši Eurostat datiem bija noteiktas importam no Ķīnas. Šīs CIF cenas (cena, apdrošināšana un frakts) tika koriģētas, lai ņemtu vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas maksu un pēcimporta izmaksas.
(68)
Šis salīdzinājums liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma importa cenas bija par 4,8 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, aprēķinos ņemot vērā spēkā esošo antidempinga maksājumu ietekmi. Tomēr, ja importa cenu noteikšanā neņem vērā antidempinga maksājumus, cenu samazinājuma starpība sasniedz 28 %.
(69)
Attiecībā uz importa cenām, par kurām ziņojis Ķīnas eksportētājs, kurš sadarbojās, un kas attiecīgi koriģētas, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēta cenu samazinājuma starpība 14 % apmērā, ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus. Neņemot vērā antidempinga maksājumu ietekmi, cenu samazinājuma starpība sasniedza 20 %. Jāatzīmē, ka pārskata izmeklēšanas periodā lielākā daļa eksporta tika veikta, kad pasākumi bija atcelti.
4.5. Imports Savienībā no citām trešām valstīm
(70)
Attiecīgajā periodā importa no citām trešām valstīm tirgus daļa nepārsniedza 11,2 %. Lielākā daļa šā importa (vismaz 89 % attiecīgajā periodā) bija no Turcijas.
4. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
200
250
117
Tirgus daļa
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(71)
Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, izvērtējumā par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
(72)
Lai gan visi pieci Savienības ražotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tika uzskatīts, ka viena ražotāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem nebija iespējams izmantot pilnībā, jo tās nebija pārbaudītas pārbaudē uz vietas. Tādējādi analīzi veica, pamatojoties uz šādu metodoloģiju.
(73)
Makroekonomiskie rādītāji (ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, izaugsme, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza minētie četri Savienības ražotāji, kuri pilnībā sadarbojās. Attiecībā uz ražotāju, kura atbildes uz anketas jautājumiem netika pārbaudītas, novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šā ražotāja sniegto informāciju, kas iespēju robežās tika salīdzināta ar sūdzībā iekļautajiem datiem un revidētajiem finanšu pārskatiem.
(74)
Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, peļņas no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algu) analīzi veica to četru Savienības ražotāju līmenī, kuri pilnībā sadarbojās. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju, kas tika pienācīgi pārbaudīta apmeklējumā uz vietas.
4.6.1. Makroekonomiskie rādītāji
4.6.1.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
5. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Ražošanas apjoms (tonnas)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
282
251
243
Ražošanas jauda (tonnas)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms būtiski palielinājās no aptuveni 12 000 tonnu līdz 29 000 tonnu pārskata izmeklēšanas periodā. 2009./2010. gada sezonā ražošanas apjoms bija neliels, jo Savienības ražošanas nozari joprojām ietekmēja iepriekšējā sezonā importēto Ķīnas izcelsmes konservēto mandarīnu imports par dempinga cenām, kā arī tas, ka nozare glabāja krājumus no iepriekšējās sezonas, kad antidempinga pasākumi nebija spēkā. 2010./2011. gada sezonā, kad jaunajam importam no Ķīnas tika piemēroti spēkā esošie antidempinga pasākumi, ražošanas apjoms pieauga.
(76)
Tā kā Savienības ražošanas jauda attiecīgajā laikposmā nemainījās, attiecīgi pieauga jaudas izmantojums. Tomēr visu laiku tā saglabājās zem 50 %.
(77)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka viens Savienības ražotājs kopš 2012./2013. gada pārtraucis ražošanu un ka šis un divi citi ražotāji esot sarežģītā finansiālā situācijā. Šo iemeslu dēļ tiek apgalvots, ka ražošanas un ražošanas jaudas/izmantošanas rādītāji esot mākslīgi palielināti.
(78)
Šajā saistībā vispirms ir jāatgādina, ka izmeklēšanas laikā apkopotā informācija liecināja, ka visi Savienības ražotāji, kuri veido Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā ražoja visās sezonās. Tādēļ pirmais apgalvojums, ka viens ražotājs pārtraucis ražošanu pārskata izmeklēšanas periodā, ir jānoraida.
