ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 14. dubna 2014
o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině
(2014/215/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 213 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vztahy mezi Evropskou unií (dále jen „Unie“) a Ukrajinou se rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství a Východního partnerství. Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Unií a Ukrajinou vstoupila v platnost dne 1. března 1998. Dvoustranný politický dialog a hospodářská spolupráce se dále rozvíjejí v rámci programu přidružení EU-Ukrajina přijatého dne 23. listopadu 2009. Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda o přidružení“), jež zahrnuje i zřízení prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA), byla projednávána v letech 2007 až 2011 a parafována v roce 2012. Dne 21. listopadu 2013 rozhodla ukrajinská vláda pozastavit podpis dohody o přidružení. Po rezignaci ukrajinské vlády v únoru 2014 však současná ukrajinská vláda vyjádřila připravenost podepsat tuto dohodu o přidružení v blízké budoucnosti. Dne 6. března 2014 se Evropská rada ve svém prohlášení o Ukrajině zavázala podepsat ve velmi krátké době všechny politické kapitoly dohody o přidružení a jednostranně přijmout opatření, která Ukrajině umožní významně profitovat z prohloubené a komplexní zóny volného obchodu.
Za tímto účelem Komise dne 11. března 2014 přijala tento návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady.
(2)
Současná politická krize má velmi negativní dopad na již tak svízelnou hospodářskou a finanční stabilitu Ukrajiny. Ukrajina se v současnosti potýká s velmi špatnou a rychle se zhoršující platební bilancí a fiskální situací a její ekonomika se znovu vrací do recese. Tato situace se ještě více zhorší vzhledem k tomu, že Rusko de facto přerušilo poskytování podpory v rámci balíčku pomoci ve výši 15 miliard USD a bylo oznámeno, že od dubna 2014 budou ukončeny snížené ceny plynu, které byly v minulosti poskytovány společností Gazprom. Za těchto okolností Ukrajině významně hrozí platební neschopnost již v blízké budoucnosti.
(3)
Po odstoupení předchozí vlády ukrajinský parlament jmenoval ve dnech 22. a 27. února 2014 nového dočasného prezidenta a novou vládu. Třebaže se Ukrajina vrátila k ústavě z roku 2004 a na 25. května 2014 bylo oznámeno konání prezidentských voleb, nepodařilo se jí obnovit politickou stabilitu, neboť Ruská federace nedávno porušila její svrchovanost a územní celistvost.
(4)
V tomto kontextu Ukrajina žádá mezinárodní dárce a věřitele o naléhavou finanční pomoc. Pokud by Parlament a Rada měly toto rozhodnutí přijmout řádným legislativním postupem v souladu s článkem 212 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), nebylo by možné rychle uvolnit první makrofinanční pomoc Unie ve prospěch Ukrajiny (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v první polovině roku 2014 a řešit tak její naléhavé finanční potřeby, a proto je odůvodněné poskytnout makrofinanční pomoc Unie na základě rozhodnutí Rady přijatého podle článku 213 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Naléhavost této pomoci souvisí s tím, že Ukrajina okamžitě potřebuje další finanční prostředky dodatečně k prostředkům, které poskytnou jiné mezinárodní finanční instituce a další bilaterální dárci a k makrofinanční pomoci, kterou stanoví rozhodnutí Rady 2002/639/ES (1) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 646/2010/EU (2).
(6)
Současná krize na Ukrajině ospravedlňuje výjimečné použití urychleného postupu podle článku 213 Smlouvy o fungování EU. Tímto rozhodnutím o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině nejsou dotčeny jiné budoucí operace makrofinanční pomoci.
(7)
Od rezignace původní ukrajinské vlády Unie při různých příležitostech vyjadřovala své odhodlání podpořit novou vládu s cílem stabilizovat situaci a pokračovat v provádění reforem. Unie také vyslovila svoji ochotu plně podpořit úsilí mezinárodního společenství a mezinárodních finančních institucí, zejména Mezinárodního měnového fondu (MMF), pokud jde o balíček mezinárodní pomoci, který má řešit naléhavé potřeby Ukrajiny za podmínku jasného odhodlání Ukrajiny k provádění reforem. Finanční podpora pro Ukrajinu ze strany Unie je v souladu s politikou Unie stanovenou v evropské politice sousedství a ve Východním partnerství.
