PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE 2014/98/EU
ze dne 15. října 2014,
kterou se provádí směrnice Rady 2008/90/ES, pokud jde o zvláštní požadavky na rody a druhy ovocných rostlin uvedených v příloze I uvedené směrnice, zvláštní požadavky na dodavatele a podrobná pravidla pro úřední inspekce
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2008/90/ES ze dne 29. září 2008 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce (1), a zejména na článek 4, čl. 6 odst. 4, čl. 9 odst. 1 a čl. 13 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V ustanoveních o certifikaci a uvádění na trh prvotního, základního a certifikovaného materiálu by měly být zohledněny odlišné produkční cykly různých rodů a druhů, na které se vztahuje tato směrnice.
(2)
Je nezbytné, aby prvotní materiál splňoval velmi přísné rostlinolékařské a jakostní požadavky, aby se zaručil dobrý rostlinolékařský stav a jakost rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin odvozených z prvotního materiálu.
(3)
S cílem zajistit identifikaci a jakost prvotního materiálu je třeba stanovit pravidla pro určování a ověřování shody s odrůdou, ke které tento materiál patří. Identifikace a jakost prvotního materiálu by rovněž měly být zajištěny prostřednictvím pravidel pro jeho rozmnožování, což může zahrnovat i přemnožení a množení. S cílem zajistit dobrý rostlinolékařský stav prvotního materiálu je důležité stanovit pravidla ohledně nepřítomnosti škodlivých organismů, pravidla pro provádění kontrol a případně odběru vzorků a testování příslušných rodů a druhů. Jakost uvedeného materiálu by dále měla být zajištěna i přijetím pravidel ohledně vad.
(4)
Aby se zajistila identifikace a jakost podnoží, které nepatří k dané odrůdě, měly by tyto podnože odpovídat popisu druhu, ke kterému patří.
(5)
Je nezbytné, aby rostliny, ze kterých má být odebírán materiál za účelem produkce základního materiálu nebo certifikovaného materiálu jiného než ovocné rostliny, byly identifikovány. Tyto rostliny se označují jako „matečné rostliny“. Matečné rostliny pro produkci prvotního materiálu („prvotní matečné rostliny“) by měly splňovat stejné požadavky jako prvotní materiál. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál by měly být identifikovány v průběhu celého procesu produkce. Příslušný úřední subjekt by na základě pozorování projevu znaků dané odrůdy měl určit, zda prvotní matečná rostlina odpovídá popisu odrůdy. Shoda prvotní matečné rostliny a odvozeného prvotního materiálu s popisem odrůdy by dále měla být pravidelně ověřována.
(6)
V případě materiálu určeného k certifikaci by shoda s popisem odrůdy měla být určena na základě úředního popisu této odrůdy, který zajistí, že daná odrůda je odlišná, uniformní a stálá, popisu připojeného k žádosti o registraci nebo k žádosti o odrůdové právo nebo úředně uznaného popisu. V případě odrůdy s úředně uznaným popisem je třeba vyžadovat, aby tato odrůda byla registrována v národním registru, aby se tak zajistilo, že tento popis je vhodný pro materiál, který se certifikuje.
(7)
V případě prvotního a základního materiálu by určení shody s popisem odrůdy mělo být možné také na základě popisu připojeného k žádosti o registraci odrůdy v členském státě a popisu připojeného k žádosti o registraci odrůdového práva, za předpokladu, že v Unii nebo v některé třetí zemi je již dostupná zpráva, z níž vyplývá, že příslušná odrůda je odlišná, uniformní a stálá. Účelem poskytnutí této možnosti je urychlit počáteční fáze postupu certifikace v případech, kdy se registrace odrůdy blíží k závěru, ale dosud nebyla ukončena. Aby se však zajistila transparentnost a možnost informované volby pro uživatele tohoto materiálu, jeho uvedení na trh by mělo být povoleno až po dokončení registrace odrůdy.
(8)
Je důležité zavést přísná ustanovení na ochranu prvotního materiálu před infekcemi všeho druhu způsobenými škodlivými organismy. Dodavatelé by proto měli uchovávat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál v určených zařízeních, která jsou chráněna proti hmyzu a zajišťují ochranu před infekcí přenášenou přeletem vektorů nebo pocházející z jiných možných zdrojů. Ze stejného důvodu by prvotní matečné rostliny a prvotní materiál měly být pěstovány nebo produkovány izolovaně od půdy, v nádobách s pěstebními substráty neobsahujícími půdu nebo v nádobách se sterilizovanými pěstebními substráty. Aby však bylo možné reagovat na konkrétní potřeby produkce, mělo by členským státům být umožněno požádat o povolení produkovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli, za předpokladu, že byla přijata vhodná opatření s cílem zabránit infekci způsobované příslušnými škodlivými organismy.
(9)
Směrnice Rady 2000/29/ES (2) stanoví pravidla, jež zabraňují zavlékání určitých škodlivých organismů do Unie a jejich rozšiřování v Unii. To zahrnuje požadavky pro určité rody a druhy, jež doplňují certifikační požadavky této směrnice v souvislosti se škodlivými organismy, na které se vztahuje směrnice 2000/29/ES. Měla by být stanovena další pravidla ohledně jiných škodlivých organismů. Pokud by určitý škodlivý organismus mohl způsobit nepřijatelné škody z hlediska rostlinolékařského stavu nebo užitné hodnoty prvotního materiálu dotčených rodů či druhů, mělo by být požadováno, aby se v něm tento škodlivý organismus nevyskytoval. Měl by existovat seznam těchto škodlivých organismů. Pokud může určitý škodlivý organismus způsobit takovou škodu pouze tehdy, jestliže jeho výskyt přesáhne určitou úroveň, měl by být zakázán pouze jeho výskyt v množstvích, jež tuto úroveň přesahují. Tyto škodlivé organismy by měly být uvedeny na zvláštním seznamu, odděleně od škodlivých organismů, u nichž je požadováno, aby se nevyskytovaly vůbec.
(10)
Kandidátské prvotní matečné rostliny představují výchozí bod procesu produkce a certifikace rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin. Z tohoto důvodu by rovněž měly podléhat nejpřísnějším fytosanitárním požadavkům, aby se zajistilo, že jsou prosté příslušných škodlivých organismů. S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a příslušných dotčených škodlivých organismů by měly být vyžadovány vizuální prohlídky kandidátských prvotních matečných rostlin zaměřené na výskyt škodlivých organismů uvedených v příloze I. V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů by z každé kandidátské prvotní matečné rostliny měly být odebrány a testovány vzorky s cílem zajistit správnost poznatků. Testována by měla být každá kandidátská prvotní matečná rostlina na škodlivé organismy uvedené v příloze II, aby byl výskyt příslušných škodlivých organismů s jistotou vyloučen. Velmi obdobné požadavky by se měly uplatňovat na prvotní matečné rostliny vyprodukované pomocí přemnožení vzhledem k jejich důležitosti pro další proces produkce a certifikace.
(11)
S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a příslušných dotčených škodlivých organismů by měly být vyžadovány vizuální prohlídky prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu zaměřené na výskyt škodlivých organismů uvedených v přílohách I a II. V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů by měly být odebrány a testovány vzorky prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu, aby se zajistila správnost zjištění.
(12)
S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a dotčených škodlivých organismů by měla být zavedena vhodná pravidla upravující četnost vizuálních prohlídek, odběru vzorků a testování základních matečných rostlin, základního materiálu, certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato pravidla by měla vycházet ze zkušeností, které příslušné úřední subjekty a producenti ovocných rostlin získali při uplatňování vnitrostátních systémů certifikace. Tato pravidla by měla zohledňovat potřeby uživatelů dané kategorie.
(13)
Výskyt určitých škodlivých organismů, zejména hlístic, v půdě může způsobit nepřijatelné škody z hlediska rostlinolékařského stavu a užitné hodnoty dotčených rostlin, jestliže jsou tyto škodlivé organismy hostiteli virů napadajících dotčené rody či druhy. Tyto škodlivé organismy by proto měly být uvedeny na zvláštním seznamu a identifikovány zvlášť a jejich výskyt v příslušné půdě by neměl být povolen, pokud se testováním neprokáže, že příslušné viry neobsahují. Odběr vzorků a testování by měly prokázat, zda se tyto škodlivé organismy nebo příslušné viry vyskytují, či nikoli. Při stanovování pravidel pro odběr vzorků a testování by měly být zohledněny různé kategorie rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin. Je však přiměřené za určitých okolností povolit, aby odběr vzorků a testování nemusely být prováděny, pokud hostitelské rostliny nebyly v daném místě produkce pěstovány alespoň po dobu pěti let.
(14)
Provádí-li se odběr vzorků a testování, měly by se uskutečňovat v souladu s protokoly Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO) nebo v souladu s jinými mezinárodně uznávanými protokoly. To je nezbytné pro zajištění toho, aby praxe odběru vzorků a testování prováděná v Unii byla na úrovni nejnovějšího mezinárodního vědeckotechnického rozvoje. Pokud takové protokoly nejsou dostupné, měly by se odběr vzorků a testování uskutečňovat v souladu s odpovídajícími protokoly stanovenými na vnitrostátní úrovni.
(15)
Jakost a užitnou hodnotu prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu mohou nepříznivě ovlivnit poškození, zbarvení, zjizvení tkání, uschnutí a jiné vady. Mělo by se proto stanovit, že prvotní matečné rostliny a prvotní materiál musí být prakticky bez jakýchkoli takových vad.
(16)
Aby se zaručila vhodná kvalita rozmnožovacího materiálu, měla by být stanovena pravidla pro jeho uchovávání za vhodných podmínek. Tyto podmínky by měly záviset na kategorii rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin, které se certifikují. Vzhledem k nedávnému vývoji je rovněž důležité povolit metodu uchovávání ochlazením na velmi nízké teploty, známou jako kryokonzervace. Tato metoda je považována za užitečnou alternativu ke kultuře in vitro, protože vlastnosti rozmnožovacího materiálu během uchovávání za těchto teplot zůstávají nezměněny.
(17)
Základní materiál představuje další fázi procesu produkce po prvotním materiálu. Matečné rostliny pro produkci základního materiálu (základní matečné rostliny) by proto měly být pěstovány z prvotního materiálu nebo množeny z jiných základních matečných rostlin.
(18)
Požadavky na základní materiál by měly být stejné jako požadavky na prvotní materiál týkající se identifikace, rostlinolékařského stavu a jakosti, protože tyto požadavky jsou stejně důležité i z hlediska rostlinolékařského stavu a užitné hodnoty základního materiálu. Měla by však být povolena produkce základního materiálu na volném poli, aby se usnadnilo jeho účinné rozmnožování do dalších generací a kategorií. Požadavky na uchovávání základního materiálu by proto měly umožňovat uchovávání v zařízeních chráněných proti hmyzu nebo na polích izolovaných od možných zdrojů infekce přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
(19)
Základní matečné rostliny, které jsou pěstovány z prvotního materiálu, by mělo být povoleno množit v několika generacích, aby bylo dosaženo množství základních matečných rostlin nezbytného pro produkci základního a certifikovaného materiálu. Různé generace základních matečných rostlin by měly být uchovávány odděleně jedna od druhé a měly by být identifikovatelné v průběhu celého procesu produkce.
