NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 1311/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 312 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Roční stropy prostředků na závazky v jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro závazky a vlastní zdroje v rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom (1).
(2)
Vzhledem k potřebě dostatečné míry předvídatelnosti při přípravě a provádění střednědobých investic by měla být platnost víceletého finančního rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014. Nejpozději v roce 2016 proběhne přezkum, v návaznosti na volby do Evropského parlamentu. Orgány včetně Evropského parlamentu zvoleného v roce 2014 tak budou moci znovu posoudit priority. Výsledky tohoto přezkumu by se měly zohlednit při jakékoli revizi tohoto nařízení (dále jen „přezkum/revize“) pro zbývající roky víceletého finančního rámce.
(3)
V souvislosti s přezkumem/revizí víceletého finančního rámce v polovině období se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly, že předtím, než Komise předloží své návrhy, společně posoudí nejvhodnější délku období, které by měl pokrývat následujíc víceletý finanční rámec, s cílem dosáhnout náležité rovnováhy mezi délkou funkčních období členů Evropského parlamentu a Evropské komise a potřebou zajistit stabilitu programových cyklů a předvídatelnost ve vztahu k investicím.
(4)
Aby se Unii umožnilo plnit její závazky v souladu s článkem 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), měla by se uplatňovat zvláštní a maximální možná flexibilita.
(5)
Tyto zvláštní nástroje jsou nezbytné k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, což usnadní rozpočtový proces: rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkové rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí. Proto je třeba přijmout zvláštní ustanovení upravující možnost zapsat do rozpočtu prostředky na závazky přesahující stropy stanovené ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využití zvláštních nástrojů.
(6)
Bude-li nutné mobilizovat záruky ze souhrnného rozpočtu Unie za úvěry poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 332/2002 (2) a v nařízení Rady (EU) č. 407/2010 (3), měla by se potřebná částka čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a prostředků na platby ve víceletém finančním rámci a současně by se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
(7)
Víceletý finanční rámec by měl být stanoven v cenách roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla pro technické úpravy víceletého finančního rámce za účelem přepočtu stropů a disponibilních rozpětí.
(8)
Víceletý finanční rámec by neměl brát v úvahu položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2013 (4) (dále jen „finanční nařízení“).
(9)
Toto nařízení může být nutné revidovat v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se vypořádat v rámci stropů stanovených ve víceletém finančním rámci. Proto je nutné v takových případech revizi víceletého finančního rámce umožnit.
(10)
Je třeba stanovit pravidla pro další situace, které mohou vyžadovat úpravy nebo revizi víceletého finančního rámce. Tyto úpravy nebo revize mohou souviset s plněním rozpočtu, opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, revizí Smluv, znovusjednocením Kypru nebo zpožděným přijetím nových pravidel pro určité oblasti politiky.
(11)
Národní příděly pro politiku soudržnosti jsou vypracovávány na základě statistických údajů a prognóz použitých pro aktualizaci návrhu tohoto nařízení, který Komise předložila v červenci roku 2012. Vzhledem k nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy s omezením a za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 přezkoumá celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020.
(12)
Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci mezi orgány během rozpočtového procesu.
(13)
Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu infrastrukturních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání značně přesahuje období, na něž se vztahuje víceletý finanční rámec. Je nutné stanovit maximální částky příspěvků na tyto projekty ze souhrnného rozpočtu Unie, čímž bude zajištěno, že nebudou mít vliv na jiné projekty financované z tohoto rozpočtu.
(14)
Komise by měla předložit návrh nového víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém předstihu před začátkem následujícího víceletého finančního rámce. Toto nařízení by se mělo i nadále použít, nebude-li nařízení o novém víceletém finančním rámci přijato před koncem období víceletého finančního rámce stanoveného v tomto nařízení.
(15)
Hospodářský a sociální výbor, jakož i Výbor regionů byly konzultovány a přijaly stanoviska (5).
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Víceletý finanční rámec
Víceletý finanční rámec na období 2014 až 2020 (dále jen „víceletý finanční rámec“) je obsažen v příloze.
Článek 2
Přezkum/revize víceletého finančního rámce v polovině období
Do konce roku 2016 předloží Komise přezkum fungování víceletého finančního rámce, a to při plném zohlednění ekonomické situace v té době, jakož i posledních makroekonomických prognóz. Tento povinný přezkum bude, je-li to vhodné, doplněn legislativním návrhem na revizi tohoto nařízení v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě o fungování EU. Aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, nebudou na základě této revize sníženy předem přidělené národní příděly.
Článek 3
Dodržování stropů víceletého finančního rámce
1. Evropský parlament, Rada a Komise dodrží v průběhu každého rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce roční stropy výdajů stanovené ve víceletém finančním rámci.
Dílčím stropem okruhu 2, jak je stanoven v příloze, není dotčena flexibilita mezi dvěma pilíři společné zemědělské politiky (SZP). Upravený strop, který se uplatní pro I. pilíř SZP v návaznosti na převody mezi Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a přímými platbami se stanoví v příslušném právním aktu a víceletý finanční rámec se odpovídajícím způsobem upraví v rámci technické úpravy stanovené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Zvláštní nástroje uvedené v článcích 9 až 15 zajistí flexibilitu víceletého finančního rámce a budou přijaty za účelem zajištění hladkého průběhu rozpočtového procesu. Prostředky na závazky mohou být zapsány do rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie, nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibility pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkového rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí, v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (7), a Interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí (8).