(79)
Attiecībā uz apgalvojumu par Savienības ražotāju sarežģīto finansiālo situāciju vienam no Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā tika veikta maksātnespējas procedūra. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka šā ražotāja ražošanas līmenis visā attiecīgajā periodā ievērojami pieauga, savukārt jauda nemainījās, tādēļ tika secināts, ka maksātnespējas procedūra negatīvi neietekmēja šā ražotāja produkcijas apjomu. Attiecībā uz diviem pārējiem Savienības ražotājiem tika sākta maksātnespējas procedūra, bet tikai pēc attiecīgā perioda beigām. Tas apstiprina secinājumu (sk. 96.-98. apsvērumu), ka zaudējumi patiešām atsākās un ka Savienības ražošanas nozare joprojām bija nestabilā finansiālā situācija.
4.6.1.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā
6. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Pārdošanas apjoms (tonnas)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
149
135
135
Tirgus daļa (no Savienības patēriņa)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %.
(81)
Attiecīgajā periodā palielinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. Pat ņemot vērā krājumu veidošanas ietekmi uz Savienības patēriņa līmeni 2011./2012. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, tirgus daļa pieauga no aptuveni 23 % attiecīgā perioda sākumā līdz vidēji 35 % pēdējo divu pārbaudīto gadu laikā.
4.6.1.3. Nodarbinātība un produktivitāte
7. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Nodarbinātība
350
481
484
428
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
137
138
122
Ražīgums (tonnas uz darbinieku)
34
69
61
67
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
205
182
199
(82)
Gan nodarbinātība, gan ražīgums attiecīgajā periodā uzlabojās un atspoguļo kopējo ražošanas un pārdošanas apjoma pieaugumu. Ražīguma pieaugums 2010./2011. gada sezonā bija saistīts ar lielākiem ražošanas apjomiem, jo attiecīgajā periodā pilnībā stājās spēkā antidempinga pasākumi.
(83)
Iepriekš norādītie nodarbinātības rādītāji ir pilna laika ekvivalents, tāpēc tie neatspoguļo saistīto sezonas darba vietu kopējo skaitu. Lai gūtu labāku priekšstatu par darba vietu skaitu, jāatzīmē, ka pilna laika ekvivalents pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilst aptuveni 2 400 sezonas darba vietām.
4.6.1.4. Izaugsme
(84)
Savienības ražošanas nozare spēja savā labā izmantot izaugsmi Savienības tirgū līdz 2011. gadam. Tomēr, tiklīdz pasākumi pret Ķīnu tika atcelti (sk. 2. apsvērumu) un Ķīnas izcelsmes imports pārpludināja Savienības tirgu, Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Pēc tam, kad no jauna tika ieviesti maksājumi, Savienības ražošanas nozare spēja atgūt zaudēto tirgus daļu, lai gan tas pasliktināja nozares finansiālo stāvokli.
4.6.1.5. Dempinga apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(85)
Kā paskaidrots iepriekš 3.2.5. punktā (sk. 34. un 35. apsvērumu), pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings turpinājās ievērojamā apmērā.
(86)
Nevar uzskatīt, ka ietekme, ko faktiskās dempinga starpības apmērs radīja uz Savienības ražošanas nozari, bija nenozīmīga, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu no Ķīnas. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā dempinga, jo īpaši attiecībā uz jaudas izmantojumu un rentabilitāti (salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu).
4.6.2. Mikroekonomiskie rādītāji
4.6.2.1. Krājumi
8. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Krājumi (tonnas)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
146
359
482
(87)
Savienības ražotāji pēdējās divās sezonās ievērojami palielināja savus krājumus. Tas atspoguļo faktu, ka attiecīgajā periodā ražošanas apjoms palielinājās vairāk nekā pārdošanas apjoms.
4.6.2.2. Pārdošanas cenas Savienībā
9. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Vidējā vienības pārdošanas cena (EUR/tonna)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
105
125
111
(88)
Pārskata periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt pārdošanas cenu ES par 11 %. Pieaugums bija īpaši izteikts līdz 2011./2012. gadam, bet vēlāk pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas samazinājās. Tas ir skaidrojams ar augsto Ķīnas importa līmeni laikposmā no 2012. gada marta līdz jūlijam, kad pasākumi nebija spēkā, kā arī ar to, ka Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
4.6.2.3. Rentabilitāte un naudas plūsma
10. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Rentabilitāte
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami uzlabojās 2010./2011.-2011./2012. gadā. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atkal sāka ciest zaudējumus.