(20)
Certifikovaný materiál a certifikované ovocné rostliny mohou představovat další fázi procesu produkce po prvotním materiálu nebo základním materiálu. Matečné rostliny pro produkci certifikovaného materiálu (certifikované matečné rostliny) by proto měly být pěstovány buď z prvotního materiálu, nebo ze základního materiálu.
(21)
Měly by být přijaty minimální požadavky, které zajistí harmonizovaný postup při určování a ověřování shody s popisem odrůdy, pokud jde o rozmnožovací materiál a ovocné rostliny, které mají být kvalifikovány jako materiál CAC. Tyto požadavky by měly být méně přísné než požadavky na prvotní, základní a certifikovaný materiál, neboť materiál CAC vzbuzuje v uživatelích nižší očekávání, pokud jde o jeho rostlinolékařský stav a jakost, jelikož jsou v jeho případě uplatňovány jednodušší postupy a fáze produkce. Dodavatelé by však měli zajistit identifikaci materiálu, který má být použit pro rozmnožování. Mělo by se rovněž zajistit, aby byly uplatňovány normy jakosti a rostlinolékařské normy vhodné pro kultivaci materiálu CAC a z hlediska očekávání uživatelů tohoto rozmnožovacího materiálu. S ohledem na povahu škodlivých organismů napadajících určité druhy Citrus L., a sice Fortunella Swingle a Poncirus Raf., jsou nutná zvláštní pravidla pro vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování s cílem zajistit, aby příslušný rozmnožovací materiál nebo ovocné rostliny měly náležitou jakost a rostlinolékařský stav.
(22)
Aby mohl příslušný úřední subjekt provádět úřední inspekce a ověřovat, zda rozmnožovací materiál a ovocné rostliny splňují normy jakosti a rostlinolékařské normy pro úřední certifikaci stanovené v této směrnici, měl by mít dodavatel zaveden plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin pro příslušné rody nebo druhy a měl by uchovávat záznamy o tomto sledování. Tento plán a záznamy o přehlídkách porostu, odběru vzorků a testování by měly být uchovávány tak dlouho, dokud příslušný rozmnožovací materiál nebo ovocné rostliny zůstanou pod kontrolou daného dodavatele, a nejméně po dobu tří let poté, co tento rozmnožovací materiál nebo tyto ovocné rostliny byly odstraněny nebo uvedeny na trh.Toto období je nezbytné, aby se umožnilo zjištění škodlivých organismů na dřevinách, kde se příznaky mohou projevit až několik let poté, co došlo k infekci.
(23)
Členské státy by měly zajistit, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny byly během produkce a uvedení na trh podrobovány úřední inspekci s cílem ověřit dodržování požadavků a podmínek stanovených v této směrnici. S cílem zajistit harmonizovaný postup při provádění úředních inspekcí by měla být stanovena pravidla pro vizuální prohlídku a případně pro odběr vzorků a testování.
(24)
Aby nedošlo k narušení obchodu, mělo by být členským státům na určité přechodné období umožněno, aby na svém vlastním území mohly povolit uvedení na trh rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin vyprodukovaných z prvotních, základních a certifikovaných matečných rostlin nebo z matečných rostlin CAC, které již existovaly ke dni použitelnosti této směrnice, a to i v případech, kdy takový materiál nebo takové ovocné rostliny nesplňují tyto nové podmínky.
(25)
Směrnice Komise 93/48/EHS (3) a 93/64/EHS (4) by měly být zrušeny.
(26)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA 1
DEFINICE A OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely této směrnice se použijí tyto definice:
1)
„matečnou rostlinou“ se rozumí identifikovaná rostlina určená k rozmnožování;
2)
„kandidátskou prvotní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina, kterou dodavatel chce nechat akceptovat jako prvotní matečnou rostlinu;
3)
„prvotní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci prvotního materiálu;
4)
„základní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci základního materiálu;
5)
„certifikovanou matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci certifikovaného materiálu;
6)
„škodlivým organismem“ se rozumějí všechny druhy, kmeny či biotypy rostlin, živočichů nebo patogenů škodlivé rostlinám nebo rostlinným produktům a uvedené v přílohách I, II a III;
7)
„vizuální prohlídkou“ se rozumí zkoumání rostlin nebo částí rostlin pouhým okem, pomocí rozptylového skla, stereoskopu nebo mikroskopu;
8)
„testem“ se rozumí zkoumání jiné než vizuální prohlídka;
9)
„plodící rostlinou“ se rozumí rostlina rozmnožená z matečné rostliny a vypěstovaná pro produkci ovoce s cílem umožnit ověření odrůdové pravosti uvedené matečné rostliny;
10)
„kategorií“ se rozumí prvotní materiál, základní materiál, certifikovaný materiál nebo materiál CAC;
11)
„množením“ se rozumí vegetativní produkce matečné rostliny za účelem získání dostatečného množství matečných rostlin stejné kategorie;
12)
„přemnožením matečné rostliny“ se rozumí nahrazení matečné rostliny rostlinou z ní vegetativně vyprodukovanou;
13)
„mikrorozmnožováním“ se rozumí množení rostlinného materiálu za účelem produkce velkého množství rostlin pomocí kultury in vitro diferencovaných vegetativních pupenů nebo diferencovaných vegetativních meristémů odebraných z rostliny;
14)
výrazem „prakticky bez vad“ se rozumí, že vady, které by mohly zhoršovat jakost a užitnou hodnotu daného rozmnožovacího materiálu nebo ovocných rostlin, se vyskytují na úrovni stejné nebo nižší, než je úroveň, jakou lze očekávat při dodržení osvědčených postupů jejich pěstování a nakládání s nimi, a že tato úroveň odpovídá osvědčeným postupům jejich pěstování a nakládání s nimi;
15)
výrazem „prakticky prostý škodlivých organismů“ se rozumí, že míra, v jaké se škodlivé organismy vyskytují v daném rozmnožovacím materiálu nebo ovocných rostlinách, je dostatečně nízká, aby byla zajištěna přijatelná jakost a užitná hodnota tohoto rozmnožovacího materiálu;
16)
„laboratoří“ se rozumí každé zařízení používané pro testování rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin;
17)
„kryokonzervací“ se rozumí uchovávání rostlinného materiálu jeho ochlazením na velmi nízké teploty za účelem zachování životaschopnosti tohoto materiálu.
Článek 2
Obecná ustanovení
1. Členské státy zajistí, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny náležející do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES během produkce a při uvedení na trh byly v souladu s články 3 až 27 této směrnice.
2. Členské státy zajistí, aby během produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin náležejících do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES dodavatelé splňovali požadavky stanovené v článcích 28 a 29.
3. Členské státy zajistí, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny náležející do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES byly během produkce a při uvedení na trh podrobovány úřední inspekci v souladu s článkem 30.
4. Rozmnožovací materiál, který splňuje požadavky určité kategorie, se nesmí míchat s materiálem z jiných kategorií.
KAPITOLA 2
POŽADAVKY NA ROZMNOŽOVACÍ MATERIÁL A PŘÍPADNĚ NA OVOCNÉ ROSTLINY
ODDÍL 1
Požadavky na prvotní materiál
Článek 3
Požadavky na certifikaci prvotního materiálu
1. Rozmnožovací materiál jiný než matečné rostliny a jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako prvotní materiál, bylo-li shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byl přímo rozmnožen z matečné rostliny v souladu s článkem 13 nebo článkem 14;
b)
odpovídá popisu své odrůdy a jeho shoda s popisem této odrůdy byla ověřena podle článku 7;
c)
je uchováván podle článku 8;
d)
splňuje rostlinolékařské požadavky uvedené v článku 10;
e)
pokud Komise udělila výjimku podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné pěstovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli v podmínkách nechráněných proti hmyzu, půda je v souladu s článkem 11;
f)
je v souladu s článkem 12, pokud jde o vady.
2. Matečná rostlina podle odst. 1 písm. a) musí být akceptována v souladu s článkem 5 nebo musí být získána množením v souladu s článkem 13 nebo mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14.
3. Pokud prvotní matečná rostlina nebo prvotní materiál již nesplňují požadavky článků 7 až 12, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako základní nebo certifikovaný materiál či materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v této směrnici pro tyto příslušné kategorie.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 4
Požadavky na certifikaci podnoží, které nepatří k odrůdě, jako prvotního materiálu
1. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako prvotní materiál, bylo-li shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byla rozmnožena přímo z matečné rostliny vegetativním nebo pohlavním rozmnožováním; v případě pohlavního rozmnožování byly opylující stromy (opylovače) vyprodukovány přímo z matečné rostliny vegetativním rozmnožováním;
b)
odpovídá popisu svého druhu;
c)
je uchovávána podle článku 8;
d)
splňuje rostlinolékařské požadavky uvedené v článku 10;
e)
pokud Komise udělila výjimku podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné pěstovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli v podmínkách chráněných proti hmyzu, půda je v souladu s článkem 11;
f)
je v souladu s článkem 12, pokud jde o vady.
2. Matečná rostlina podle odst. 1 písm. a) musí být akceptována v souladu s článkem 6 nebo musí být získána množením v souladu s článkem 13 nebo mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14.
3. Pokud podnož, která je prvotní matečnou rostlinou nebo prvotním materiálem, již nesplňuje požadavky článků 8 až 12, dodavatel ji odstraní z blízkosti ostatních prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu. Tato odstraněná podnož může být použita jako základní nebo certifikovaný materiál či materiál CAC za předpokladu, že splňuje požadavky stanovené v této směrnici pro tyto příslušné kategorie.
Namísto odstranění takové podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 5
Požadavky na akceptaci prvotní matečné rostliny
1. Příslušný úřední subjekt akceptuje rostlinu jako prvotní matečnou rostlinu, pokud je v souladu s články 7 až 12 a pokud bylo v souladu s odstavci 2, 3 a 4 určeno, že odpovídá popisu své odrůdy.
Tato akceptace se uskuteční na základě úřední inspekce a výsledků testování, záznamů a postupů podle článku 30.
2. Příslušný úřední subjekt na základě pozorování projevu znaků dané odrůdy určí, zda prvotní matečná rostlina odpovídá popisu své odrůdy. Toto pozorování vychází z jednoho z těchto prvků:
a)
z úředního popisu odrůd registrovaných v kterémkoli národním registru a odrůd právně chráněných podle odrůdového práva;
b)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci v kterémkoli členském státě, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1 prováděcí směrnice Komise 2014/97/EU (5);
c)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci odrůdového práva;
d)
z úředně uznaného popisu, je-li odrůda, na kterou se tento popis vztahuje, registrována v národním registru.