3. Bude-li třeba použít ze souhrnného rozpočtu Unie záruku za úvěr podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci.
Článek 4
Dodržování stropu vlastních zdrojů
1. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nemůže být celková výše požadovaných prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy a revize, jakož i na použití čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
2. Je-li to nezbytné, stropy stanovené ve víceletém finančním rámci se na základě jeho revize sníží s cílem zajistit dodržení stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
Článek 5
Celkové rozpětí pro platby
1. Počínaje rokem 2015 Komise každoročně v rámci technické úpravy uvedené v článku 4 upraví směrem nahoru strop plateb pro roky 2015-2020 o částku, která se rovná rozdílu mezi provedenými platbami a stropem plateb víceletého finančního rámce z roku n-1.
2. Roční úpravy nesmí v letech 2018-2020 přesáhnout původní strop plateb pro příslušný rok o tyto maximální částky (v cenách roku 2011):
2018 - 7 miliard EUR,
2019 - 9 miliard EUR,
2020 - 10 miliard EUR.
3. Jakákoli úprava směrem nahoru musí být plně vyrovnána odpovídajícím snížením stropu plateb pro rok n-1.
Článek 6
Technické úpravy
1. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n +1 provede tyto technické úpravy víceletého finančního rámce:
a)
přecenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n +1;
b)
výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom;
c)
výpočet absolutní částky rozpětí pro nepředvídané události stanoveného v článku 13;
d)
výpočet celkového rozpětí pro platby stanoveného v článku 5;
e)
výpočet celkového rozpětí pro závazky stanoveného v článku 14.
2. Komise provede technické úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % za rok.
3. Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a podkladové ekonomické prognózy.
4. Aniž jsou dotčeny články 7 a 8, nemohou být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
Článek 7
Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
1. Za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 spolu s technickou úpravou pro rok 2017 přezkoumá a porovná celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020, přičemž použije metodu přidělování stanovenou v příslušném základním aktu na základě v té době dostupných nejaktuálnějších statistik a pro zastropované členské státy na základě srovnání mezi kumulovaným HDP daného členského státu za roky 2014 a 2015 a jeho kumulovaným HDP odhadovaným v roce 2012. Jestliže kumulativní rozdíl přesáhne +/- 5 %, provede úpravu těchto celkových přídělů.
2. Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
3. Ve své technické úpravě pro rok 2017, v návaznosti na střednědobý přezkum způsobilosti členských států pro Fond soudržnosti, stanovený v čl. 90 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9), v případě, že se určitý členský stát stane nově způsobilým pro Fond soudržnosti, nebo stávající způsobilost ztratí, Komise přičte vyplývající částky k prostředkům přiděleným danému členskému státu pro období 2017 až 2020, nebo je od nich odečte.
4. Požadované úpravy vyplývající z odstavce 3 se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
5. Celkový čistý kladný nebo záporný dopad těchto úprav podle odstavců 1 a 3 nesmí překročit 4 miliardy EUR.
Článek 8
Úpravy související s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení
V případě, že Komise zruší pozastavení rozpočtových závazků týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu v souvislosti s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, převede Komise v souladu s příslušným základním aktem pozastavené závazky do následujících let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n+3.
KAPITOLA 2
Zvláštní nástroje
Článek 9
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Účelem rezervy na pomoc při mimořádných událostech je rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetích zemí po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu; je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při civilním řešení krizí a civilní ochraně a v situacích, kdy vzniká velký tlak na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků, vyžadují-li to okolnosti.
2. Roční výše této rezervy se stanovuje na 280 milionů EUR (v cenách roku 2011) a může být využita až do roku n+1 v souladu s finančním nařízením. Tato rezerva se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
Článek 10
Fond solidarity Evropské unie
1. Fond solidarity Evropské unie má umožňovat finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Pro částku, jež bude pro účely fondu každoročně k dispozici, se stanoví strop ve výši 500 milionů EUR (v cenách roku 2011). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Část uvedené roční částky, která není zapsána do rozpočtu, lze využít až do roku n+1. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
2. Ve výjimečných případech a za předpokladu, že v roce, kdy došlo ke katastrofě ve smyslu příslušného základního právního aktu, nepostačují zbývající disponibilní finanční zdroje Fondu solidarity Evropské unie k úhradě pomoci ve výši považované Evropským parlamentem a Radou za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek, jež jsou k dispozici pro rok následující.
Článek 11
Nástroj pružnosti
1. Nástroj pružnosti má v daném rozpočtovém roce a až do výše stanovené částky umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů. Strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti činí 471 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Nevyužitou část z roční částky nástroje pružnosti lze využít až do roku n+3. Část roční částky vyplývající z předchozích let bude využita jako první, a to podle stáří. Ta část roční částky, jež se nevyužije ani v roce n+3, propadá.
Článek 12
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
1. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, jehož cíle a oblast působnosti jsou vymezeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1927/2006, nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Tato položka pro Evropský fond pro přizpůsobení globalizaci se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka.
Článek 13
Rozpětí pro nepředvídané události
1. Mimo stropy víceletého finančního rámce se vytvoří rozpětí pro nepředvídané události ve výši až 0,03 % hrubého národního důchodu Unie, a to jako krajní nástroj umožňující reagovat na nepředvídané události. Může být uvolněno pouze ve vztahu k opravnému či ročnímu rozpočtu.