(90)
Rentabilitātes uzlabošanās nepārprotami bija saistīta ar to, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu pārdošanas un ražošanas apjomu, kā arī pārdošanas cenu. Tas, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atsākās zaudējumi, ir skaidrojams ar pārdošanas cenu samazinājumu, ko radīja negaidītais Ķīnas importa pieplūdums pēc tam, kad ES Tiesa atcēla maksājumus.
(91)
Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka ievērojams Ķīnas ražojumu apjoms tika importēts laikposmā no 2012. gada marta līdz jūlijam, kad netika piemēroti antidempinga maksājumi. Turklāt tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības cenām, jo īpaši, atņemot antidempinga maksājumu ietekmi. Tas izraisīja vispārēju cenu samazināšanos, kas savukārt radīja būtiskus zaudējumus Savienības ražošanas nozarei.
11. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Naudas plūsma (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Attiecīgajā periodā naudas plūsmas izmaiņas galvenokārt atbilda Savienības ražošanas nozares kopējās rentabilitātes attīstībai saistībā ar krājumu palielināšanās ietekmi, jo īpaši pēdējo divu analizēto gadu laikā.
4.6.2.4. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un izaugsme
12. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Ieguldījumi (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
131
749
75
Ienākums no ieguldījumiem (neto aktīvi)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Attiecīgajā periodā daļa Savienības ražošanas nozares veica ieguldījumus, lai uzturētu un optimizētu esošās ražošanas iekārtas. Ieguldījumu līmenis jo īpaši palielinājās 2011./2012. gadā, ko, visticamāk, veicināja peļņas līmenis šajā periodā un tieši pirms tā. Šos ieguldījumus galvenokārt veica viens Savienības ražotājs, lai nodrošinātu izejvielu piegādes avotu, kas papildinātu esošos avotus, un lai uzlabotu atbilstību vides aizsardzības noteikumiem. Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija vērojama ļoti līdzīga tendence kā rentabilitātes gadījumā.
(94)
Daļa Savienības ražošanas nozares attiecīgajā periodā saskārās ar grūtībām piesaistīt kapitālu, tomēr galu galā spēja pārstrukturēt savu parādu.
4.6.2.5. Algas
13. tabula
2009./2010. g.
2010./2011. g.
2011./2012. g.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indekss (2009./2010. g. = 100)
100
93
91
98
(95)
Vidējais algu līmenis attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabils, savukārt vienības ražošanas izmaksas samazinājās.
4.7. Secinājums
(96)
Zaudējumu analīze liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojās. Antidempinga pasākumu noteikšana 2008. gada beigās ļāva Savienības ražošanas nozarei lēnām, bet stabili atgūties no dempinga kaitējošās ietekmes un turpināt izmantot savu potenciālu Savienības tirgū. Par to, ka Savienības ražošanas nozare guva labumu no pasākumiem, galvenokārt liecina ražošanas un pārdošanas apjoma palielinājums, jo īpaši peļņas pieaugums.
(97)
Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā situācija mainījās. Pasākumi tika atcelti 2012. gada martā, un imports no Ķīnas ievērojami palielinājās līdz 2012. gada jūnijam, kad importam piemēroja reģistrācijas pienākumu. Importētāji izmantoja antidempinga maksājumu atcelšanu, lai izveidotu krājumus 2011./2012. gadā, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tirgoja šos produktus ES tirgū par pazeminātām cenām. Tas izraisīja būtisku cenu spiedienu ES tirgū, un tādējādi nozares finanšu situācija atkal pasliktinājās. Nozarei nebija citas izvēles kā vien pazemināt cenas, lai saglabātu savu pārdošanas līmeni. Tomēr tas būtiski ietekmēja nozares finanšu stāvokli.
(98)
To, ka Savienības ražošanas nozarei joprojām tiek radīti zaudējumi, visuzskatāmāk apliecina vairāki negatīvi finanšu rādītāji, proti, rentabilitāte un naudas plūsma apvienojumā ar augstu krājumu līmeni un zemu jaudas izlietojumu. Šī situācija kavē jaunus ieguldījumus un izaugsmi.
(99)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apšaubīja konstatējumus par zaudējumiem, pamatojoties uz to, ka pārdošanas apjomi, nodarbinātība un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kā arī viena Savienības ražotāja ieguldījumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās.