3. Pokud se uplatňuje odst. 2 písm. b) nebo c), prvotní matečná rostlina se akceptuje pouze tehdy, je-li k dispozici zpráva vypracovaná kterýmkoli příslušným úředním subjektem v Unii nebo ve třetí zemi a prokazující, že příslušná odrůda je odlišná, uniformní a stálá. Až do registrace dané odrůdy však dotčená matečná rostlina a materiál z ní vyprodukovaný mohou být používány pouze k produkci základního nebo certifikovaného materiálu a nelze je uvádět na trh jako prvotní, základní nebo certifikovaný materiál.
4. Pokud je určení shody s popisem odrůdy možné pouze na základě znaků plodící rostliny, pozorování projevu znaků dané odrůdy se provede na ovoci z plodící rostliny rozmnožené z prvotní matečné rostliny. Tyto plodící rostliny se uchovávají odděleně od prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu.
Plodící rostliny jsou podrobeny vizuální prohlídce v nejvhodnějších obdobích roku s ohledem na klimatické podmínky a podmínky pro pěstování dotčených rodů nebo druhů rostlin.
Článek 6
Požadavky na akceptaci podnoží, které nepatří k odrůdě
Příslušný úřední subjekt akceptuje podnož, která nepatří k odrůdě, jako prvotní matečnou rostlinu, pokud odpovídá popisu svého druhu a pokud je v souladu s články 8 až 12.
Tato akceptace se uskuteční na základě úřední inspekce a výsledků testování, záznamů a postupů používaných dodavatelem podle článku 30.
Článek 7
Ověřování shody s popisem odrůdy
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel pravidelně ověřují shodu prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu s popisem jejich odrůdy v souladu s čl. 5 odst. 2 a 3, a to způsobem odpovídajícím dotčené odrůdě a použité metodě rozmnožování.
Kromě pravidelného ověřování prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu ověřují příslušný úřední subjekt a případně dodavatel po každém přemnožení výsledné prvotní matečné rostliny.
Článek 8
Požadavky týkající se uchovávání prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu
1. Dodavatelé uchovávají prvotní matečné rostliny a prvotní materiál v zařízeních, která jsou určena pro dotčené rody nebo druhy a která jsou chráněna proti hmyzu a zajišťují ochranu proti infekci přeletem vektorů a z jakýchkoli jiných možných zdrojů během celého procesu produkce.
Kandidátské prvotní matečné rostliny se uchovávají v podmínkách chráněných proti hmyzu a fyzicky oddělené od prvotních matečných rostlin v zařízeních uvedených v prvním pododstavci, dokud nebyly dokončeny všechny testy ohledně souladu s čl. 9 odst. 1 a 2.
2. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál se uchovávají způsobem zaručujícím, aby během celého procesu produkce byly jednotlivě identifikované.
3. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál se pěstují nebo produkují izolovaně od půdy, v nádobách s pěstebními substráty neobsahujícími půdu nebo v nádobách se sterilizovanými pěstebními substráty. Identifikují se návěskami umožňujícími jejich vysledovatelnost.
4. Odchylně od odstavců 1, 2 a 3 lze členskému státu pro konkrétní rody a druhy povolit produkci prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu na poli za podmínek nechráněných proti hmyzu. Takový materiál se identifikuje návěskami umožňujícími jeho vysledovatelnost. Toto povolení se udělí za předpokladu, že dotčený členský stát zaručuje, že jsou přijata náležitá opatření k předcházení infekce rostlin přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
5. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál lze uchovávat pomocí kryokonzervace.
6. Prvotní matečné rostliny lze používat pouze po dobu vypočítanou na základě stálosti odrůdy nebo podmínek prostředí, za nichž jsou pěstovány, a veškerých dalších určujících faktorů, jež ovlivňují stálost odrůdy.
Článek 9
Rostlinolékařské požadavky na kandidátské prvotní matečné rostliny a prvotní matečné rostliny vyprodukované pomocí přemnožení
1. Kandidátská prvotní matečná rostlina musí být prosta škodlivých organismů uvedených v příloze I v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny musí být vizuální prohlídkou v zařízeních a na polích shledáno, že je prosta škodlivých organismů uvedených v příloze I v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny.
2. Kandidátská prvotní matečná rostlina musí být prosta škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny musí být vizuální prohlídkou v zařízeních a na polích a na základě odběru vzorků a testování shledáno, že je prosta škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tuto vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se uskutečňují v nejvhodnějším období roku s ohledem na klimatické podmínky a podmínky pro pěstování dané rostliny a s ohledem na biologii škodlivých organismů relevantních pro tuto rostlinu. Odběr vzorků a testování se rovněž uskuteční kdykoliv během roku v případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování, jak je stanoveno v odstavcích 1 a 2, členské státy použijí protokoly Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO) nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
Testovací metodou pro viry, viroidy, virům podobné choroby a fytoplazmy, která se použije pro testování kandidátských prvotních matečných rostlin, je biologické indexování indikátorových rostlin. Mohou být použity jiné metody testování v případě, že členský stát na základě vzájemně ověřených vědeckých důkazů má za to, že povedou ke stejně spolehlivým výsledkům jako biologické indexování indikátorových rostlin.
4. Odchylně od odstavce 2, pokud je kandidátskou prvotní matečnou rostlinou semenáč, jsou vizuální prohlídka, odběr vzorků a testování požadovány pouze ve vztahu k virům, viroidům nebo virům podobným chorobám přenášeným pylem a uvedeným v příloze II v souvislosti s dotčenými rody nebo druhy, za předpokladu, že úřední inspekce potvrdila, že dotčený semenáč byl vypěstován ze semene vyprodukovaného rostlinou prostou příznaků vyvolaných těmito viry, viroidy a virům podobnými chorobami a že tento semenáč byl uchováván v souladu s čl. 8 odst. 1 a 3.
5. Odstavce 1 a 3 se rovněž použijí na prvotní matečnou rostlinu vyprodukovanou pomocí přemnožení.
Prvotní matečná rostlina vyprodukovaná pomocí přemnožení musí být prosta virů a viroidů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tato prvotní matečná rostlina musí být shledána prostou těchto virů a viroidů, a to na základě vizuální prohlídky v zařízeních, na polích a v partiích a na základě vzorkování a testování.
Tuto vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Článek 10
Rostlinolékařské požadavky na prvotní matečné rostliny a na prvotní materiál
1. Prvotní matečná rostlina nebo prvotní materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená prvotní matečná rostlina nebo dotčený prvotní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překračovat úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené prvotní matečné rostliny nebo dotčený prvotní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené prvotní matečné rostliny nebo prvotního materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování prvotní matečné rostliny nebo prvotního materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na prvotní matečné rostliny a prvotní materiál během kryokonzervace.
Článek 11
Požadavky na půdu
1. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál smějí být pěstovány pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu a opakuje se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené prvotní matečné rostliny nebo prvotní materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěje k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Článek 12
Požadavky týkající se vad, které by mohly zhoršovat jakost
Na základě vizuální prohlídky musí být patrné, že prvotní matečné rostliny a prvotní materiál jsou prakticky bez vad. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel. Poškození, zbarvení, zjizvené tkáně nebo uschnutí se považují za vady, pokud nepříznivě ovlivňují jakost a užitnou hodnotu rozmnožovacího materiálu.
Článek 13
Požadavky týkající se množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin
1. Dodavatel smí množit nebo přemnožit prvotní matečnou rostlinu akceptovanou v souladu s čl. 5 odst. 1.
2. Dodavatel smí rozmnožovat prvotní matečnou rostlinu za účelem produkce prvotního materiálu.
3. Množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin se uskutečňuje v souladu s protokoly uvedenými v odstavci 4.
4. Členské státy použijí protokoly pro množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin. Členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Protokoly uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce musí být odzkoušeny na příslušných rodech nebo druzích po dobu, která se pro dané rody nebo druhy považuje za přiměřenou. Tato doba se považuje za přiměřenou, pokud umožňuje ověření fenotypu rostlin z hlediska jejich shody s popisem odrůdy na základě pozorování produkce ovoce nebo pozorování vegetativního růstu podnoží.
5. Dodavatel smí přemnožit prvotní matečnou rostlinu pouze do uplynutí doby uvedené v čl. 8 odst. 6.
Článek 14
Požadavky týkající se množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin mikrorozmnožováním
1. Množení, přemnožení nebo rozmnožování prvotních matečných rostlin mikrorozmnožováním za účelem produkce jiných prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu se uskutečňuje v souladu s protokoly stanovenými v odstavci 2.
2. Členské státy použijí protokoly pro mikrorozmnožování prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu, které jsou protokoly EPPO, nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Členské státy použijí pouze protokoly, které byly odzkoušeny na příslušném rodu nebo druhu po dobu, která se považuje za dostačující, aby umožňovala ověření fenotypu rostlin z hlediska jejich shody s popisem odrůdy na základě pozorování produkce ovoce nebo pozorování vegetativního růstu podnoží.
ODDÍL 2
Požadavky na základní materiál
Článek 15
Požadavky na certifikaci základního materiálu
1. Rozmnožovací materiál jiný než základní matečné rostliny a jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako základní materiál, pokud splňuje požadavky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Rozmnožovací materiál musí být rozmnožen ze základní matečné rostliny.
Základní matečná rostlina musí splňovat jeden z těchto požadavků:
a)
je vypěstována z prvotního materiálu; nebo
b)
je vyprodukována množením ze základní matečné rostliny v souladu s článkem 19.
3. Rozmnožovací materiál musí splňovat požadavky stanovené v článku 7, v čl. 8 odst. 6 a v článku 12.
4. Rozmnožovací materiál musí splňovat další požadavky týkající se:
a)
rostlinolékařského stavu, jak je stanoveno v článku 16;
b)
půdy, jak je stanoveno v článku 17;
c)
uchovávání základních matečných rostlin a základního materiálu, jak je stanoveno v článku 18; a
d)
zvláštních podmínek pro rozmnožování, jak je stanoveno v článku 19.
5. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako základní materiál, pokud odpovídá popisu svého druhu, splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 6 a další požadavky uvedené v článcích 12, 16, 17, 18 a 19.
6. Pro účely tohoto oddílu se veškeré odkazy na prvotní matečné rostliny v ustanoveních uvedených v odstavcích 3 a 5 považují za odkazy na základní matečné rostliny a veškeré odkazy na prvotní materiál se považují za odkazy na základní materiál.