2. Výše prostředků čerpaných v každém daném roce z rozpětí pro nepředvídané události nepřekročí maximální částku stanovenou v rámci roční technické úpravy víceletého finančního rámce a musí být v souladu se stropem vlastních zdrojů.
3. Částky, které jsou k dispozici prostřednictvím uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události, musí být plně vyrovnány snížením rozpětí v jednom či více okruzích finančního rámce pro běžný rozpočtový rok nebo budoucí rozpočtové roky.
4. Takto vyrovnané částky nesmějí být dále uvolněny v kontextu víceletého finančního rámce. Využití rozpětí pro nepředvídané události nesmí vést k překročení celkových stropů prostředků na závazky a prostředků na platby, které jsou ve víceletém finančním rámci stanoveny na běžný rozpočtový rok a budoucí rozpočtové roky.
Článek 14
Celkové rozpětí pro závazky na růst a zaměstnanost, zejména zaměstnanosti mladých lidí
1. Rozpětí pod stropy, které víceletý finanční rámec stanoví u prostředků na závazky pro roky 2014-2017, představuje celkové rozpětí víceletého finančního rámce pro závazky, jež má být k dispozici nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci pro roky 2016 až 2020 pro cíle politiky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí.
2. Komise každý rok v rámci technické úpravy podle článku 6 vypočte částku, která je k dispozici. Evropský parlament a Rada mohou toto celkové rozpětí víceletého finančního rámce nebo jeho část uvolnit v rámci rozpočtového procesu podle článku 314 Smlouvy o fungování EU.
Článek 15
Zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu
Až 2 543 milionů EUR (v cenách roku 2011) může být v letech 2014 a 2015 upřednostněno jako součást ročního rozpočtového procesu pro specifikované politické cíle týkající se zaměstnanosti mladých lidí, výzkumu, programu ERASMUS, zejména pro učňovské stáže, a malých a středních podniků. Tyto částky musí být plně započteny vůči prostředkům v rámci okruhů nebo mezi nimi, tak aby se nezměnily celkové roční stropy pro období 2014-2020 ani celkové příděly podle okruhů a podokruhů za uvedené období.
Článek 16
Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu
1. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 6 300 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro projekt Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 2 707 milionů EUR (v cenách roku 2011).
3. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro program Copernicus (Evropský program monitorování Země) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 3 786 milionů EUR (v cenách roku 2011).
KAPITOLA 3
Revize
Článek 17
Revize víceletého finančního rámce
1. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 a články 18 až 22 a 25, lze v případě nepředvídaných okolností víceletý finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních zdrojů stanoveným podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.
2. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.
3. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 přezkoumá možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajících do okruhu dotčeného revizí, přičemž se klade zvláštní zřetel na očekávané nedostatečné využití prostředků. Cílem by mělo být, aby významná částka, vyjádřená v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, byla v mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
4. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu snížením stropu v jiném okruhu.
5. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
Článek 18
Revize spojená s prováděním
Současně se sdělením výsledků technických úprav víceletého finančního rámce předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy na revizi celkových prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádnou správu ročních stropů plateb a zejména jejich řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky. Evropský parlament a Rada rozhodnou o uvedených návrzích do 1. května roku n.
Článek 19
Revize vyplývající z nových pravidel nebo programů pro strukturální fondy, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský námořní a rybářský fond, Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost
1. V případě přijetí nových pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského námořního a rybářského fondu, Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost po 1. lednu 2014 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů,.
2. Revize týkající se převodu přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude přijata před 1. květnem 2015.
Článek 20
Revize finančního rámce v případě revize Smluv
Dojde-li v období 2014-2020 k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, bude víceletý finanční rámec odpovídajícím způsobem revidován.
Článek 21
Revize víceletého finančního rámce v případě rozšíření Unie
Přistoupí-li k Unii v období 2014 až 2020 nový členský stát nebo nové členské státy, bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající z tohoto přistoupení.
Článek 22
Revize víceletého finančního rámce v případě znovusjednocení Kypru
V případě znovusjednocení Kypru mezi lety 2014 až 2020 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a dodatečné finanční potřeby vyplývající ze znovusjednocení.
Článek 23
Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby usnadnily průběh ročního rozpočtového procesu.
Orgány v průběhu tohoto procesu spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány ve všech stadiích tohoto procesu spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru sbližování názorů.
Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala koherentně a konvergentně a směřovala k přijetí souhrnného rozpočtu Unie.
Ve všech stádiích procesu a na různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každé zasedání, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních týkajících se zasedání včas informuje ostatní orgány.
Článek 24
Jednotnost rozpočtu
Do souhrnného rozpočtu Unie musí být v souladu s článkem 7 finančního nařízení zahrnuty veškeré výdaje a příjmy Unie a Evropského společenství pro atomovou energii, včetně výdajů vyplývajících z jakéhokoli příslušného rozhodnutí přijatého jednomyslně Radou po konzultaci s Evropským parlamentem v rámci článku 332 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Přechod k dalšímu víceletému finančnímu rámci
Komise předloží před 1. lednem 2018 návrh nového víceletého finančního rámce.