(100)
Tomēr šis apgalvojums ir jānoraida. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu attiecīgo pārbaudāmo ekonomikas rādītāju saraksts nav izsmeļošs, jo viens vai vairāki no šiem faktoriem nevar droši norādīt, kāds lēmums būtu jāpieņem pārbaudē par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Kā izskaidrots 98. apsvērumā, prasītāja ierosinātie rādītāji nebija noteicošie, lai Komisija varētu izdarīt secinājumus par Savienības ražošanas nozares zaudējumus radošo situāciju. Secinājums par zaudējumu turpināšanos drīzāk tika balstīts uz negatīviem finanšu rādītājiem saistībā ar rentabilitāti un naudas plūsmu apvienojumā ar augstu krājumu līmeni un zemu jaudas izlietojumu.
5. ZAUDĒJUMU TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
5.1. Paredzamā importa apjoma ietekme un ietekme uz cenām pasākumu atcelšanas gadījumā
(101)
Ja pasākumi tiktu atcelti, paredzams, ka importa apjoms palielinātos un radītu vēl lielākus zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Šis apgalvojums ir balstīts uz šādiem elementiem.
(102)
Iepriekš minētā analīze (sk. 44. apsvērumu) liecina, ka, lai gan Ķīnas eksporta apjoms uz Savienību ievērojami samazinājās pēc pasākumu ieviešanas 2008. gada beigās, Ķīnas ražotāji joprojām ražo ievērojamu attiecīgā ražojuma apjomu, kura lielākā daļa ir paredzēta eksportam.
(103)
Attiecībā uz plānoto apjomu un cenām ir skaidrs, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Pirmkārt, apjoma ziņā Savienības tirgus ir pasaulē trešais lielākais tirgus, kurā pārdod Ķīnas izcelsmes konservētos mandarīnus. Turklāt notikumi pēc pasākumu atcelšanas liecina par to, ka Ķīnas ražotāji ir spējīgi ātri eksportēt ievērojamu attiecīgā ražojuma daudzumu Savienības tirgū bez nepieciešamības novirzīt tirdzniecību no citiem tirgiem. Visbeidzot, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā iegūtajiem importa datiem, Ķīna uz Savienības tirgu var viegli eksportēt vairāk nekā 60 000 tonnu sezonā, kas atbilst gandrīz 90 % no vidējā Savienības patēriņa attiecīgajā periodā.
(104)
Ja pasākumu atcelšanas rezultātā Ķīna patiešām palielinātu eksportu uz ES, tas, visticamāk, radītu vispārēju cenu samazinājumu ES tirgū vidējā termiņā. ES ražotājiem tas radītu vēl sarežģītāku situāciju, kā tas paskaidrots turpmāk.
(105)
Otrkārt, attiecībā uz cenām Ķīnas datubāze (11) liecina, ka agrāk Ķīna ievērojamus apjomus eksportēja uz valstīm ārpus ES par cenām, kas ir zemākas nekā eksporta cenas uz ES. Pārskata izmeklēšanas periodā eksporta apjomi uz šīm valstīm ārpus ES bija aptuveni 20 000 tonnu, kas veidoja 71 % no kopējā Savienības nozares ražošanas apjoma. Ņemot vērā ES tirgus pievilcību cenu ziņā, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksportētāji, visticamāk, šos apjomus novirzītu uz ienesīgāko Savienības tirgu.
(106)
Turklāt iepriekš minētā analīze (sk. 68. un 69. apsvērumu) liecina, ka pārskata izmeklēšanas periodā Ķīnas imports Savienības tirgū bija par ievērojami zemākām cenām nekā Savienības ražotāju noteiktās cenas, jo īpaši atņemot antidempinga maksājumu ietekmi. Pat ja Ķīnas importa cenas 2011./2012. gadā, kad pasākumi nebija spēkā, pieauga, to līmenis vēl aizvien bija krietni zem ES cenu līmeņa, kā to apliecina Eurostat dati. Pamatojoties uz iepriekš minēto, cenu starpība 2011./2012. gadā bija pielīdzināma starpībai pārskata izmeklēšanas periodā.
(107)
Sagatavotu vai konservētu citrusaugļu tirgū valda liela konkurence cenu ziņā, jo konkurence galvenokārt pamatojas uz cenām. Šo situāciju vēl vairāk saasina tas, ka ražojumi parasti tiek pārdoti salīdzinoši lielos daudzumos. Ja Savienības tirgū ir pieejams lēts imports par dempinga cenām ievērojamos daudzumos, tas tieši ietekmē vispārējo cenu līmeni Savienības tirgū, kas var radīt vispārēju cenu samazinājumu.