7. Pokud základní matečná rostlina nebo základní materiál již nesplňují požadavky článku 7, čl. 8 odst. 2 a 6 a článků 12, 16 a 17, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních základních matečných rostlin a základního materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako certifikovaný materiál nebo materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v této směrnici pro příslušné kategorie.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
8. Pokud podnož, která nepatří k odrůdě, je základní matečnou rostlinou nebo základním materiálem, které již nesplňují požadavky čl. 8 odst. 2 a 6 a článků 12, 16 a 17, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních základních matečných rostlin a základního materiálu. Tato odstraněná podnož může být použita jako certifikovaný materiál nebo materiál CAC za předpokladu, že splňuje požadavky stanovené v této směrnici pro příslušné kategorie.
Namísto odstranění této podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 16
Rostlinolékařské požadavky
1. Základní matečná rostlina nebo základní materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená základní matečná rostlina nebo dotčený základní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl základních matečných rostlin nebo základního materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překročit úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené základní matečné rostliny nebo dotčený základní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené základní matečné rostliny nebo základního materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování základní matečné rostliny nebo základního materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na základní matečné rostliny a základní materiál během kryokonzervace.
Článek 17
Požadavky na půdu
1. Základní matečné rostliny a základní materiál mohou být pěstovány pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů, kteří jsou hostiteli virů, se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených základních matečných rostlin nebo základního materiálu a opakují se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III, a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené základní matečné rostliny nebo základní materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěl k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Článek 18
Požadavky týkající se uchovávání základních matečných rostlin a základního materiálu
1. Základní matečné rostliny a základní materiál se uchovávají na polích izolovaných od možných zdrojů infekce přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
2. Izolační vzdálenost polí podle odstavce 1 závisí na regionální situaci, druhu rozmnožovacího materiálu, výskytu škodlivých organismů v dotčené oblasti a relevantních existujících rizicích stanovených příslušným úředním orgánem na základě úřední inspekce.
Článek 19
Podmínky pro množení
1. Základní matečná rostlina, která je pěstována z prvotního materiálu ve smyslu čl. 15 odst. 2 písm. a), může být množena v několika generacích za účelem získání potřebného množství základních matečných rostlin. Základní matečné rostliny se množí v souladu s článkem 13 nebo se množí mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14. Maximální povolený počet generací a maximální povolená životnost základních matečných rostlin jsou stanoveny v příloze V pro příslušné rody a druhy.
2. Pokud je povoleno více generací základních matečných rostlin, každá generace jiná než první generace může být odvozena z kterékoli z předchozích generací.
3. Rozmnožovací materiál různých generací se uchovává odděleně.
ODDÍL 3
Požadavky na certifikovaný materiál
Článek 20
Požadavky na certifikaci certifikovaného materiálu
1. Rozmnožovací materiál, jiný než matečné rostliny, a ovocné rostliny se na žádost úředně certifikují jako certifikovaný materiál, pokud splňují požadavky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí být rozmnoženy z certifikované matečné rostliny.
Certifikovaná matečná rostlina musí splňovat jeden z těchto požadavků:
a)
je vypěstována z prvotního materiálu;
b)
je vypěstována ze základního materiálu.
3. Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí splňovat požadavky stanovené v článku 7, v čl. 8 odst. 6 a v článcích 12, 21 a 22.
4. Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí splňovat rostlinolékařské požadavky stanovené v článku 21.
Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí být rozmnoženy z certifikované matečné rostliny, která splňuje požadavky na půdu uvedené v článku 22.
5. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako certifikovaný materiál, pokud odpovídá popisu svého druhu, splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 6 a další požadavky uvedené v článcích 12, 21 a 22.
6. Pro účely tohoto oddílu se veškeré odkazy na prvotní matečné rostliny v ustanoveních uvedených v odstavcích 3 a 5 považují za odkazy na certifikované matečné rostliny a veškeré odkazy na prvotní materiál se považují za odkazy na certifikovaný materiál.
7. Pokud certifikovaná matečná rostlina nebo certifikovaný materiál již nesplňují požadavky článku 7, čl. 8 odst. 6 a článků 12, 21 a 22, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v oddíle 4.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
8. Pokud podnož, která nepatří k odrůdě, je certifikovanou matečnou rostlinou nebo certifikovaným materiálem, které již nesplňují požadavky čl. 8 odst. 6 a článků 12, 21 a 22, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v oddíle 4.
Namísto odstranění této podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 21
Rostlinolékařské požadavky
1. Certifikovaná matečná rostlina nebo certifikovaný materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená certifikovaná matečná rostlina nebo dotčený certifikovaný materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl certifikovaných matečných rostlin nebo certifikovaného materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překračovat úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené certifikované matečné rostliny nebo dotčený certifikovaný materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené certifikované matečné rostliny nebo certifikovaného materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování certifikované matečné rostliny nebo certifikovaného materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na certifikované matečné rostliny a certifikovaný materiál během kryokonzervace.
Článek 22
Požadavky na půdu
1. Certifikované matečné rostliny se smějí pěstovat pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů, které jsou hostiteli virů, se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených certifikovaných matečných rostlin a opakují se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III, a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené certifikované matečné rostliny nebo certifikovaný materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěl k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
V případě certifikovaných ovocných rostlin se odběr vzorků a testování neprovádí.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
ODDÍL 4
Požadavky na materiál CAC
Článek 23
Podmínky pro materiál CAC jiný než podnože, které nepatří k odrůdě
1. Materiál CAC jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se smí uvádět na trh pouze tehdy, pokud bylo shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byl rozmnožen z identifikovaného zdroje materiálu zaznamenaného dodavatelem;
b)
odpovídá popisu odrůdy v souladu s článkem 25;
c)
splňuje rostlinolékařské požadavky článku 26;
d)
je v souladu s článkem 27, pokud jde o vady.
2. Opatření za účelem dosažení souladu s odstavcem 1 provádí dodavatel.
3. V případě, že materiál CAC již není v souladu s odstavcem 1, dodavatel učiní jedno z těchto opatření:
a)
odstraní tento materiál z blízkosti ostatního materiálu CAC; nebo
b)
přijme vhodná opatření, jež zajistí, aby byl tento materiál opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 24
Podmínky pro materiál CAC v případě podnoží, které nepatří k odrůdě
1. V případě podnoží, které nepatří k odrůdě, musí materiál CAC splňovat tyto požadavky:
a)
odpovídá popisu svého druhu;
b)
splňuje rostlinolékařské požadavky článku 26;
c)
je v souladu s článkem 27, pokud jde o vady.
2. Opatření za účelem splnění požadavků odstavce 1 provádí dodavatel.
3. V případě, že materiál CAC již nesplňuje požadavky odstavce 1, dodavatel učiní jedno z těchto opatření:
a)
odstraní tento materiál z blízkosti ostatního materiálu CAC; nebo
b)
přijme vhodná opatření, jež zajistí, aby byl tento materiál opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 25
Shoda s popisem odrůdy
1. Shoda materiálu CAC s popisem jeho odrůdy se určí pozorováním projevu znaků této odrůdy. Toto pozorování vychází z jednoho z těchto prvků:
a)
z úředního popisu registrovaných odrůd, jak je uvedeno v prováděcí směrnici 2014/97/EU, a odrůd právně chráněných podle odrůdového práva; nebo
b)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci v kterémkoli členském státě, jak je uvedeno v prováděcí směrnici 2014/97/EU;
c)
z popisu připojeného k žádosti o odrůdové právo;
d)
z úředně uznávaného popisu odrůdy podle čl. 7 odst. 2 písm. c) bodu iii) směrnice 2008/90/ES.
2. Shoda materiálu CAC s popisem jeho odrůdy se pravidelně ověřuje pozorováním projevu znaků této odrůdy v dotčeném materiálu CAC.
Článek 26
Rostlinolékařské požadavky
1. Materiál CAC musí být prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze I a příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčeného materiálu CAC musí být vizuální prohlídkou provedenou dodavatelem v zařízeních, na polích a v partiích shledáno, že je prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze I a příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů dodavatel provede odběr vzorků a testování dotčeného materiálu CAC.
2. Dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování materiálu CAC tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Odstavec 1 se nepoužije na materiál CAC během kryokonzervace.
4. Kromě požadavků odstavců 1 a 2 musí materiál CAC, který patří k druhům Citrus L., Fortunella Swingle a Poncirus Raf., splňovat všechny tyto požadavky:
a)
musí být vyprodukován z identifikovaného zdroje materiálu, a u tohoto zdroje materiálu musí být na základě odběru vzorků a testování shledáno, že je prostý škodlivých organismů uvedených pro tyto druhy v příloze II;
b)
od počátku posledního vegetačního cyklu musí být na základě vizuální prohlídky, odběru vzorků a testování shledáno, že je prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčenými druhy.
Článek 27
Požadavky týkající se vad
U materiálu CAC musí být na základě vizuální prohlídky shledáno, že je prakticky bez vad. Poškození, zbarvení, zjizvené tkáně nebo uschnutí se považuje za vady, pokud nepříznivě ovlivňují jakost a užitnou hodnotu rozmnožovacího materiálu.
KAPITOLA 3
ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA DODAVATELE ZAPOJENÉ DO PRODUKCE NEBO ROZMNOŽOVÁNÍ ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU A OVOCNÝCH ROSTLIN
Článek 28
Plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce
Během produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin členské státy zajistí, aby dodavatelé měli zaveden plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce, vhodný pro příslušné rody nebo druhy. Tento plán se musí týkat alespoň těchto prvků:
a)
umístění a množství rostlin;
b)
časové vymezení jejich pěstování;
c)
rozmnožovací činnosti;
d)
činnosti při balení, skladování a přepravě.
Článek 29
Uchovávání informací o monitorování pro případ šetření
1. Členské státy zajistí, aby dodavatelé uchovávali záznamy s informacemi o monitorování kritických bodů podle čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/90/ES a na žádost je zpřístupnili za účelem šetření.
2. Tyto záznamy zůstanou dostupné po dobu nejméně tří let od produkce dotčeného materiálu.
3. Členské státy zajistí, aby dodavatelé uchovávali záznamy o přehlídkách porostu, odběrech vzorků a testování, dokud se příslušný rozmnožovací materiál a ovocné rostliny nacházejí pod jejich kontrolou, a po dobu nejméně tří let od okamžiku, kdy tento rozmnožovací materiál a tyto ovocné rostliny byly odstraněny nebo uvedeny na trh.
KAPITOLA 4
ÚŘEDNÍ INSPEKCE
Článek 30
Obecné požadavky týkající se úředních inspekcí
1. Úřední inspekce zahrnují vizuální prohlídky a případně odběr vzorků a testování.
2. Během úředních inspekcí příslušný úřední subjekt věnuje zvláštní pozornost:
a)
vhodnosti a skutečnému používání metod, jimiž dodavatel kontroluje každý z kritických bodů v rámci procesu produkce;
b)
celkové způsobilosti zaměstnanců dodavatele pro provádění činností stanovených v čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/90/ES.