(8)
Makrofinanční pomoc Unie by měla být výjimečným finančním nástrojem, který platební bilanci podpoří formou, jež není účelově vázaná a jejímž cílem je řešit potřeby příjemce, které má ohledně okamžité finanční pomoci ze zahraničí. Tato pomoc by měla podpořit provádění politického programu, jehož součástí jsou silná okamžitá korekční opatření a opatření strukturálních reforem, která mají v krátkodobém výhledu zlepšit situaci platební bilance.
(9)
Očekává se, že se ukrajinské orgány a MMF v blízké době dohodnou na hospodářském programu, který se bude opírat o finanční ujednání s MMF.
(10)
Dne 5. března 2014 Komise vzhledem k drasticky se zhoršující situaci platební bilance na Ukrajině oznámila balíček podpory, který zahrnuje navrhovanou makrofinanční pomoc Unie. Tento balíček schválila Evropská rada na svém mimořádném zasedání dne 6. března 2014. Balíček obsahuje finanční pomoc ve výši 11 miliard EUR na období 2014-2020. Zároveň má být ve stejném období v rámci evropského nástroje sousedství, investiční facility sousedství, nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru a v rámci rozpočtu pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiky mobilizováno celkem až 1 565 miliardy EUR ve formě grantů.
Makrofinanční pomoc, kterou stanoví rozhodnutí 2002/639/ES a rozhodnutí 646/2010/EU, lze vyplatit jakmile bude fungovat program MMF.
(11)
Vzhledem k tomu, že Ukrajina je zemí, na kterou se vztahuje evropská politika sousedství, je způsobilá pro získání makrofinanční pomoci Unie.
(12)
Jelikož potřeba Ukrajiny, pokud jde o finanční prostředky ze zahraničí, dramaticky narůstá, očekává se, že zdroje, které mají poskytnout MMF a jiné multilaterální instituce, nebudou zdaleka dostatečné. Naléhavá makrofinanční pomoc Unie, která má být Ukrajině poskytnuta za současných výjimečných okolností, se tak považuje za vhodnou odpověď na žádost Ukrajiny o podporu finanční stabilizace. Makrofinanční pomoc Unie by podpořila hospodářskou stabilizaci Ukrajiny a její program strukturálních reforem a doplnila by zdroje, které budou k dispozici v rámci finančního ujednání s MMF.
(13)
Makrofinanční pomoc Unie by měla Ukrajinu podpořit při obnovení udržitelného stavu, pokud jde o její potřebu finančních prostředků ze zahraničí, a tím přispět k jejímu hospodářskému a sociálnímu rozvoji.
(14)
Výše makrofinanční pomoci Unie vychází z předběžného posouzení zbývajících potřeb, které Ukrajina má ohledně finančních prostředků ze zahraničí, a zohledňuje její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určování výše pomoci byla rovněž zohledněna nutnost zajistit spravedlivé sdílení zátěže mezi Unií a ostatními dárci, dosavadní použití jiných unijních nástrojů zajišťujících Ukrajině finanční prostředky ze zahraničí a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.
(15)
Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními, která byla přijata v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.
(16)
Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Ukrajině. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu poskytování makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.
(17)
Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat odhodlání Ukrajiny sdílet s Unií společné hodnoty, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i odhodlání dodržovat zásady otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.
(18)
Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by mělo být podmíněno tím, že Ukrajina bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran a právního státu, a že zaručí dodržování lidských práv. Specifické cíle makrofinanční pomoci Unie by navíc měly na Ukrajině posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí a prosazovat strukturální reformy zaměřené na podporu udržitelného růstu a konsolidace rozpočtu. Komise by měla pravidelně sledovat plnění výše uvedených podmínek a dosahování těchto cílů.