Nebude-li do 31. prosince 2020 přijato nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro poslední rok stávajícího víceletého finanční rámce, dokud nebude přijato nové nařízení, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec. Přistoupí-li k Unii po roce 2020 nový členský stát a bude-li to třeba, reviduje se prodloužený víceletý finanční rámec tak, aby zohledňoval toto přistoupení.
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
PADOMES REGULA (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013
(2013. gada 2. decembris),
ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 312. pantu,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Šajā regulā, nosakot saistību apropriāciju gada maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai un gada maksimālo apjomu maksājumu apropriācijām, jāņem vērā Padomes Lēmumā 2007/436/EK, Euratom (1) noteiktais saistību un pašu resursu maksimālais apjoms.
(2)
Ņemot vērā nepieciešamību panākt pietiekamu paredzamību, sagatavojot un īstenojot ieguldījumus vidējā termiņā, daudzgadu finanšu shēmas (DFS) noteiktajam ilgumam vajadzētu būt septiņi gadi, skaitot no 2014. gada 1. janvāra. Pārskatīšana notiks vēlākais 2016. gadā pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Tas ļaus iestādēm, tostarp 2014. gadā ievēlētajam Eiropas Parlamentam, izvērtēt prioritātes. Šīs pārskatīšanas rezultāti būtu jāņem vērā, pārskatot šo regulu DFS atlikušo gadu laikā. Tupinājumā tā tiks saukta par "pārskatu/pārskatīšanu".
(3)
Saistībā ar DFS starpposma pārskatu/pārskatīšanu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija - pirms Komisija būs iesniegusi priekšlikumus - vienojas kopīgi izskatīt to, kāds būtu vispiemērotākais darbības ilgums nākamajai DFS, ar mērķi rast pareizo līdzsvaru starp attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas locekļu amata pienākumu termiņiem un nepieciešamību nodrošināt plānošanas ciklu stabilitāti un ieguldījumu prognozējamību.
(4)
Vajadzētu īstenot īpašu un maksimālo iespējamo elastību, lai Savienība varētu izpildīt savas saistības atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 323. pantam.
(5)
Lai Savienība varētu reaģēt uz konkrētiem neparedzētiem apstākļiem vai lai ļautu finansēt skaidri definētus izdevumus, ko nevar finansēt maksimālā pieejamā apjoma ietvaros, kas pieejams vienai vai vairākām izdevumu kategorijām, kā noteikts DFS, tā veicinot budžeta procedūru, ir vajadzīgi šādi īpaši instrumenti: rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos, Eiropas Savienības Solidaritātes fonds, elastības instruments, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds, rezerve ārkārtas gadījumiem, īpašā elastība jauniešu bezdarba problēmas risināšanai un pētniecības stiprināšanai un vispārējā rezerve saistībām izaugsmes un nodarbinātības, īpaši jaunatnes nodarbinātības, jomā. Tādēļ būtu jāparedz īpašs noteikums iespējai budžetā uzņemties saistību apropriācijas, kas pārsniedz DFS noteikto maksimālo apjomu.
(6)
Ja no Savienības vispārējā budžeta sniegtās garantijas jāizmanto aizdevumiem, kuri izsniegti saskaņā ar maksājumu bilances mehānismu vai Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu, kā noteikts attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (2), un Padomes Regulā (ES) Nr. 407/2010 (3), būtu jāizmanto tāda nepieciešamā summa, kas pārsniedz DFS noteikto saistību un maksājumu apropriāciju maksimālo apjomu, tajā pašā laikā ievērojot pašu resursu maksimālo apjomu.
(7)
DFS būtu jānosaka 2011. gada cenās. Tāpat arī būtu jāparedz noteikumi DFS tehniskām korekcijām, lai pārrēķinātu maksimālo apjomu un pieejamās rezerves.
(8)
DFS nebūtu jāņem vērā budžeta posteņi, kurus finansē no piešķirtajiem ieņēmumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4) ("finanšu regula"), nozīmē.
(9)
Varētu rasties nepieciešamība pārskatīt šo regulu neparedzētu apstākļu gadījumā, kad situāciju nevar atrisināt DFS noteiktā maksimālā apjoma ietvaros. Tādēļ šādos gadījumos jānodrošina iespēja pārskatīt DFS.
(10)
Būtu jāparedz noteikumi citām situācijām, kad varētu būt vajadzīgas DFS korekcijas vai pārskatīšana. Šīs korekcijas vai pārskatīšana varētu būt saistīta ar budžeta izpildi, pasākumiem, ar kuriem fondu efektivitāti saista ar pamatotu ekonomikas pārvaldību, Līgumu pārskatīšanu, paplašināšanos, Kipras apvienošanos vai tādu jaunu noteikumu novilcinātu pieņemšanu, kuri regulē konkrētas politikas jomas.
(11)
Kohēzijas politikai paredzētā finansējuma sadale pa valstīm tiek noteikta, balstoties uz statistikas datiem un prognozēm, kas ir izmantoti Komisijas priekšlikuma par šo regulu 2012. gada jūlija atjauninātajā versijā. Ņemot vērā nedrošās prognozes un ietekmi uz aptvertajām dalībvalstīm, kā arī ņemot vērā īpaši sarežģīto situāciju krīzes skartajās dalībvalstīs, Komisija 2016. gadā pārskatīs visu dalībvalstu kopējos piešķīrumus saskaņā ar kohēzijas politikas mērķi "Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai" 2017.-2020. gadam.