3. Členské státy zajistí, aby příslušné úřední subjekty vypracovávaly a uchovávaly záznamy o výsledcích a datech všech přehlídek porostu, odběrů vzorků a testování, které provádí.
KAPITOLA 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2017.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 32
Přechodná opatření
Členské státy mohou do 31. prosince 2022 povolit, aby byl na jejich vlastním území uveden na trh rozmnožovací materiál a ovocné rostliny vyprodukované z prvotních, základních a certifikovaných matečných rostlin nebo materiálu CAC, které existovaly před 1. lednem 2017 a byly úředně certifikovány nebo které splňují podmínky pro to, aby byly kvalifikovány jako materiál CAC před 31. prosincem 2022. Při uvádění na trh jsou takovýto rozmnožovací materiál a takového ovocné rostliny identifikovány prostřednictvím odkazu na tento článek uvedeného na návěsce a v dokumentaci.
Článek 33
Zrušení
Směrnice 93/48/EHS a směrnice 93/64/EHS se zrušují.
Článek 34
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 35
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 15. října 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA 2014/98/ES
(2014. gada 15. oktobris),
ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām augļaugu ģintīm un sugām, konkrētām prasībām, kas jāievēro piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām pārbaudēm
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvu 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (1), un jo īpaši tās 4. pantu, 6. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu un 13. panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Noteikumos par pirmsbāzes, bāzes un sertificēta materiāla sertificēšanu un tirdzniecību jāņem vērā šajā direktīvā iekļauto dažādo ģinšu un sugu atšķirīgie ražošanas cikli.
(2)
Lai nodrošinātu no pirmsbāzes materiāla atvasinātā pavairošanas materiāla un augļaugu veselību un kvalitāti, pirmsbāzes materiālam jāatbilst ļoti stingrām veselības un kvalitātes prasībām.
(3)
Lai nodrošinātu pirmsbāzes materiāla identifikāciju un kvalitāti, ir lietderīgi paredzēt noteikumus, kas ļautu noteikt un pārbaudīt minētā materiāla atbilstību šķirnei, pie kuras tas pieder. Turklāt pirmsbāzes materiāla identifikācija un kvalitāte būtu jānodrošina, izstrādājot šā materiāla pavairošanas noteikumus, kuros var iekļaut arī atjaunošanu un multiplicēšanu. Lai nodrošinātu pirmsbāzes materiāla veselību, ir svarīgi izstrādāt noteikumus par attiecīgo ģinšu un sugu atbrīvošanu no kaitīgajiem organismiem, pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu. Turklāt materiāla kvalitāte būtu jānodrošina, pieņemot noteikumus par defektiem.
(4)
Lai nodrošinātu to potcelmu identifikāciju un kvalitāti, kuri nepieder pie kādas šķirnes, minētajiem potcelmiem būtu jāatbilst to sugu aprakstam, pie kurām tie pieder.
(5)
Jānodrošina, ka tiek identificēti augi, no kuriem ir paredzēts ņemt materiālu bāzes materiāla vai sertificēta materiāla, izņemot augļaugu, ražošanai. Šie augi tiek saukti par “mātesaugiem”. Mātesaugiem, kas paredzēti pirmsbāzes materiāla ražošanai (“pirmsbāzes mātesaugi”), būtu jāatbilst tādām pašām prasībām, kādām atbilst pirmsbāzes materiāls. Pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls būtu jāidentificē visā ražošanas procesā. Atbildīgajai oficiālajai iestādei būtu jānosaka pirmsbāzes mātesauga atbilstība šķirnes aprakstam, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Turklāt būtu regulāri jāpārbauda pirmsbāzes mātesauga un atvasinātā pirmsbāzes materiāla atbilstība šķirnes aprakstam.
(6)
Attiecībā uz sertificēšanai paredzēto materiālu atbilstība šķirnes aprakstam būtu jānosaka, pamatojoties uz minētās šķirnes oficiālu aprakstu, kas nodrošina, ka šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga, aprakstu, kurš pievienots reģistrācijas pieteikumam vai pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesībām, vai oficiāli atzītu aprakstu. Attiecībā uz šķirni, kurai ir oficiāli atzīts apraksts, ir lietderīgi paredzēt, ka šķirne tiek reģistrēta valsts reģistrā, lai nodrošinātu, ka minētais apraksts atbilst sertificējamam materiālam.
(7)
Attiecībā uz pirmsbāzes un bāzes materiālu vajadzētu būt arī iespējai noteikt atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnes reģistrāciju dalībvalstī, un aprakstam, kas pievienots pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesību reģistrāciju, ar nosacījumu, ka ziņojums ir jau pieejams Savienībā vai trešā valstī un tajā norādīts, ka attiecīgā šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga. Minētā iespēja tiek nodrošināta ar mērķi, lai paātrinātu sertifikācijas procesa sākotnējos posmus tajos gadījumos, kad šķirnes reģistrācija ir tuvu noslēgumam, taču joprojām nav pabeigta. Taču, lai saistībā ar minēto materiālu nodrošinātu pārredzamību un lietotāji varētu pieņemt apzinātu lēmumu, tā tirdzniecība būtu atļaujama tikai tad, kad šķirnes reģistrācija ir pabeigta.
(8)
Ir svarīgi, lai tiktu piemēroti stingri noteikumi attiecībā uz pirmsbāzes materiāla aizsardzību no jebkāda veida inficēšanās ar kaitīgajiem organismiem. Tāpēc piegādātājiem būtu jāuztur pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls noteiktās telpās, kuras ir aizsargātas pret kukaiņiem un kurās ir nodrošināta aizsardzība pret infekciju, ko izraisa gaisā sastopami slimības pārnēsātāji un jebkuri citi iespējami avoti. Šā paša iemesla dēļ pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls būtu jāaudzē vai jāražo izolēti no augsnes - podos ar bezaugsnes vai sterilizētu augšanas substrātu. Tomēr, lai ievērotu konkrētas ražošanas vajadzības, dalībvalstīm būtu jādod iespēja pieprasīt atļauju ražot pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu lauka apstākļos ar nosacījumu, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai novērstu inficēšanos ar attiecīgajiem kaitīgajiem organismiem.
(9)
Padomes Direktīvā 2000/29/EK (2) ir paredzēti noteikumi, kas liedz ievest Savienībā konkrētus kaitīgus organismus un novērš to izplatību. Tajā ir iekļautas prasības attiecībā uz konkrētām ģintīm un sugām, kas papildina šīs direktīvas sertifikācijas prasības attiecībā uz kaitīgiem organismiem, kuri minēti Direktīvā 2000/29/EK. Būtu jāparedz papildu noteikumi par citiem kaitīgiem organismiem. Ja kaitīgie organismi var radīt nepieļaujamus bojājumus attiecīgo ģinšu vai sugu pirmsbāzes materiāla veselībai vai lietderībai, būtu jāparedz to iznīcināšanas pasākumi. Šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita. Ja kaitīgie organismi var radīt šādus bojājumus tikai tad, kad to koncentrācija pārsniedz noteiktu līmeni, tad būtu jāiznīcina tikai tāds kaitīgo organismu daudzums, kas pārsniedz šo līmeni. Šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita atsevišķi no obligāti iznīcināmiem kaitīgajiem organismiem.
(10)
Pirmsbāzes mātesaugu kandidāti ir pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas un sertifikācijas procesa sākumpunkts. Tādēļ, lai nodrošinātu aizsardzību pret attiecīgajiem kaitīgajiem organismiem, tiem būtu jāpiemēro visstingrākās fitosanitārās prasības. Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāparedz pirmsbāzes mātesaugu kandidātu vizuālās pārbaudes, lai atklātu I pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismu. Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, no katra pirmsbāzes mātesauga kandidāta būtu jāpaņem paraugs un jāveic tā testēšana, lai nodrošinātu precīzus konstatējumus. Būtu jāveic katra pirmsbāzes mātesauga kandidāta testēšana attiecībā uz II pielikumā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, lai droši garantētu konkrēto kaitīgo organismu neesību. Ļoti līdzīgas prasības būtu jāpiemēro pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanas metodi, jo tie ir svarīgi turpmākajam ražošanas un sertifikācijas procesam.
(11)
Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāparedz pirmsbāzes mātesaugu vai pirmsbāzes materiāla vizuālās pārbaudes, lai atklātu I un II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus. Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, no pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla būtu jāpaņem paraugi un jāveic to testēšana, lai nodrošinātu precīzus konstatējumus.
(12)
Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāizstrādā atbilstīgi noteikumi par bāzes mātesaugu, bāzes materiāla, sertificētu mātesaugu un sertificēta materiāla vizuālo pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas biežumu. Šiem noteikumiem būtu jāpamatojas uz atbildīgo oficiālo iestāžu un augļaugu ražotāju pieredzi, kas gūta valstu sertifikācijas sistēmu piemērošanas laikā. Šajos noteikumos būtu jāņem vērā konkrētas kategorijas lietotāju vajadzības.
(13)
Konkrētu kaitīgo organismu, jo īpaši nematožu, klātbūtne augsnē var radīt nepieļaujamus bojājumus attiecīgo augu veselībai un lietderībai, ja minētie kaitīgie organismi pārnēsā vīrusus, kas ietekmē attiecīgās ģintis vai sugas. Tāpēc šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita un jāidentificē atsevišķi un viņu klātbūtne konkrētajā augsnē nebūtu pieļaujama, ja vien testēšanā netiek atklāts, ka tie ir brīvi no attiecīgajiem vīrusiem. Paraugu ņemšanai un testēšanai būtu jāuzrāda šo kaitīgo organismu vai attiecīgo vīrusu klātbūtne. Paredzot paraugu ņemšanas un testēšanas noteikumus, būtu jāņem vērā dažādas pavairošanas materiāla un augļaugu kategorijas. Tomēr noteiktos apstākļos ir samērīgi atļaut, ka paraugu ņemšana un testēšana nav jāveic, ja saimniekaugi nav auguši ražošanas laukā vismaz piecus gadus.
(14)
Ja paraugu ņemšana un testēšana tiek veiktas, tām būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras Augu aizsardzības organizācijas (EPPO) protokoliem vai citiem starptautiski atzītiem protokoliem. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka Savienībā veiktajā paraugu ņemšanas un testēšanas praksē tiek ņemti vērā jaunākie starptautiskie zinātnes un tehnikas sasniegumi. Ja šādi protokoli nav pieejami, paraugu ņemšanai un testēšanai būtu jānotiek saskaņā ar attiecīgiem protokoliem, kas izstrādāti valsts līmenī.
(15)
Pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla kvalitāti un lietderību var ietekmēt bojājumi, krāsas pārmaiņas, rētaudi, izkalšana un citi defekti. Tāpēc būtu jānosaka, ka pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālam jābūt praktiski bez šādiem bojājumiem.