(108)
Antidempinga maksājumu atcelšana attiecīgā perioda beigās ir lielisks piemērs tam, kas notiktu gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.
(109)
Sākot no brīža, kad ES Tiesa anulēja pasākumus, līdz brīdim, kad importam piemēroja reģistrācijas pienākumu, Ķīnas importa apjoms ievērojami un strauji palielinājās. Šo lēto importēto ražojumu milzīgais daudzums Savienības tirgū lika Savienības ražotājiem samazināt cenas, lai saglabātu savu pozīciju pārdošanas un ražošanas apjoma ziņā, kā rezultātā ražotāji cieta zaudējumus.
(110)
Šo situāciju radīja antidempinga maksājumu atcelšana importam tikai piecu mēnešu laikposmā. Ietekme uz Savienības ražošanas nozari noteikti būtu vēl nopietnāka, ja pasākumi zaudētu spēku. Ja atkārtoti tiktu importēti ražojumi lielā apjomā par zemām cenām, Savienības ražošanas nozarei radītie zaudējumi, visticamāk, būtu vēl lielāki. Savienības ražotājiem nāktos saskarties ar ražošanas un pārdošanas apjoma kritumu un cenu samazinājumu, kas radītu lielākus zaudējumus. Aprēķins par cenu samazinājumu, pamatojoties uz 4.4.2. punktā sniegtajiem datiem (sk. 68. un 69. apsvērumu), bet atskaitot antidempinga maksājumus, norāda uz cenu samazinājuma līmeni, kas pārsniedz 20 %.
(111)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības ražošanas nozarei netiktu radīti zaudējumi, jo nākotnē būtu sagaidāms mazāks attiecīgā ražojuma importa apjoms. Šis apgalvojums ir balstīts uz šādiem apsvērumiem. Pirmkārt, svaigu augļu iekšzemes patēriņš Ķīnā nākotnē palielināsies, tāpat kā svaigu augļu eksports no Ķīnas uz Krieviju. Otrkārt, sagaidāms, ka palielināsies arī konservētu mandarīnu iekšzemes patēriņš Ķīnā. Treškārt, Eurostat statistikas dati apliecina iepriekšminēto, jo norāda uz attiecīgā ražojuma mazāku importu kopš 2012/.2013. gada sezonas.
(112)
Tomēr minētie apgalvojumi būtu jānoraida šādu iemeslu dēļ:
a)
pirmkārt, pat tad, ja būtu sagaidāms, ka Ķīnas svaigo augļu iekšzemes patēriņš un eksports palielināsies, pamatojoties uz pieejamajiem datiem (12), tiek lēsts, ka līdzīgā apmērā palielināsies arī Ķīnas ražošanas apjoms. Tāpēc tiek secināts, ka svaigu augļu pieejamība Ķīnas konservu ražošanas nozarei 2013./2014. gada sezonā netiks būtiski ietekmēta;
b)
otrkārt, 44. apsvērumā tika secināts, ka konservētu mandarīnu iekšzemes patēriņš Ķīnā ir aptuveni 100 000 tonnu sezonā, un nekas nenorāda uz to, ka šis rādītājs nākotnē palielināsies. Turklāt prasības iesniedzēji nesniedza nekādus pierādījumus tam, ka patēriņš palielināsies;
c)
attiecībā uz trešo iemeslu jāatgādina, ka zemāku attiecīgā ražojuma importu 2012./2013. gada sezonā (pārskatīšanas izmeklēšanas periodā) var pamatoti izskaidrot ar krājumu veidošanu, kas izriet no milzīgā importa apjoma 2011./2012. gada sezonā pirmo piecu mēnešu laikā pēc pasākumu atcelšanu (sk. 59. apsvērumu).
(113)
Šī pati Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja arī, ka Savienības tirgū pieejamo svaigu augļu lielāki apjomi, kas, iespējams, izriet no Krievijas noteiktā embargo, samazinās šo augļu cenas, tādējādi ļaujot Savienības ražošanas nozarei uzlabot tās konkurētspēju.