(12)
Jāparedz vispārīgi noteikumi iestāžu sadarbībai budžeta procedūras laikā.
(13)
Nepieciešami arī īpaši noteikumi attiecībā uz apjomīgiem infrastruktūras projektiem, kuru periods pārsniedz DFS paredzēto laiku. Jānosaka maksimālais apjoms iemaksām šādos projektos no Savienības vispārējā budžeta, tādējādi nodrošinot to, ka tie nekādi neietekmē citus projektus, kuri tiek finansēti no minētā budžeta.
(14)
Komisijai līdz 2018. gada 1. janvārim būtu jāiesniedz priekšlikums jaunai daudzgadu finanšu shēmai, lai iestādes to varētu pieņemt pietiekami savlaicīgi, pirms stājas spēkā nākamā finanšu shēma. Ja līdz šajā regulā paredzētās DFS termiņa beigām netiek pieņemta jauna finanšu shēma, būtu jāturpina piemērot šī regula.
(15)
Notika apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, kuras sniedza atzinumus (5),
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. pants
Daudzgadu finanšu shēma
Daudzgadu finanšu shēma laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (turpmāk "DFS") ir ietverta pielikumā.
2. pants
DFS starpposma pārskats/pārskatīšana
Komisija vēlākais līdz 2016. gada beigām nāk klajā ar pārskatu par DFS īstenošanu, pilnībā ņemot vērā ekonomisko situāciju tajā brīdī, kā arī jaunākās makroekonomiskās prognozes. Ja nepieciešams, šim obligātajam pārskatam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai saskaņā ar LESD paredzētajām procedūrām. Neskarot šīs regulas 7. pantu, šādas pārskatīšanas rezultātā netiek samazināts valstīm iepriekš piešķirtais finansējums.
3. pants
DFS maksimālā apjoma ievērošana
1. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija katras budžeta procedūras un attiecīgā gada budžeta izpildes laikā ievēro DFS noteikto gada izdevumu maksimālo apjomu.
Maksimālā apakšsumma 2. izdevumu kategorijā, kas norādīta pielikumā, tiek noteikta, neskarot elastību starp abiem kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pīlāriem. Pielāgoto maksimālo summu, ko piemēro KLP I pīlāram, pēc pārvedumiem starp Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un tiešajiem maksājumiem nosaka ar atbilstošu tiesību aktu, un DSF attiecīgi pielāgo saskaņā ar šīs regulas 6. panta 1. punktā paredzētajām tehniskajām korekcijām.
2. Īpašie instrumenti, kas noteikti 9. līdz 15. pantā, nodrošina DFS elastību un ir paredzēti, lai budžeta procedūra noritētu sekmīgi. Gadījumos, kad atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2012/2002 (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1927/2006 (7) un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas noslēgtajam Iestāžu nolīgumam (8) (turpmāk "Iestāžu nolīgums") ir nepieciešams izmantot rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos, Eiropas Savienības Solidaritātes fonda, elastības instrumenta, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda, rezerves ārkārtas gadījumiem līdzekļus, īpašo elastību jauniešu bezdarba problēmas risināšanai un pētniecības stiprināšanai un vispārējo rezervi saistībām izaugsmes un nodarbinātības, īpaši jaunatnes nodarbinātības, jomā, tad saistību apropriācijas var iekļaut budžetā, pārsniedzot DFS noteikto attiecīgo izdevumu kategoriju maksimālo apjomu.
3. Ja jāizmanto garantija aizdevumam, kuru sedz no Savienības vispārējā budžeta atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 332/2002 vai Regulai (ES) Nr. 407/2010, tās apjoms pārsniedz DFS noteikto maksimālo apjomu.
4. pants
Pašu resursu maksimālā apjoma ievērošana
1. Nevienā gadā, uz ko attiecas DFS, vajadzīgā maksājumu apropriāciju kopsumma - pēc ikgadējās korekcijas un ņemot vērā jebkādas citas korekcijas vai pārskatīšanas, kā arī 2. panta 2. un 3. punkta piemērošanu, - nedrīkst radīt vajadzību pēc pašu resursiem, kas pārsniedz pašu resursu maksimālo apjomu, kurš noteikts saskaņā ar Lēmumu 2007/436/EK, Euratom.
2. Vajadzības gadījumā DFS noteikto maksimālo apjomu samazina, lai nodrošinātu pašu resursu maksimālā apjoma, kas noteikts saskaņā ar Lēmumu 2007/436/EK, Euratom, ievērošanu.
5. pants
Maksājumu vispārējā rezerve
1. Katru gadu, sākot no 2015. gada, 6. pantā minēto tehnisko korekciju ietvaros Komisija koriģē maksājumu maksimālo apjomu 2015.-2020. gadam, to palielinot par summu, kas ir līdzvērtīga starpībai starp veiktajiem maksājumiem un DFS maksājumu maksimālo summu n-1 gadam.
2. Ikgadējās korekcijas nepārsniedz šādus maksimālos apjomus (2011. gada cenās) 2018.-2020. gadam salīdzinājumā ar maksājumu sākotnējo maksimālo summu attiecīgajos gados:
2018 - EUR 7 miljardi
2019 - EUR 9 miljardi
2020 - EUR 10 miljardi.