(16)
Lai garantētu pavairošanas materiāla pienācīgu kvalitāti, būtu jāparedz noteikumi par tā uzturēšanu attiecīgos apstākļos. Šiem nosacījumiem vajadzētu būt atkarīgiem no sertificējamā pavairošanas materiāla un augļaugu kategorijas. Ņemot vērā jaunākās tendences, ir svarīgi arī atļaut izmantot uzturēšanas metodi, kas zināma kā krioprezervācija, kurā atdzesēšanai tiek izmantotas ļoti zemas temperatūras. To uzskata par lietderīgu alternatīvu in vitro kultūrai, jo pavairošanas materiāla īpašības saglabājas nemainīgas, ja uzglabāšanu veic šādā temperatūrā.
(17)
Bāzes materiāls ir nākamais ražošanas procesa posms pēc pirmsbāzes materiāla. Tāpēc mātesaugi, kas paredzēti bāzes materiāla ražošanai (“bāzes mātesaugi”), būtu vai nu jāaudzē no pirmsbāzes materiāla, vai jāmultiplicē no citiem bāzes mātesaugiem.
(18)
Identifikācijas, veselības un kvalitātes prasībām attiecībā uz bāzes materiālu vajadzētu būt tādām pašām kā prasībām attiecībā uz pirmsbāzes materiālu, jo šīs prasības ir vienlīdz svarīgas arī bāzes materiāla veselībai un lietderībai. Tomēr būtu jādod iespēja bāzes materiālu ražot atklātos laukos, lai atvieglotu tā efektīvu pavairošanu, veidojot nākamās paaudzes un kategorijas. Tāpēc bāzes materiāla uzturēšanas prasībās būtu jāparedz iespēja uzturēt bāzes materiālu no kukaiņiem aizsargātās telpās vai laukos, kas izolēti no potenciālajiem infekcijas avotiem - gaisā sastopamiem slimības pārnēsātājiem, sakņu kontakta, savstarpējas inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus.
(19)
Būtu jāparedz iespēja vairākās paaudzēs multiplicēt bāzes mātesaugus, kas tiek audzēti no pirmsbāzes materiāla, lai varētu iegūt pietiekamu skaitu bāzes mātesaugu, kas nepieciešami bāzes un sertificēta materiāla ražošanai. Bāzes mātesaugu dažādās paaudzes būtu jāuzglabā atsevišķi cita no citas un jāidentificē visā ražošanas procesā.
(20)
Sertificēts materiāls un sertificēti augļaugi var būt ražošanas procesa nākamais posms pēc pirmsbāzes materiāla vai bāzes materiāla. Tāpēc mātesaugi, kas paredzēti sertificēta materiāla ražošanai (“sertificēti mātesaugi”), būtu jāaudzē vai nu no pirmsbāzes materiāla, vai bāzes materiāla.
(21)
Būtu jāpieņem obligātās prasības saskaņotas procedūras nodrošināšanai, lai varētu noteikt un pārbaudīt atbilstību šķirnes aprakstam saistībā ar pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas jākvalificē kā CAC (Conformitas Agraria Communitatis) materiāls. Šīm prasībām nevajadzētu būt tik stingrām kā prasībām attiecībā uz pirmsbāzes, bāzes un sertificētu materiālu, jo lietotājiem nav pārāk lielas cerības attiecībā uz CAC materiāla veselību un kvalitāti un tam tiek piemērotas vienkāršākas ražošanas procedūras un posmi. Tomēr piegādātājiem būtu jānodrošina pavairošanai izmantojamā materiāla identificēšana. Turklāt būtu jānodrošina, ka tiek piemēroti kvalitātes un veselības standarti, kas atbilst CAC materiāla kultivēšanai un pavairošanas materiāla lietotāju vajadzībām. Ņemot vērā to kaitīgo organismu veidu, kas ietekmē konkrētas sugas, proti, Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf., ir nepieciešami īpaši noteikumi par vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, lai nodrošinātu, ka attiecīgais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir pienācīgā kvalitātē un veselīgi.
(22)
Lai atbildīgā oficiālā iestāde varētu veikt oficiālas pārbaudes un noteikt, vai pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst kvalitātes un veselības standartiem, kas paredzēti šajā direktīvā minētajā oficiālajā sertificēšanā, piegādātājam būtu jāizstrādā plāns attiecībā uz konkrētajām ģintīm vai sugām, lai varētu noteikt un uzraudzīt kritiskos punktus pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas procesā, un būtu jāsaglabā visi dokumenti par minēto uzraudzību. Plāns un dokumenti par lauka pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu būtu jāglabā tik ilgi, kamēr attiecīgais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir piegādātāja uzraudzībā, un vismaz trīs gadus pēc tam, kad minētais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir likvidēti vai laisti tirgū.Minētais periods ir vajadzīgs, lai varētu noteikt kaitīgos organismus uz kokaugiem tajos gadījumos, kad simptomi kļūst redzami tikai vairākus gadus pēc inficēšanās.
(23)
Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pavairošanas materiālu un augļaugus oficiāli pārbauda ražošanas un tirdzniecības laikā, lai pārliecinātos par atbilstību šajā direktīvā paredzētajām prasībām un nosacījumiem. Lai nodrošinātu saskaņotu procedūru oficiālu pārbaužu veikšanai, būtu jāizstrādā noteikumi attiecībā uz vizuālu pārbaudi un vajadzības gadījumā paraugu ņemšanu un testēšanu.
(24)
Lai novērstu jebkādus pārtraukumus tirdzniecībā, dalībvalstīm būtu jādod iespēja pārejas periodā atļaut savā teritorijā laist tirgū pavairošanas materiālu un augļaugus, kas ražoti no pirmsbāzes, bāzes un sertificētiem mātesaugiem vai CAC mātesaugiem, kuri jau pastāvēja šīs direktīvas piemērošanas dienā, pat ja minētais materiāls vai augļaugi neatbilst jaunajiem nosacījumiem.
(25)
Komisijas Direktīvas 93/48/EEK (3) un 93/64/EEK (4) būtu jāatceļ.
(26)
Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
1. NODAĻA
DEFINĪCIJAS UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Definīcijas
Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas:
1)
“mātesaugs” ir identificēts augs, kas paredzēts pavairošanai;
2)
“pirmsbāzes mātesauga kandidāts” ir mātesaugs, ko piegādātājs ir paredzējis pieņemt par pirmsbāzes mātesaugu;
3)
“pirmsbāzes mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts pirmsbāzes materiāla ražošanai;
4)
“bāzes mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts bāzes materiāla ražošanai;
5)
“sertificēts mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts sertificēta materiāla ražošanai;
6)
“kaitīgais organisms” ir jebkuras sugas, dzimtas vai biotipa augs, dzīvnieks vai patogēns, kas var kaitēt augiem vai augu produktiem un kas uzskaitīts I, II un III pielikumā;
7)
“vizuālā pārbaude” ir augu vai augu daļu pārbaude ar neapbruņotu aci, lupu, stereoskopu vai mikroskopu;
8)
“testēšana” ir pārbaude, kas nav vizuālā pārbaude;
9)
“augļaugs” ir augs, kas pavairots no mātesauga un tiek audzēts augļu ražošanai, lai varētu pārbaudīt minētā mātesauga šķirnes identitāti;
10)
“kategorija” ir pirmsbāzes materiāls, bāzes materiāls, sertificēts materiāls vai CAC materiāls;
11)
“multiplicēšana” ir mātesaugu veģetatīvā ražošana, lai iegūtu pietiekami daudz mātesaugu tajā pašā kategorijā;
12)
“mātesauga atjaunošana” ir mātesauga aizstāšana ar augu, kas ir veģetatīvi ražots no tā;
13)
“mikropavairošana” ir augu materiāla multiplicēšana, lai saražotu daudz augu, izmantojot diferencētu veģetatīvo pumpuru vai diferencētu veģetatīvo meristēmu in vitro kultūru, kas paņemta no auga;
14)
“praktiski bez bojājumiem” nozīmē, ka defekti, kas varētu mazināt pavairošanas materiāla vai augļaugu kvalitāti un lietderību, pastāv tādā līmenī, kurš ir vienāds ar vai zemāks par to līmeni, kas gaidāms labas kultivēšanas un apstrādāšanas rezultātā, un minētais līmenis atbilst labai kultivēšanas un apstrādāšanas praksei;
15)
“praktiski bez kaitīgajiem organismiem” nozīmē, ka kaitīgo organismu koncentrācija uz pavairošanas materiāla vai augļaugiem ir pietiekami zema, lai nodrošinātu pavairošanas materiāla pieņemamu kvalitāti un lietderību;
16)
“laboratorija” ir jebkura telpa, ko izmanto pavairošanas materiāla un augļaugu testēšanai;
17)
“krioprezervācija” ir augu materiāla uzturēšana, atdzesējot to līdz ļoti zemām temperatūrām, lai saglabātu materiāla dzīvotspēju.
2. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Dalībvalstis nodrošina, ka pavairošanas materiāls un augļaugi, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, ražošanas un tirdzniecības laikā attiecīgi atbilst šīs direktīvas 3.-27. pantam.
2. Dalībvalstis nodrošina, ka, ražojot pavairošanas materiālu un augļaugus, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, piegādātāji ievēro 28. un 29. pantā izklāstītās prasības.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka ražošanas un tirdzniecības laikā pavairošanas materiāls un augļaugi, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, tiek oficiāli pārbaudīti saskaņā ar 30. pantu.
4. Pavairošanas materiālu, kas atbilst noteiktas kategorijas prasībām, nedrīkst jaukt kopā ar citu kategoriju materiālu.
2. NODAĻA
PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PAVAIROŠANAS MATERIĀLU UN - VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ - AUGĻAUGIEM
1. IEDAĻA
Prasības attiecībā uz pirmsbāzes materiālu
3. pants
Prasības attiecībā uz pirmsbāzes materiāla sertificēšanu
1. Pavairošanas materiālu, izņemot mātesaugus un izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā pirmsbāzes materiālu, ja ir konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:
a)
tas tiek pavairots tieši no mātesauga saskaņā ar 13. pantu vai 14. pantu;
b)
tas atbilst šķirnes aprakstam, un atbilstība šķirnes aprakstam ir pārbaudīta atbilstīgi 7. pantam;
c)
tas tiek uzturēts atbilstīgi 8. pantam;
d)
tas atbilst 10. pantā minētajām veselības prasībām;
e)
ja Komisija ir piešķīrusi atkāpi atbilstīgi 8. panta 4. punktam, lai audzētu pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, augsne atbilst 11. pantā minētajām prasībām;
f)
tas atbilst 12. panta noteikumiem par defektiem.
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais mātesaugs vai nu ir pieņemts saskaņā ar 5. pantu, vai iegūts, veicot multiplicēšanu saskaņā ar 13. pantu vai mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu.