(19)
V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Ukrajina měla přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s pomocí. Kromě toho je třeba ustanovit, že Komise bude provádět kontroly a Účetní dvůr audity.
(20)
Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady.
(21)
Částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.
(22)
Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.
(23)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (3),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Ukrajině makrofinanční pomoc v maximální výši 1 miliardy EUR s cílem podpořit hospodářskou stabilizaci Ukrajiny a její reformy (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“). Pomoc přispěje k pokrytí naléhavých potřeb, které Ukrajina má ohledně platební bilance, tak jak budou představeny v rámci vládního hospodářského programu podporovaného MMF.
2. Celá částka makrofinanční pomoci se Ukrajině poskytne ve formě půjček. Komise je zmocněna vypůjčit si jménem Unie potřebné prostředky na kapitálových trzích nebo u finančních institucí, aby je mohla dále půjčit Ukrajině. Půjčky mají maximální dobu splatnosti 15 let.
3. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi MMF a Ukrajinou a s hlavními zásadami a cíli ekonomických reforem stanovených v programu přidružení EU-Ukrajina, který byl dohodnut v rámci evropské politiky sousedství.
4. Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům včas příslušné dokumenty.
5. Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu jednoho roku od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí v platnost. Toto období dostupnosti pomoci může být prodlouženo rozhodnutím Rady na návrh Komise.
6. V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Ukrajiny oproti původním předpokladům podstatně sníží, omezí Komise výši poskytované pomoci nebo její poskytování pozastaví či zruší v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2.
Článek 2
Podmínkou poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je, že Ukrajina bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran a právního státu, a zaručí dodržování lidských práv.
Komise sleduje plnění této podmínky po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci
Unie. Tento článek se použije v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (4).
Článek 3
1. Komise vyjedná v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 s ukrajinskými orgány jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky, jakož i finanční podmínky, které se vztahují na makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance; tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění, které bude obsahovat časový rámec pro jejich splnění.
Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky uvedené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických korekčních programů a programů strukturálních reforem prováděných Ukrajinou za podpory MMF.
2. Tyto podmínky mají zejména posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí na Ukrajině, mimo jiné při využívání makrofinanční pomoci Unie. Při navrhování opatření politiky musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok při plnění těchto cílů.
3. Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví ve smlouvě o půjčce uzavřené mezi Komisí a ukrajinskými orgány.
4. Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále plněny podmínky stanovené v čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Ukrajiny v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Komise přitom postupuje v úzké koordinaci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.
Článek 4
1. Pokud budou splněny podmínky stanovené v odstavci 3, Komise poskytne makrofinanční pomoc Unie v jedné nebo dvou splátkách půjčky. Výše každé splátky bude stanovena v memorandu o porozumění. Vyžadují-li to výjimečné okolnosti, může být makrofinanční pomoc Unie poskytnuta v jediné splátce.
2. Na pokrytí makrofinanční pomoci Unie budou případně uvolněny rezervy v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (5).
3. Komise rozhodne o uvolnění splátek, pokud budou splněny všechny následující podmínky:
a)
podmínka stanovená v článku 2;
b)
průběžné uspokojivé výsledky provádění programu politik, který zahrnuje opatření zaměřená na korekci a strukturální reformy podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter;
c)
podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky dohodnuté v memorandu o porozumění budou splněny v určitém časovém rámci.
Pokud bude rozhodnuto o vyplacení druhé splátky, nedojde k němu dříve než tři měsíce po vyplacení první splátky.
4. Nejsou-li splněny podmínky podle odstavce 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie dočasně pozastaví nebo zruší. V těchto případech Komise informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.
5. Makrofinanční pomoc Unie bude vyplacena Ukrajinské národní bance.
6. Pomoc se začne vyplácet bezprostředně poté, co bude fungovat program MMF.
Článek 5
1. Úvěry a půjčky související s makrofinanční pomocí Unie se provedou v eurech se stejným dnem připsání a pro Unii nesmějí obnášet riziko změny splatnosti ani riziko směnných kurzů nebo úrokových sazeb, ani žádné jiné obchodní riziko.