(114)
Tomēr šis apgalvojums ir tīri spekulatīvs un nav pamatots ar pierādījumiem. Pat ja izejvielu cenas nākotnē varētu samazināties, to neuzskata par pietiekamu iemeslu, lai nenovērstu importa par dempinga cenām radīto negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Pastāv pamatotas bažas, ka, nesaglabājot minētos pasākumus, imports par dempinga cenām varētu atsākties ievērojamos apjomos un turpinātu radīt zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Tas, iespējams, atņemtu Savienības ražošanas nozarei iespēju pilnībā gūt labumu no pozitīvās ietekmes, ko radītu izejmateriālu cenas iespējamais samazinājums nākotnē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
5.2. Secinājums
(115)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas izcelsmes importam piemērojamo pasākumu atcelšana, visticamāk, turpinātu radīt zaudējumus Savienības ražošanas nozarei.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievads
(116)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, izvērtējot dažādās iesaistītās intereses, proti, no vienas puses, Savienības ražošanas nozares intereses un, no otras puses, importētāju un citu iesaistīto personu intereses.
(117)
Tiek atgādināts - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var izvērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(118)
Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par zaudējumus radošā dempinga turpināšanās iespējamību, var secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
6.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(119)
Savienības ražošanas nozare, ko veido pieci ražotāji Spānijas lauku apvidos, palielināja tirgus daļu un spēja paaugstināt attiecīgā ražojuma cenu līdz līmenim, kas attiecīgā perioda laikposmos, kad spēkā bija pasākumi, ļāva atgriezt uzņēmējdarbību rentablā vai bezzaudējumu līmenī. Ražošanas apjoms un nodarbinātības rādītāji uzlabojās līdzīgā veidā. Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozare būtu daudz sliktākā situācijā, kā tas aprakstīts iepriekš (zaudējumu atkārtošanās iespējamība), turklāt pārdošanas cenas būtu zemākas un zaudējumi palielinātos vēl vairāk (sk. 110. apsvērumu). Būtu apdraudēti arī jauni ieguldījumi, kas paredzēti, lai konsolidētu uzņēmumus un uzlabotu to konkurētspēju attiecīgo ražojumu tirgū. Pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs un palīdzētu vēl vairāk izmantot tās potenciālu Savienības tirgū, kur valda atjaunota konkurence.
6.3. Importētāju/tirgotāju un mazumtirgotāju intereses
(120)
Kā norādīts 10. apsvērumā, ņemot vērā acīmredzami lielo skaitu nesaistīto importētāju, tika piemērots atlases princips. Importētāji galvenokārt atrodas Vācijā, bet arī citās valstīs, piemēram, Apvienotajā Karalistē, Nīderlandē un Čehijas Republikā.
(121)
Izmeklēšanā sadarbojās divi uzņēmumi, kuri pārskata periodā importēja attiecīgo ražojumu. Šo uzņēmumu kopējie darījumi konservētu citrusaugļu tirdzniecības jomā veidoja 3,8 % no to kopējā apgrozījuma. Pat ja konservētu citrusaugļu tirdzniecība nav visrentablākā saimnieciskā darbība šiem uzņēmējiem, tā ir daļa no viņu uzņēmējdarbības modeļa, saskaņā ar kuru atsevišķiem klientiem (piemēram, lielveikalu ķēdēm) tiek piedāvāts ļoti plašs ražojumu klāsts, lai nodrošinātu vērienīgus līgumus, kur mazāk rentablie ražojumi tiek kompensēti ar citu ražojumu pārdošanu un apjomradītiem ietaupījumiem.
(122)
Šķiet, ka nav nekādu norāžu uz to, ka pasākumu turpināšana ievērojami negatīvi ietekmētu šo divu importētāju darbību. Tie nav atkarīgi no šā ražojuma, savukārt piegādes ķēde tika pielāgota izmaksām saistībā ar antidempinga maksājumiem. Turklāt izmeklēšana liecina, ka līdz ar šiem pasākumiem Savienības tirgus netika slēgts Ķīnas eksportētājiem, jo attiecīgo ražojumu ievērojamā daudzumā importēja visā attiecīgajā periodā, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem.
(123)
Cits importētājs apgalvoja, ka antidempinga maksājumi negatīvi ietekmē viņa īstenoto tirdzniecību ar konservētiem citrusaugļiem. Tā kā šis importētājs neiesniedza pārbaudāmus datus, uzskata, ka antidempinga pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme uz šīm personām neatsver pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.