3. Ja pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls vairs neatbilst 7.-12. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā bāzes, sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.
Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.
4. pants
Prasības, lai potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, sertificētu kā pirmsbāzes materiālu
1. Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā pirmsbāzes materiālu, ja ir konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:
a)
izmantojot veģetatīvo pavairošanu vai dzimumvairošanos, tas ir tieši pavairots no mātesauga; dzimumvairošanās gadījumā apputeksnētājkoki (apputeksnētāji) tiek ražoti tieši no mātesauga, izmantojot veģetatīvo pavairošanu;
b)
tas atbilst šķirnes aprakstam;
c)
tas tiek uzturēts atbilstīgi 8. pantam;
d)
tas atbilst 10. pantā minētajām veselības prasībām;
e)
ja Komisija ir piešķīrusi atkāpi atbilstīgi 8. panta 4. punktam, lai audzētu pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, augsne atbilst 11. pantā minētajām prasībām;
f)
tas atbilst 12. pantā noteikumiem par defektiem.
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais mātesaugs vai nu ir pieņemts saskaņā ar 6. pantu, vai iegūts, veicot multiplicēšanu saskaņā ar 13. pantu vai mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu.
3. Ja potcelms, kas ir pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls, vairs neatbilst 8.-12. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla. Minēto nošķirto potcelmu drīkst izmantot kā bāzes, sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.
Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.
5. pants
Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesauga pieņemšanu
1. Atbildīgā oficiālā iestāde pieņem augu kā pirmsbāzes mātesaugu, ja tas atbilst 7.-12. panta prasībām un ja tā atbilstība šķirnes aprakstam ir noteikta saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu.
Minētā pieņemšana notiek, pamatojoties uz oficiālo pārbaudi, testēšanas rezultātiem, dokumentiem un procedūrām atbilstīgi 30. pantam.
2. Atbildīgā oficiālā iestāde nosaka pirmsbāzes mātesauga atbilstību šķirnes aprakstam, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Minētā novērošana pamatojas uz vienu no šiem elementiem:
a)
oficiālo aprakstu šķirnēm, kas reģistrētas kādā no valsts reģistriem, un šķirnēm, kas ir juridiski aizsargātas saskaņā ar augu šķirņu aizsardzības tiesībām;
b)
aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām kādā dalībvalstī ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, kā minēts Komisijas Īstenošanas direktīvas 2014/97/ES (5) 5. panta 1. punktā;
c)
aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām ir iesniegts reģistrācijas pieteikums par augu šķirņu aizsardzības tiesībām;
d)
oficiāli atzītu aprakstu, ja aprakstītā šķirne ir reģistrēta valsts reģistrā.
3. Ja tiek piemērots šā panta 2. punkta b) vai c) apakšpunkts, pirmsbāzes mātesaugu pieņem tikai tad, ja ir pieejams ziņojums, ko sagatavojusi jebkura atbildīgā oficiālā iestāde Savienībā vai trešā valstī un kas pierāda, ka attiecīgā šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga. Taču, ja šķirnes reģistrācija vēl nav pabeigta, attiecīgo mātesaugu un no tā saražoto materiālu drīkst izmantot tikai bāzes vai sertificēta materiāla ražošanai un nedrīkst tirgot kā pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu materiālu.
4. Ja atbilstību šķirnes aprakstam var noteikt, tikai pamatojoties uz augļauga raksturīgajām pazīmēm, šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu veic, izmantojot augļus no augļauga, kas pavairots no pirmsbāzes mātesauga. Šos augļaugus uzglabā atsevišķi no pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla.
Augļaugus vizuāli pārbauda vispiemērotākajos gada periodos, ņemot vērā attiecīgo augu ģinšu vai sugu augšanas apstākļus un klimatiskos apstākļus.
6. pants
Prasības attiecībā uz tāda potcelma pieņemšanu, kas nepieder pie kādas šķirnes
Atbildīgā oficiālā iestāde pieņem potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, kā pirmsbāzes mātesaugu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam un 8.-12. panta prasībām.
Minētā pieņemšana notiek, pamatojoties uz oficiālo pārbaudi, testēšanas rezultātiem, dokumentiem un procedūrām, ko izmanto piegādātājs atbilstīgi 30. pantam.
7. pants
Pārbaude saistībā ar atbilstību šķirnes aprakstam
Atbildīgā oficiālā iestāde un attiecīgā gadījumā piegādātājs saskaņā ar 5. panta 2. un 3. punktu regulāri pārbauda pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla atbilstību šķirnes aprakstam, pienācīgā kārtā ņemot vērā attiecīgo šķirni un izmantoto pavairošanas metodi.
Papildus regulārām pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla pārbaudēm atbildīgā oficiālā iestāde un attiecīgā gadījumā piegādātājs pēc katras atjaunošanas pārbauda iegūtos pirmsbāzes mātesaugus.
8. pants
Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla uzturēšanu
1. Visā ražošanas procesā piegādātāji uztur pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu telpās, kuras ir paredzētas attiecīgajām ģintīm vai sugām, kuras ir aizsargātas pret kukaiņiem un kurās ir nodrošināta aizsardzība pret infekciju, ko izraisa gaisā sastopami slimības pārnēsātāji un jebkuri citi iespējami avoti.
Pirmsbāzes mātesauga kandidātus uzglabā, nodrošinot aizsardzību pret kukaiņiem un fiziski izolējot tos no pirmsbāzes mātesaugiem, ievietojot tos pirmajā daļā minētajās telpās, kamēr ir pabeigti visi testi saistībā ar atbilstību 9. panta 1. un 2. punktam.
2. Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu uztur tā, lai nodrošinātu, ka visā ražošanas procesā tie tiek individuāli identificēti.
3. Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu audzē vai ražo izolēti no augsnes - podos ar bezaugsnes vai sterilizētu augšanas substrātu. Tos identificē ar marķējumu, kas nodrošina to izsekojamību.
4. Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām dalībvalsts var saņemt atļauju ražot pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur netiek nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem. Šādu materiālu identificē ar marķējumu, lai nodrošinātu tā izsekojamību. Minēto atļauju piešķir, ja attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai novērstu augu inficēšanos, ko izraisa gaisā sastopamie slimības pārnēsātāji, sakņu kontakts, savstarpēja inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus.
5. Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu drīkst uzturēt, izmantojot krioprezervāciju.
6. Pirmsbāzes mātesaugus drīkst izmantot tikai noteiktu laiku, kas tiek aprēķināts, pamatojoties uz šķirnes noturību vai vides apstākļiem, kuros tie tiek audzēti, un jebkuriem citiem faktoriem, kas ietekmē šķirnes noturību.
9. pants
Veselības prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu kandidātiem un pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanu
1. Pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Veicot vizuālo pārbaudi telpās un laukos, konstatē, ka attiecīgais pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā pirmsbāzes mātesauga kandidāta un veic to testēšanu.
2. Pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Veicot vizuālo pārbaudi telpās un laukos, kā arī paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatē, ka attiecīgais pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic vispiemērotākajā gada periodā, ņemot vērā konkrētā auga augšanas apstākļus un klimatiskos apstākļus, kā arī minētajam augam raksturīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības. Paraugu ņemšanu un testēšanu var veikt arī jebkurā citā laikā, ja rodas šaubas par šo kaitīgo organismu klātbūtni.
3. Attiecībā uz 1. un 2. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro Eiropas un Vidusjūras Augu aizsardzības organizācijas (EPPO) protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.
Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.
Indikatoraugu bioloģiskā indeksēšana ir vīrusu, viroīdu, vīrusveidīgu slimību un fitoplazmu testēšanas metode, ko piemēro pirmsbāzes mātesaugu kandidātiem. Citas testa metodes drīkst piemērot, ja dalībvalsts, pamatojoties uz zinātnisko pierādījumu salīdzinošo izvērtēšanu, uzskata, ka tās sniedz tikpat drošus rezultātus kā indikatoraugu bioloģiskā indeksēšana.
4. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, ja pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir sējenis, vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu paredz tikai attiecībā uz vīrusiem, viroīdiem vai vīrusveidīgām slimībām, ko pārnēsā putekšņi un kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, ja oficiālā pārbaudē tiek apstiprināts, ka attiecīgais sējenis ir izaudzēts no sēklas, kura iegūta no auga, kam nav šo vīrusu, viroīdu vai vīrusveidīgu slimību izraisītu simptomu, un ka minētais sējenis ir uzturēts atbilstoši 8. panta 1. un 3. punkta prasībām.
5. Šā panta 1. un 3. punktu piemēro arī attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanu.
Pirmsbāzes mātesaugs, kas tiek ražots, izmantojot atjaunošanu, ir bez vīrusiem un viroīdiem, kuri uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, kā arī paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatē, ka minētais pirmsbāzes mātesaugs ir bez šiem vīrusiem un viroīdiem.
Vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
10. pants
Veselības prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālu
1. Pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgais pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
To pirmsbāzes mātesaugu vai pirmsbāzes materiāla īpatsvars, kas invadēti ar I pielikuma B daļā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, nedrīkst pārsniegt pielikumā norādītos pieļaujamos līmeņus. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgie pirmsbāzes mātesaugi vai pirmsbāzes materiāls atbilst šiem līmeņiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā pirmsbāzes mātesauga vai pirmsbāzes materiāla un veic to testēšanu.
2. Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs veic pirmsbāzes mātesauga vai pirmsbāzes materiāla vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, kā izklāstīts IV pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
3. Attiecībā uz šā panta 1. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.
Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.
4. Šā panta 1. punktu nepiemēro pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālam krioprezervācijas laikā.
11. pants
Augsnes prasības
1. Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. Šādu kaitīgo organismu neesību konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.
Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie pirmsbāzes mātesaugi vai pirmsbāzes materiāls tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.
Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētajiem pirmsbāzes mātesaugiem vai pirmsbāzes materiālam.
2. Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrētu ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.
Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.
3. Attiecībā uz šā panta 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.
12. pants
Prasības attiecībā uz defektiem, kas varētu mazināt kvalitāti
Vizuālajās pārbaudēs konstatē, ka pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls ir praktiski bez defektiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs. Bojājumus, krāsas pārmaiņas, rētaudus vai izkalšanu uzskata par defektiem, ja tie ietekmē pavairošanas materiāla kvalitāti un lietderību.
13. pants
Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu
1. Piegādātājs drīkst multiplicēt vai atjaunot pirmsbāzes mātesaugu, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 1. punktu.
2. Piegādātājs drīkst pavairot pirmsbāzes mātesaugu, lai ražotu pirmsbāzes materiālu.
3. Pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšana, atjaunošana un pavairošana notiek saskaņā ar 4. punktā minētajiem protokoliem.
4. Dalībvalstis piemēro protokolus par pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu. Dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgus protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.