2. Pokud to okolnosti dovolí, může Komise na žádost Ukrajiny přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek půjčky byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.
3. Pokud okolnosti dovolí zlepšení úrokové sazby půjčky, může se Komise na žádost Ukrajiny rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru nebo zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.
4. Veškeré náklady vzniklé Unii související s úvěrovými a výpůjčními operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Ukrajina.
5. Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.
Článek 6
1. Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7).
2. Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.
3. Memorandum o porozumění a smlouva o půjčce, které budou dojednány s ukrajinskými orgány, musí zahrnovat ustanovení, která:
a)
zajistí, aby Ukrajina pravidelně kontrolovala, že financování z rozpočtu Unie bylo použito řádně, přijímala vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podnikla právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;
b)
zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se makrofinanční pomoci Unie, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (8), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (9) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES, Euratom) č. 883/2013 (10);
c)
výslovně povolí Komisi i Evropskému úřadu pro boj proti podvodům nebo jejich zástupcům provádět kontroly, včetně kontrol a inspekcí na místě;
d)
výslovně povolí Komisi a Účetnímu dvoru provádět audity v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, například operačních hodnocení, a
e)
zajistí, aby Unie měla nárok na předčasné splacení půjčky, pokud se prokáže, že se Ukrajina v souvislosti se správou makrofinanční pomoci Unie dopustila podvodu, korupce nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání ohrožujícího finanční zájmy Unie.
4. Během provádění makrofinanční pomoci Unie sleduje Komise prostřednictvím operačních hodnocení, zda Ukrajina řádně dodržuje finanční ujednání, správní postupy a mechanismy vnitřní a vnější kontroly, které jsou z hlediska této pomoci významné.
Článek 7
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 8
1. Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:
a)
vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;
b)
posoudí hospodářskou situaci a vyhlídky Ukrajiny, jakož i pokrok dosažený při provádění politických opatření uvedených v čl. 3 odst. 1;
c)
uvede souvislost mezi podmínkami hospodářské politiky stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnými výsledky Ukrajiny v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.
2. Do dvou let od skončení období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci.
Článek 9
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
PADOMES LĒMUMS
(2014. gada 14. aprīlis),
ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai
(2014/215/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 213. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Eiropas Savienības un Ukrainas attiecības attīstās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) un Austrumu partnerības satvarā. Savienības un Ukrainas Partnerības un sadarbības nolīgums stājās spēkā 1998. gada 1. martā. Divpusējais politiskais dialogs un ekonomiskā sadarbība vēl vairāk attīstījās 2009. gada 23. novembrī pieņemtās ES un Ukrainas asociācijas programmas satvarā. Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“Asociācijas nolīgums”), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), tika apspriests no 2007. gada līdz 2011. gadam un parafēts 2012. gadā. Ukrainas Ministru kabinets 2013. gada 21. novembrī pieņēma lēmumu apturēt asociācijas nolīguma parakstīšanu. Tomēr pēc Ukrainas valdības atkāpšanās 2014. gada februārī pašreizējā Ukrainas valdība ir paziņojusi par gatavību parakstīt asociācijas nolīgumu tuvākajā nākotnē. Eiropadome savā 2014. gada 6. marta paziņojumā par Ukrainu pauda gatavību drīzumā parakstīt visas asociācijas nolīguma politiskās sadaļas un pieņemt vienpusējus pasākumus, kas ļautu Ukrainai izmantot DCFTA paredzētās būtiskās priekšrocības.
Minētajam nolūkam Komisija 2014. gada 11. martā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai.