3. Ikvienu augšupejošu korekciju pilnībā kompensē ar attiecīgu maksājumu maksimālās summas samazinājumu n-1 gadam.
6. pants
Tehniskās korekcijas
1. Komisija katru gadu pirms budžeta procedūras n + 1 gadam veic šādas tehniskas korekcijas DFS:
a)
maksimālā apjoma, saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju kopsummu pārvērtēšana n + 1 gada cenās;
b)
aprēķini par rezervi, kas pieejama līdz pašu resursu maksimālajam apjomam, kas noteikts saskaņā ar Lēmumu 2007/436/EK, Euratom;
c)
aprēķini par rezerves ārkārtas gadījumiem absolūto summu, kas noteikta 13. pantā;
d)
aprēķini par 5. pantā paredzēto maksājumu vispārējo rezervi;
e)
aprēķini par 14. pantā paredzēto saistību vispārējo rezervi.
2. Komisija veic 1. punktā minētās tehniskās korekcijas, pamatojoties uz fiksētu deflatoru 2 % apmērā gadā.
3. Šā panta 1. punktā minēto tehnisko korekciju iznākumu un to pamatā esošās ekonomikas prognozes Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
4. Neskarot 7. un 8. pantu, attiecībā uz attiecīgo gadu nevar veikt citas tehniskas korekcijas ne attiecīgajā gadā, ne arī kā ex-post korekcijas turpmākajos gados.
7. pants
Kohēzijas politikas finansējuma korekcijas
1. Lai ņemtu vērā īpaši sarežģīto situāciju krīzes skartajās dalībvalstīs, Komisija 2016. gadā kopā ar tehnisko korekciju attiecībā uz 2017. gadu pārskata visu dalībvalstu kopējos piešķīrumus saskaņā ar kohēzijas politikas mērķi "Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai" 2017.-2020. gadam, piemērojot attiecīgajā pamataktā noteikto piešķiršanas metodi, balstoties uz tobrīd pieejamiem aptverto dalībvalstu jaunākajiem statistikas datiem un salīdzinājumu starp kumulatīvo valsts IKP, kas konstatēts 2014. un 2015. gadā, un kumulatīvo valsts IKP, kas aplēsts 2012. gadā. Ja kumulatīvā novirze ir vairāk nekā +/-5 %, tā koriģē minētos kopējos piešķīrumus.
2. Vajadzīgās korekcijas sadala vienādās proporcijās laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam, un attiecīgie maksimālie apjomi DFS tiek attiecīgi grozīti. Lai nodrošinātu sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām, atbilstoši groza arī maksājumu maksimālās summas.
3. Ja dalībvalsts vai nu no jauna kļūst tiesīga saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda, vai arī zaudē savas esošās tiesības, pēc starpposma pārskata par dalībvalstu atbilstību Kohēzijas fonda prasībām saskaņā ar 90. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (9), Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2017. gadu pieskaita vai atskaita izrietošās summas no dalībvalstij 2017. līdz 2020. gadam piešķirtajiem līdzekļiem.
4. No 3. punkta izrietošās vajadzīgās korekcijas sadala vienādās proporcijās laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam, un attiecīgie maksimālie apjomi DSF tiek atbilstoši grozīti. Lai nodrošinātu sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām, atbilstoši groza arī maksājumu maksimālās summas.
5. Šā panta 1. un 3. punktā minēto korekciju kopējā neto ietekme - pozitīva vai negatīva - nepārsniedz EUR 4 miljardus.
8. pants
Korekcijas attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem fondu efektivitāti saista ar pamatotu ekonomikas pārvaldību
Ja Komisija atceļ budžeta saistību apturēšanu attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem fondu efektivitāti saista ar pamatotu ekonomikas pārvaldību, Komisija saskaņā ar attiecīgo pamataktu pārvieto apturētās saistības uz turpmākajiem gadiem. N gada apturētās saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc n + 3 gada.
2. NODAĻA
Īpaši instrumenti
9. pants
Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos
1. Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos ir paredzēta, lai ļautu ātri reaģēt uz trešo valstu īpašajām palīdzības prasībām pēc notikumiem, kurus nevar paredzēt budžeta izveides laikā, - galvenokārt humānām operācijām, taču arī civilās krīzes pārvarēšanai un aizsardzībai, kā arī situācijām, kad pastāv īpašs spiediens, kuru rada migrācijas plūsmas pie Savienības ārējām robežām, ja tas ir nepieciešams attiecīgajos apstākļos.
2. Rezerves ikgadējais apjoms ir nemainīgs EUR 280 miljonu apmērā (2011. gada cenās), un to var izmantot līdz n + 1 gadam saskaņā ar finanšu regulu. Rezervi iekļauj Savienības vispārējā budžetā kā uzkrājumu. Vispirms izmanto to gada summas daļu, kas nāk no iepriekšējiem gadiem. Tā n gada summas daļa, kas nav izmantota n + 1 gadā, tiek dzēsta.
10. pants
Eiropas Savienības Solidaritātes fonds
1. Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ir paredzēts finansiālās palīdzības nodrošināšanai nopietnu katastrofu gadījumā kādas dalībvalsts vai kandidātvalsts teritorijā, kā definēts attiecīgajā pamataktā. Summai, kas gadā ir pieejama minētajam fondam, tiek noteikts limits EUR 500 miljonu apmērā (2011. gada cenās). Lai segtu attiecīgās vajadzības līdz gada beigām, katra gada 1. oktobrī ir pieejama vismaz viena ceturtdaļa ikgadējā apjoma. Ikgadējā apjoma daļu, kas nav iekļauta budžetā, var izmantot līdz n + 1 gadam. Vispirms izmanto to gada summas daļu, kas nāk no iepriekšējā gada. Tā n gada summas daļa, kas nav izmantota n + 1 gadā, tiek dzēsta.