(124)
Dažas personas norādīja uz ražošanas jaudas trūkumu Savienības ražošanas nozarē. Jāatzīmē, ka maksājumu atcelšana varētu radīt situāciju, kurā alternatīvajam piegādes avotam būtu jāizbeidz sava darbība, atstājot importētājiem tikai vienu piegādes avotu (imports no Ķīnas). Jāatgādina, ka lielveikalu ķēdes un mazumtirgotāji augstu vērtē drošu piegādi saviem uzņēmumiem. Viens no tiem atbalstīja pasākumu turpināšanu, lai saglabātu konkurenci un nodrošinātu vismaz divus piegādes avotus. Turklāt Savienības ražošanas nozare, kas joprojām krietni atpaliek no apmierinoša jaudas izmantošanas līmeņa sasniegšanas, var turpināt piegādi Savienības tirgum, kurā ir atjaunota konkurence. Fakts, ka Savienības ražošanas nozare pašlaik nenodrošina Savienības vajadzības 100 % apmērā, nevar attaisnot ne Ķīnas eksportētāju negodīgo tirdzniecības praksi, nedz arī pasākumu atcelšanu šajā lietā.
(125)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka pasākumu turpināšana nepamatoti ierobežotu tās locekļu komercdarbības normālu norisi, jo ievērojama tās daļa ir saistīta ar attiecīgā ražojuma tirdzniecību. Šajā saistībā jānorāda, ka antidempinga maksājumu mērķis ir novērst negodīgu tirdzniecības praksi, t. i., dempingu, nevis ierobežot komercdarbību. Jāatgādina, ka Komisija nonāca pie secinājuma, ka šajā lietā joprojām ir nepieciešams saglabāt korektīvos pasākumus.
6.4. Lietotāju intereses
(126)
Šīs analīzes vajadzībām lietotāji tika iedalīti divās kategorijās: no vienas puses, mājsaimniecības un, no otras puses, profesionālie/rūpnieciskie lietotāji, kuri darbojas tādās nozarēs kā, piemēram, dzērienu, ievārījumu un jogurtu ražošana vai konditorejas ražojumi un ēdināšana.
(127)
Neviena persona kādā no šīm kategorijām vai persona, kas pārstāv to intereses, nepieteicās un nesadarbojās izmeklēšanā.
(128)
Viens importētājs apgalvoja, ka attiecīgajam produktam piemērotie antidempinga maksājumi ierobežotu konkurenci un tādējādi nav Savienības patērētāju interesēs. Netika iesniegti nekādi pierādījumi, lai pamatotu šo apgalvojumu.
(129)
Ņemot vērā to, ka attiecīgajam ražojumam ir ierobežota nozīme Savienības vidusmēra mājsaimniecības budžetā, nekas neliecina, ka iespējamais patēriņa cenu pieaugums, kas izriet no pasākumu saglabāšanas, var atsvērt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.
(130)
Pat tad, ja nevar apstrīdēt, ka maksājumu turpināšana var abstraktā veidā negatīvi ietekmēt profesionālos/rūpnieciskos lietotājus zemākas peļņās normas izteiksmē, nav pierādījumu tam, ka ar attiecīgo ražojumu saistītās izmaksas (salīdzinājumā ar kopējām izmaksām) ir būtiskas. Tādējādi jebkāda negatīva ietekme, kas saistīta ar pasākumu turpināšanu un kas attiecas uz šo lietotāju kategoriju, nebūtu nesamērīga.
6.5. Piegādātāju intereses
(131)
Abi svaigu augļu individuālie piegādātāji Savienības ražošanas nozarei un viena šādu piegādātāju apvienība norādīja, ka pasākumi ir to interesēs un būtu lietderīgi arī attiecībā uz jauniem ieguldījumiem un darba vietām. Augļi, kurus pārdod Savienības ražotājiem, ir nozīmīgs papildu ienākumu avots piegādātājiem, un bez tiem attiecīgajos Spānijas reģionos varētu rasties ievērojami traucējumi lauksaimniecības nozarē. Tiek lēsts, ka tiktu ietekmēti vairāk nekā 2 000 kooperatīvu biedru tikai Valensijas reģionā vien. Attiecībā uz sezonālo darbu, tostarp augļu ievākšanu, transportēšanu un uzglabāšanu, tiek lēsts, ka Valensijas un Mursijas reģionā kopumā tiktu ietekmētas vismaz 2 500 personas.
(132)
No Spānijas piegādātāju apvienības sniegtajiem datiem izriet, ka gadījumā, ja Ķīnas imports pārsniegtu 60 000 tonnu, kas jau ir noticis divas reizes sākotnējās izmeklēšanas laikā, piegādātāji nevarētu pārdot visu sacumu apjomu Savienības konservu ražošanas nozarei.