(2)
Pašreizējā politiskā krīze ļoti postoši ietekmē Ukrainas jau tā nestabilo ekonomisko un finansiālo situāciju. Ukrainas maksājumu bilances un fiskālais stāvoklis ir ļoti novājināts, un tas strauji pasliktinās, ekonomikas izaugsmei atkal nonākot recesijā. Situāciju vēl vairāk pasliktinās tas, ka Krievija de facto pārtrauc palīdzību saskaņā ar 15 miljardu USD paketi, un paziņojums, ka tiks pārtraukta gāzes piegāde par samazinātu cenu, ko iepriekš, sākot ar 2014. gada aprīli, nodrošināja Gazprom. Šādos apstākļos Ukraina saskaras ar nopietnu risku, ka tuvākajā nākotnē nespēs pildīt saistības.
(3)
Pēc iepriekšējās valdības atkāpšanās Ukrainas parlaments attiecīgi 2014. gada 22. un 27. februārī iecēla jaunu pagaidu prezidentu un jaunu valdību. Lai gan tika atjaunota Ukrainas 2004. gada konstitūcija un paziņots, ka 2014. gada 25. maijā notiks prezidenta vēlēšanas, politiskā stabilitāte Ukrainā varētu neatjaunoties, jo tās suverenitāti un teritoriālo integritāti nesen ir pārkāpusi Krievijas Federācija.
(4)
Šajā kontekstā Ukrainai vajadzīga steidzama finansiāla palīdzība no starptautiskajiem kreditoriem un līdzekļu devējiem. Ja lēmums sniegt šādu finansiālo palīdzību būtu bijis jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 212. pantu, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, nebūtu iespējams ātri izmaksāt makrofinansiālās palīdzības Ukrainai (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”) pirmo daļu 2014. gada pirmajā pusē, un tādējādi netiktu risinātas Ukrainas steidzamās finansiālās vajadzības. Tāpēc ir pamatoti sniegt Savienības makrofinansiālo palīdzību, pamatojoties uz Padomes lēmumu, kas pieņemts, ievērojot LESD 213. pantu.
(5)
Palīdzība ir vajadzīga steidzami, jo Ukrainai nekavējoties nepieciešams finansējums papildus citu starptautisko finanšu iestāžu un citu divpusējo līdzekļu devēju sniegtajam finansējumam un makrofinansiālajai palīdzībai, ko paredz Padomes Lēmums 2002/639/EK (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 646/2010/ES (2).
(6)
Pašreizējā krīze Ukrainā attaisno steidzamās procedūras izmantošanu izņēmuma kārtā saskaņā ar LESD 213. pantu. Šis lēmums, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, neskar citas turpmākas makrofinansiālās palīdzības darbības.
(7)
Kopš Ukrainas valdības atkāpšanās Savienība vairākkārt ir apliecinājusi savu apņemšanos atbalstīt Ukrainas jaunās valdības mērķus stabilizēt finanšu situāciju un turpināt reformu īstenošanu. Savienība ir arī paziņojusi par gatavību pilnībā atbalstīt starptautiskās kopienas un starptautisko finanšu iestāžu, īpaši Starptautiskā Valūtas fonda (SVF), darbību saistībā ar starptautiskās palīdzības kopumu, kas paredzēts, lai risinātu Ukrainas neatliekamās problēmas, ar nosacījumu, ka Ukrainai ir skaidra apņemšanās veikt reformas. Savienības finansiālais atbalsts Ukrainai atbilst Savienības politikai, kā noteikts EKP un Austrumu partnerībā.
(8)
Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar mērķi sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam nekavējoties vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā.
(9)
Paredzams, ka Ukrainas iestādes un SVF tuvākajā laikā vienosies par ekonomikas programmu, kas tiks atbalstīta ar SVF kredītlīniju.
(10)
Komisija 2014. gada 5. martā, ņemot vērā Ukrainas maksājumu bilances stāvokļa kraso pasliktināšanos, paziņoja par atbalsta pasākumu kopumu, kas ietvēra ierosināto Savienības makrofinansiālo palīdzību. Minēto pasākumu kopumu apstiprināja Eiropadomes ārkārtas sanāksmē 2014. gada 6. martā. Minētais pasākumu kopums ietver finansiālo palīdzību 11 miljardu EUR apmērā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, ietverot dotāciju kopsummā līdz 1,565 miljardiem EUR tajā pašā laikposmā, ko piešķirs saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu un kopējās ārpolitikas un drošības politikas budžetu.