2. Izņēmuma gadījumos un gadījumā, ja Eiropas Savienības Solidaritātes fondā pieejamie atlikušie finanšu resursi katastrofas gadā, kā noteikts attiecīgajā pamataktā, nav pietiekami, lai segtu palīdzības apjomu, ko Eiropas Parlaments un Padome uzskata par vajadzīgu, Komisija var ierosināt starpību finansēt no nākamajam gadam pieejamajiem ikgadējiem apjomiem.
11. pants
Elastības instruments
1. Elastības instruments ir paredzēts tam, lai konkrētajā finanšu gadā, nepārsniedzot norādīto summu, finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus. Elastības instrumentam pieejamais ikgadējais maksimālais apjoms ir EUR 471 miljons (2011. gada cenās).
2. Elastības instrumenta ikgadējās summas daļu, kas nav izmantota, var pārnest uz n + 3 gadu. Vispirms izmanto to gada summas daļu, kas nāk no iepriekšējiem gadiem, sākot ar agrākajām summām. Minētā n gada summas daļa, kas nav izmantota n + 3 gadā, tiek dzēsta.
12. pants
Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds
1. Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds, kura mērķi un darbības joma ir definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1927/2006, nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās).
2. Apropriācijas Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam iekļauj Savienības vispārējā budžetā kā uzkrājumu.
13. pants
Neparedzēto izdevumu rezerve
1. Neparedzēto izdevumu rezervi līdz 0,03 % apjomā no Savienības nacionālā kopienākuma veido papildus DFS maksimālajiem apjomiem kā galējas nepieciešamības instrumentu reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem. To var izmantot vienīgi saistībā ar grozījumiem vai gada budžetu.
2. Neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanas apjoms nevienā konkrētā gadā nepārsniedz DFS ikgadējā tehniskajā korekcijā paredzēto maksimālo apjomu un atbilst pašu resursu maksimālajam apjomam.
3. Summas, ko dara pieejamas, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi, pilnībā kompensē ar rezervēm vienā vai vairākās DFS kategorijās kārtējam vai nākamajiem finanšu gadiem.
4. Šādi kompensētus apjomus turpmāk neizmanto saistībā ar DFS. Neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanas rezultātā nedrīkst pārsniegt saistību un maksājumu apropriāciju kopējos maksimālos apjomus, kas DSF noteikti kārtējam un nākamajiem finanšu gadiem.
14. pants
Vispārējā rezerve saistībām izaugsmei un nodarbinātībai, īpaši jaunatnes nodarbinātībai
1. Rezerves, kas ir atstātas pieejamas līdz DFS noteiktajam maksimālajam apjomam saistību apropriācijām 2014.-2017. gadam, ir vispārējā DFS rezerve saistībām, kas jādara pieejama, pārsniedzot DFS noteiktos maksimālos apjomus 2016.-2020. gadam politikas mērķiem, kas saistīti ar izaugsmi un nodarbinātību, īpaši jaunatnes nodarbinātību.
2. Katru gadu 6. pantā minēto tehnisko korekciju ietvaros Komisija aprēķina pieejamo summu. Vispārējo DFS rezervi vai tās daļu var izmantot Eiropas Parlaments un Padome budžeta procedūrā saskaņā ar LESD 314. pantu.
15. pants
Īpaša elastība jauniešu bezdarba problēmas risināšanai un pētniecības stiprināšanai
2014. un 2015. gadā kā daļa no ikgadējās budžeta procedūras var tikt prioritāri piešķirtas summas līdz EUR 2 543 miljoniem (2011. gada cenās) konkrētiem politikas mērķiem, kas saistīti ar jaunatnes nodarbinātību, pētniecību, programmu Erasmus, tostarp māceklībām, un maziem un vidējiem uzņēmumiem. Minētās summas pilnībā kompensē ar apropriācijām izdevumu kategoriju ietvaros un/vai starp izdevumu kategorijām, lai kopējie maksimālie gada apjomi 2014.-2020. gadam un kopējie piešķīrumi katrai izdevumu kategorijai vai apakškategorijai šajā laikposmā paliktu nemainīgi.
16. pants
Iemaksas apjomīgu projektu finansēšanai
1. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam no Savienības vispārējā budžeta pieejamā maksimālā summa Eiropas navigācijas satelītu programmām (EGNOS un Galileo) ir EUR 6 300 miljoni (2011. gada cenās).
2. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam no Savienības vispārējā budžeta pieejamā maksimālā summa Starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora projektam (ITER) ir EUR 2 707 miljoni (2011. gada cenās).
3. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam no Savienības vispārējā pieejamā maksimālā summa Copernicus (Eiropas Zemes novērošanas programma) ir EUR 3 786 miljoni (2011. gada cenās).
3. NODAĻA
Pārskatīšana
17. pants
DFS pārskatīšana
1. Neskarot 4. panta 2. punktu, 18. līdz 22. pantu un 25. pantu, neparedzētu apstākļu gadījumā DFS var pārskatīt atbilstoši pašu resursu maksimālajam apjomam, kas noteikts saskaņā ar Lēmumu 2007/436/EK, Euratom.