(133)
Viena Eiropas tirgotāju apvienība apgalvoja, ka piegādātāji varēja rēķināties ar subsīdijām, lai realizētu augļu apjomus, ko nebija iespējams eksportēt Krievijas noteiktā embargo dēļ. Tomēr prasības iesniedzējs nesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu par subsīdijām. Turklāt iespējamās subsīdijas būtu pieejamas tikai attiecībā uz nepārdotajiem augļiem, kas paredzēti eksportam uz Krieviju, taču ne tiem, kas nav pārdoti Savienības ražošanas nozarei saistībā ar zaudējumiem, ko radīja pasākumu atcelšana. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
6.6. Secinājums
(134)
Izmeklēšana apliecināja, ka pastāvošie antidempinga pasākumi nav slēguši Savienības tirgu Ķīnas importam un ir veicinājuši Savienības ražošanas nozares atgūšanos. Tā kā šis atgūšanās process notiek joprojām, pasākumu turpināšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs. Ja pasākumus ļautu atcelt, šis atgūšanās process apstātos, rentablie cenu līmeņi kļūtu nesasniedzami un Savienības ražošanas nozarei rastos lieli zaudējumi. Turklāt tiktu apdraudēts papildu ienākumu avots daudzu kooperatīvu locekļiem un sezonas strādniekiem vairākos lauku apgabalos, kur ir maz citu darba iespēju.
(135)
Pieejamie dati liecina, ka esošie pasākumi nav radījuši būtisku negatīvu ietekmi uz to importētāju Savienībā ekonomisko situāciju, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Ņemot vērā pieejamos datus, par būtisku nevar uzskatīt arī pasākumu ietekmi uz pārējām personām, kuras pieteicās, vai uz importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem un mazumtirgotājiem. Iespējamais cenu kāpums, kas varētu rasties antidempinga pasākumu turpināšanas rezultātā, šķiet, nebūtu nesamērīgs salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares ieguvumiem, kas gūti, novēršot importa par dempinga cenām izraisītos tirdzniecības traucējumus.
(136)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
7. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(137)
Visām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tika nolemts saglabāt esošos pasākumus. Turklāt pēc minētās informācijas nodošanas atklātībā šīm personām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.
(138)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu dažu Ķīnas izcelsmes konservētu augļu importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vēl piecus gadus.
(139)
Dažas personas apgalvoja, ka pasākumi ar kvantitatīvu elementu (kvotu sistēma) ir vēlamāki par antidempinga pasākumiem. Šo apgalvojumu nevar apstiprināt, jo saskaņā ar pamatregulu pasākumu veidu termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā nevar mainīt. Minētais apgalvojums nevar arī likt apšaubīt šajā izmeklēšanā iegūtos secinājumus, proti, ka ir izpildītas prasības antidempinga pasākumu saglabāšanai.
(140)
Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja vēlāk tas nomaina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (13). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(141)
Atbilstoši pamatregulas 15. panta 1. punktam izveidotā komiteja atzinumu nesniedza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums importētiem sagatavotiem vai konservētiem mandarīniem (arī tandžerīniem un sacumām), klementīniem, vilkingiem un citiem tamlīdzīgiem citrusaugļu hibrīdiem bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, kuri definēti KN pozīcijā 2008, kuri patlaban atbilst KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (Taric kodi 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 un 2008309069) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma summa, ko piemēro 1. punktā aprakstītajiem un turpmāk minētajos uzņēmumos ražotajiem ražojumiem, ir šāda:
Uzņēmums
EUR/tonna ražojuma neto svara
Taric papildu kods
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un tā saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, kā noteikts pielikumā
499,6
A889
Visi pārējie uzņēmumi
531,2
A999
2. pants
1. Gadījumos, kad pirms nonākšanas brīvā apgrozībā preces ir tikušas bojātas un tāpēc cena, kas par tām samaksāta vai jāmaksā, tiek sadalīta, lai atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (15) 145. pantam varētu noteikt muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekš minēto 1. pantu, samazina atbilstīgi sadalītās samaksātās vai maksājamās cenas procentuālajai attiecībai.
2. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
3. pants
Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme EUR 499,6 par tonnu neto ražojuma svara, ja jaunais ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:
a)
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim) un sākotnējās izmeklēšanas periodā (no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu;
b)
nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un
c)
pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību attiecīgo ražojumu ievērojamā apjomā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 10. decembrī