Makrofinansiālo palīdzību, ko paredz Lēmums 2002/639/EK un Lēmums Nr. 646/2010/ES, var izmaksāt, līdzko ir stājusies spēkā SVF programma.
(11)
Tā kā Ukraina ir valsts, uz kuru attiecas EKP, tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību.
(12)
Tā kā ir paredzams, ka Ukrainai arvien lielākā apmērā vajadzīgais ārējais finansējums krietni pārsniegs SVF un citu daudzpusēju institūciju piešķirto resursu apjomu, steidzamā Savienības makrofinansiālā palīdzība, kas jāsniedz Ukrainai, pašreizējos ārkārtas apstākļos ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Ukrainas lūgumu atbalstīt finanšu stabilizāciju. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Ukrainas ekonomikas stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos.
(13)
Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Ukrainā, tādējādi atbalstot tās ekonomisko un sociālo attīstību.
(14)
Savienības makrofinansiālās palīdzības apmērs balstās uz Ukrainas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību provizorisku aprēķinu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Ukrainā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību.
(15)
Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst pamatprincipiem, mērķiem un pasākumiem, kas veikti dažādās jomās dažādās ārējās darbības un citu attiecīgo Savienības politisko nostādņu jomās.
(16)
Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Ukrainu. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visā makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību.
(17)
Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Ukrainas apņēmība ievērot vērtības, kas tai ir kopīgas ar Savienību, ietverot demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī Ukrainas saistības ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus.
(18)
Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Ukrainā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāte, pārredzamība un atbildība Ukrainā un jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu izaugsmi un fiskālo konsolidāciju. Komisijai būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpildīšana, gan minēto mērķu sasniegšana.
(19)
Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Ukrainai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas.
(20)
Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvaras.
(21)
Makrofinansiālās palīdzības summām vajadzētu atbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā.
(22)
Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tiem attiecīgie dokumenti.
(23)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (3),
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Savienība Ukrainai piešķir makrofinansiālo palīdzību ar maksimālo summu 1 miljards EUR, lai atbalstītu Ukrainas ekonomikas stabilizāciju un reformas (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”). Palīdzība sekmē to, lai segtu Ukrainas maksājumu bilances vajadzības, kas konstatētas valdības ekonomikas programmā, ko atbalsta SVF.
2. Visu Savienības makrofinansiālās palīdzības summu Ukrainai piešķir aizdevumu veidā. Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm aizņemties nepieciešamos līdzekļus un aizdot tos Ukrainai. Maksimālais aizdevumu atmaksas termiņš ir 15 gadi.
3. Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos, kas panāktas starp SVF un Ukrainu, un ekonomikas reformu pamatprincipiem un mērķiem, kas paredzēti saskaņā ar EKP pieņemtajā ES un Ukrainas asociācijas programmā.
4. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tostarp par tās izmaksāšanu, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus.
5. Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama vienu gadu, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā. Termiņu, kurā pieejama palīdzība, var pagarināt ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.
6. Ja Ukrainas finanšu vajadzības Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas laikā būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, tad Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru samazina palīdzības summu vai arī to aptur vai atceļ.
2. pants
Priekšnoteikums Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanai ir tas, ka Ukrainā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, ietverot daudzpartiju parlamentāro sistēmu un tiesiskumu, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.
Komisija uzrauga šā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā.
Šo pantu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (4).
3. pants
1. Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vienojas ar Ukrainas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kuriem jāattiecas uz Savienības makrofinansiālo palīdzību un kuros galvenā uzmanība ir pievērsta strukturālām reformām un stabilām valsts finansēm, un kuri jāizklāsta saprašanās memorandā, kurā iekļauj arī minēto nosacījumu izpildes grafiku.