2. Parasti DFS pārskatīšanas priekšlikumus atbilstīgi 1. punktam iesniedz un pieņem, pirms tiek sākta kārtējā gada vai pirmā attiecīgā gada budžeta procedūra.
3. Visos priekšlikumos par DFS pārskatīšanu atbilstīgi 1. punktam izskata, kādā apjomā izdevumi pārdalāmi starp programmām, kas iekļautas izdevumu kategorijās, uz kurām attiecas pārskatīšana, īpaši atsaucoties uz apropriāciju jebkuru paredzamu nepietiekamu izmantošanu. Būtu jāpanāk, lai jauno plānoto izdevumu nozīmīga summa gan absolūtos skaitļos, gan procentuāli nepārsniegtu izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu.
4. Veicot DFS pārskatīšanu atbilstīgi 1. punktam, ņem vērā to, kādā apjomā vienas izdevumu kategorijas maksimālā apjoma palielinājumu var izlīdzināt ar kādas citas izdevumu kategorijas maksimālā apjoma samazinājumu.
5. Veicot DFS pārskatīšanu atbilstīgi 1. punktam, tiek saglabāta atbilstīga attiecība starp saistībām un maksājumiem.
18. pants
Pārskatīšana saistībā ar īstenošanu
Informējot Eiropas Parlamentu un Padomi par DFS veikto tehnisko korekciju iznākumu, Komisija, ņemot vērā budžeta izpildi, iesniedz priekšlikumus par pārskatīšanu attiecībā uz maksājumu apropriāciju kopsummu, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai nodrošinātu gada maksājumu maksimālo apjomu pareizu pārvaldību un jo īpaši to sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām. Eiropas Parlaments un Padome lēmumus par minētajiem priekšlikumiem pieņem līdz n gada 1. maijam.
19. pants
Struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda, Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda pārskatīšana atbilstoši jauniem noteikumiem vai programmām
1. Ja pēc 2014. gada 1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas saskaņā ar dalīto pārvaldību attiecībā uz struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda, Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda darbību, DFS pārskata, lai 2014. gadā neizmantotās piešķirtās summas tiktu pārvietotas uz turpmākiem gadiem, pārsniedzot izdevumu atbilstīgo maksimālo apjomu.
2. Pārskatīšanu, kas attiecas uz 2014. gadā neizmantoto piešķirto summu pārvietošanu, pieņem līdz 2015. gada 1. maijam.
20. pants
DFS pārskatīšana, ja tiek pārskatīti Līgumi
Ja laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam tiek pārskatīti Līgumi un to pārskatīšana ietekmē budžetu, attiecīgi pārskata DFS.
21. pants
DFS pārskatīšana Savienības paplašināšanās gadījumā
Ja laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam Savienībā tiek uzņemtas jaunas dalībvalstis, DFS pārskata, ņemot vērā no tā izrietošos nepieciešamos izdevumus.
22. pants
DFS pārskatīšana Kipras apvienošanās gadījumā
Ja laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam notiek Kipras apvienošanās, DFS pārskata, ņemot vērā Kipras konflikta vispārēju risinājumu un ar apvienošanos saistīto vajadzību pēc papildu finansējuma.
23. pants
Iestāžu sadarbība budžeta procedūras laikā
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk "iestādes") veic pasākumus, lai sekmētu ikgadējās budžeta procedūras norisi.
Iestādes godprātīgi sadarbojas visā procedūras laikā, lai saskaņotu savu nostāju. Iestādes visos procedūras posmos sadarbojas, izmantojot atbilstošus savstarpējos kontaktus, lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu sasniegto konverģences līmeni.
Iestādes pēc iespējas ciešāk saskaņo savus darba grafikus, lai darbs noritētu saskaņoti un vienoti, nodrošinot Savienības vispārējā budžeta pieņemšanu galīgajā variantā.
Trialogus var sasaukt visos procedūras posmos un dažādos pārstāvības līmeņos atkarībā no paredzamās apspriešanas rakstura. Katra iestāde saskaņā ar savu reglamentu norīko savus dalībniekus katrai sanāksmei, nosaka to sarunu pilnvaras un savlaicīgi informē parējās iestādes par sanāksmju organizēšanu.
24. pants
Budžeta vienotība
Visus Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas izdevumus un ieņēmumus iekļauj Savienības vispārējā budžetā saskaņā ar finanšu regulas 7. pantu, tostarp izdevumus, kas izriet no jebkura attiecīga lēmuma, ko atbilstīgi LESD 332. pantam Padome ir vienprātīgi pieņēmusi pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.
25. pants
Pāreja uz nākamo finanšu shēmu
Komisija līdz 2018. gada 1. janvārim iesniedz priekšlikumu par jaunu daudzgadu finanšu shēmu.
Ja līdz 2020. gada 31. decembrim Padome nepieņem regulu, ar kuru tiek noteikta jauna daudzgadu finanšu shēma, maksimālo apjomu un citus noteikumus DFS pēdējam darbības gadam turpina piemērot, līdz tiek pieņemta regula, ar kuru tiek noteikta jauna finanšu shēma. Ja pēc 2020. gada Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis, pagarināto finanšu shēmu vajadzības gadījumā koriģē, ņemot vērā pievienošanos.
26. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 2. decembrī