Saprašanās memorandā izklāstītie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi atbilst 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtībai, tostarp makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Ukraina īsteno ar SVF atbalstu.
2. Minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir stiprināt publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un atbildību Ukrainā, tostarp attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī panākumus saistībā ar savstarpēju tirgus atvēršanu, uz noteikumiem balstītas un taisnīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā.
3. Savienības sīki izstrādāti makrofinansiālās palīdzības finanšu noteikumi ir izklāstīti aizdevuma līgumā, par ko vienojas Komisija un Ukrainas iestādes.
4. Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām tiek izpildīti 4. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi, tostarp to, vai Ukrainas ekonomikas politika atbilst Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. Šādi rīkojoties, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules Banku un vajadzības gadījumā ar Eiropas Parlamentu un Padomi.
4. pants
1. Ievērojot 3. punkta nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu vienā vai divās aizdevuma daļās. Katras aizdevuma daļas apmēru nosaka saprašanās memorandā. Ja izņēmuma kārtā apstākļi to prasītu, Savienības makrofinansiālo palīdzību var darīt pieejamu vienā apvienotā aizdevuma daļā.
2. Savienības makrofinansiālās palīdzības summas vajadzības gadījumā nosaka saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (5).
3. Komisija pieņem lēmumu par aizdevuma daļas maksājuma veikšanu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:
a)
lēmuma 2. pantā izklāstītais priekšnoteikums;
b)
pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota politikas programma ar korekcijas un strukturālo reformu pasākumiem, ko atbalsta vienošanās par kredītu, kura noslēgta ar SVF un nav saistīta ar piesardzības pasākumiem;
c)
ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā, tiek īstenoti, ievērojot konkrētu grafiku.
Gadījumā, ja paredz otru aizdevuma daļas maksājumu, izmaksu veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmās aizdevuma daļas maksājuma veikšanas.
4. Ja 3. punktā minētie nosacījumi nav izpildīti, Komisija uz laiku pārtrauc vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu. Šādos gadījumos tā informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās apturēšanas vai atcelšanas iemesliem.
5. Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Ukrainas Valsts bankai.
6. Izmaksu sāk nekavējoties, līdzko ir stājusies spēkā SVF programma.
5. pants
1. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību saistītos aizņēmuma un aizdevuma darījumus veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un Savienību neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā un nepakļauj to valūtas maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam.
2. Ja apstākļi ļauj un Ukraina to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek ietverta aizņēmuma operāciju noteikumos.
3. Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Ukraina to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstīgos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas operācijas veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un ar tām nevar pagarināt minēto aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.
4. Visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar šajā lēmumā paredzētajiem aizņēmuma un aizdevuma darījumiem, sedz Ukraina.
5. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās operācijas.
6. pants
1. Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (7).
2. Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar tiešu pārvaldību.
3. Saprašanās memorandā un aizdevuma nolīgumā, par kuriem jāvienojas ar Ukrainas iestādēm, paredz noteikumus, ar kuriem:
a)
nodrošina, ka Ukraina regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu;
b)
saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (8), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (10) nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību;
c)
nepārprotami pilnvaro Komisiju, tostarp Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai tā pārstāvjus, veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas;
d)
nepārprotami pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu veikt revīzijas laikposmā, kad ir piešķirta Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, arī veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus; un
e)
nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa, ja tiek konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Ukraina ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm.
4. Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija, veicot operatīvus novērtējumus, uzrauga, vai pareizi darbojas ar šo palīdzību saistītie Ukrainas finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi.
7. pants
1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
8. pants
1. Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, tostarp īstenošanas novērtējumu. Ziņojumā:
a)
aplūko Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus;
b)
izvērtē Ukrainas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus;
c)
norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Ukrainas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības daļas.
2. Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 5. punktā minētā pieejamības laikposma beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post novērtējuma ziņojumu, kurā izvērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu.
9. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Luksemburgā, 2014. gada 14. aprīlī