Šā punkta pirmajā daļā minētie protokoli ir pārbaudīti saistībā ar attiecīgajām ģintīm vai sugām noteiktu periodu, ko uzskata par pietiekamu šīm ģintīm vai sugām. Minēto laika periodu uzskata par pietiekamu, ja tas ļauj apstiprināt augu fenotipu atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz augļu ražošanas vai potcelmu veģetatīvās attīstības vērojumiem.
5. Piegādātājs drīkst atjaunot pirmsbāzes mātesaugu tikai līdz 8. panta 6. punktā minētā perioda beigām.
14. pants
Prasības attiecībā uz multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu, veicot pirmsbāzes mātesaugu mikropavairošanu
1. Multiplicēšana, atjaunošana un pavairošana, veicot pirmsbāzes mātesaugu mikropavairošanu, lai ražotu citus pirmsbāzes mātesaugus vai pirmsbāzes materiālu, notiek saskaņā ar šā panta 2. punktā minētajiem protokoliem.
2. Dalībvalstis piemēro protokolus attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla mikropavairošanu, proti, EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgus protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.
Dalībvalstis piemēro tikai tos protokolus, kas pārbaudīti saistībā ar attiecīgajām ģintīm vai sugām noteiktu periodu, kuru uzskata par pietiekamu, lai varētu apstiprināt augu fenotipu atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz augļu ražošanas vai potcelmu veģetatīvās attīstības vērojumiem.
2. IEDAĻA
Prasības attiecībā uz bāzes materiālu
15. pants
Prasības attiecībā uz bāzes materiāla sertificēšanu
1. Pavairošanas materiālu, izņemot bāzes mātesaugus un izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā bāzes materiālu, ja tas atbilst šā panta 2., 3. un 4. punkta prasībām.
2. Pavairošanas materiālu pavairo no bāzes mātesauga.
Bāzes mātesaugs atbilst vienai no šīm prasībām:
a)
tas ir audzēts no pirmsbāzes materiāla; vai
b)
tas ir ražots, multiplicējot bāzes mātesaugu saskaņā ar 19. pantu.
3. Pavairošanas materiāls atbilst 7. pantā, 8. panta 6. punktā un 12. pantā izklāstītajām prasībām.
4. Pavairošanas materiāls atbilst papildu prasībām attiecībā uz:
a)
veselību, kā izklāstīts 16. pantā;
b)
augsni, kā izklāstīts 17. pantā;
c)
bāzes mātesaugu un bāzes materiāla uzturēšanu, kā izklāstīts 18. pantā;
d)
pavairošanas īpašajiem nosacījumiem, kā izklāstīts 19. pantā.
5. Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā bāzes materiālu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam, 8. panta 2. un 6. punktā izklāstītajām prasībām un 12., 16.,17., 18. un 19. panta papildu prasībām.
6. Šajā iedaļā jebkuru atsauci 3. un 5. punktā minētajos noteikumos uz pirmsbāzes mātesaugiem uzskata par atsauci uz bāzes mātesaugiem un jebkuru atsauci uz pirmsbāzes materiālu uzskata par atsauci uz bāzes materiālu.
7. Ja bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls vairs neatbilst 7. panta, 8. panta 2. un 6. punkta, 12., 16. un 17. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem bāzes mātesaugiem un bāzes materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.
Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.
8. Ja potcelms, kas nepieder pie kādas šķirnes, ir bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls, kas vairs neatbilst 8. panta 2. un 6. punkta, 12., 16. un 17. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem bāzes mātesaugiem un bāzes materiāla. Minēto nošķirto potcelmu drīkst izmantot kā sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.
Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.
16. pants
Veselības prasības
1. Bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgais bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
To bāzes mātesaugu vai bāzes materiāla īpatsvars, kas invadēti ar I pielikuma B daļā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, nedrīkst pārsniegt minētajā pielikumā norādītos pieļaujamos līmeņus. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgie bāzes mātesaugi vai bāzes materiāls atbilst šiem līmeņiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā bāzes mātesauga vai bāzes materiāla un veic to testēšanu.
2. Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs veic bāzes mātesauga vai bāzes materiāla vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, kā izklāstīts IV pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
3. Attiecībā uz 1. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.
Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.
4. Šā panta 1. punktu nepiemēro bāzes mātesaugiem un bāzes materiālam krioprezervācijas laikā.
17. pants
Augsnes prasības
1. Bāzes mātesaugus un bāzes materiālu drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. To, ka nav šādu kaitīgo organismu, kas pārnēsā vīrusus, konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.
Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie bāzes mātesaugi vai bāzes materiāls tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.
Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētajiem bāzes mātesaugiem vai bāzes materiālam.
2. Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.
Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.
3. Attiecībā uz 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.
18. pants
Prasības attiecībā uz bāzes mātesaugu un bāzes materiāla uzturēšanu
1. Bāzes mātesaugus un bāzes materiālu uztur laukos, kas izolēti no potenciālajiem infekcijas avotiem - gaisā sastopamiem slimības pārnēsātājiem, sakņu kontakta, savstarpējas inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus.
2. Šā panta 1. punktā minētais lauku izolācijas attālums ir atkarīgs no reģionāliem apstākļiem, pavairošanas materiāla veida, kaitīgo organismu klātbūtnes attiecīgajā teritorijā un saistītajiem riskiem, par ko informē atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālas pārbaudes rezultātiem.
19. pants
Multiplicēšanas nosacījumi
1. Bāzes mātesaugus, kas tiek audzēti no pirmsbāzes materiāla, 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt vairākās paaudzēs, lai iegūtu vajadzīgo skaitu bāzes mātesaugu. Bāzes mātesaugus multiplicē saskaņā ar 13. pantu vai multiplicē, izmantojot mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu. Bāzes mātesaugu maksimāli pieļaujamais paaudžu skaits un maksimāli pieļaujamais dzīves ilgums ir noteikts V pielikumā attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām.
2. Ja tiek atļautas vairākas bāzes mātesaugu paaudzes, katru paaudzi, izņemot pirmo, drīkst atvasināt no jebkuras iepriekšējās paaudzes.
3. Dažādas pavairošanas materiāla paaudzes uzglabā atsevišķi.
3. IEDAĻA
Prasības attiecībā uz sertificētu materiālu
20. pants
Prasības attiecībā uz sertificēta materiāla sertificēšanu
1. Pavairošanas materiālu, izņemot mātesaugus, un augļaugus pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā sertificētu materiālu, ja tie atbilst šā panta 2., 3. un 4. punktā izklāstītajām prasībām.
2. Pavairošanas materiālu un augļaugus pavairo no sertificēta mātesauga.
Sertificēts mātesaugs atbilst vienai no šīm prasībām:
a)
tas ir audzēts no pirmsbāzes materiāla;
b)
tas ir audzēts no bāzes materiāla.
3. Pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst 7. pantā, 8. panta 6. punktā, 12. pantā, 21. pantā un 22. pantā izklāstītajām prasībām.
4. Pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst 21. pantā izklāstītajām veselības prasībām.
Pavairošanas materiālu un augļaugus pavairo no sertificēta mātesauga, kas atbilst 22. pantā izklāstītajām augsnes prasībām.
5. Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā sertificētu materiālu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam, 8. panta 6. punktā izklāstītajām prasībām un 12., 21. un 22. panta papildu prasībām.
6. Šajā iedaļā jebkuru atsauci 3. un 5. punktā minētajos noteikumos uz pirmsbāzes mātesaugiem uzskata par atsauci uz sertificētiem mātesaugiem un jebkuru atsauci uz pirmsbāzes materiālu uzskata par atsauci uz sertificētu materiālu.
7. Ja sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls vairs neatbilst 7. panta, 8. panta 6. punkta, 12. panta, 21. panta un 22. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem sertificētiem mātesaugiem un sertificēta materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst 4. iedaļā izklāstītajām prasībām.
Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.
8. Ja potcelms, kas nepieder pie kādas šķirnes, ir sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls, kas vairs neatbilst 8. panta 6. punkta, 12. panta, 21. panta un 22. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem sertificētiem mātesaugiem un sertificēta materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst 4. iedaļā izklāstītajām prasībām.
Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.
21. pants
Veselības prasības
1. Sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgais sertificētais mātesaugs vai sertificētais materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
To sertificēto mātesaugu vai sertificētā materiāla īpatsvars, kas invadēti ar I pielikuma B daļā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, nedrīkst pārsniegt pielikumā norādītos pieļaujamos līmeņus. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgie sertificētie mātesaugi vai sertificētais materiāls atbilst šiem līmeņiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā sertificētā mātesauga vai sertificētā materiāla un veic to testēšanu.
2. Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs veic sertificēta mātesauga vai sertificēta materiāla vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, kā izklāstīts IV pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
3. Attiecībā uz 1. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.
Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.
4. Šā panta 1. punktu nepiemēro sertificētiem mātesaugiem un sertificētam materiālam krioprezervācijas laikā.
22. pants
Augsnes prasības
1. Sertificētus mātesaugus drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. To, ka nav šādu kaitīgo organismu, kas pārnēsā vīrusus, konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.
Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.
Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie sertificētie mātesaugi tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.
Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētiem sertificētiem mātesaugiem vai sertificētam materiālam.
2. Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesamību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.
Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.
Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic sertificētu augļaugu gadījumā.
3. Attiecībā uz 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma nodrošina šos protokolus citām dalībvalstīm un Komisijai.
4. IEDAĻA
Prasības attiecībā uz CAC materiālu
23. pants
Nosacījumi attiecībā uz CAC materiālu, izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes
1. CAC materiālu, izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, drīkst laist tirgū tikai tad, ja konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:
a)
tas ir pavairots no identificēta materiālu avota, ko piegādātājs ir reģistrējis;
b)
tas atbilst šķirnes aprakstam saskaņā ar 25. pantu;
c)
tas atbilst 26. pantā izklāstītajām veselības prasībām;
d)
tas atbilst 27. panta prasībām attiecībā uz defektiem.
2. Piegādātājs veic darbības, lai atbilstu 1. punktā izklāstītajām prasībām.
3. Ja CAC materiāls vairs neatbilst 1. punktā izklāstītajām prasībām, piegādātājs veic vienu no šīm darbībām:
a)
nošķir minēto materiālu no pārējā CAC materiāla; vai
b)
veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka materiāls atkal atbilst šīm prasībām.
24. pants
Nosacījumi attiecībā uz CAC materiālu saistībā ar potcelmiem, kas nepieder pie kādas šķirnes
1. Attiecībā uz potcelmiem, kas nepieder pie kādai šķirnes, CAC materiāls atbilst šādām prasībām:
a)
tas atbilst šķirnes aprakstam;
b)
tas atbilst 26. pantā izklāstītajām veselības prasībām;
c)
tas atbilst 27. panta prasībām attiecībā uz defektiem.
2. Piegādātājs veic pasākumus, lai atbilstu šā panta 1. punktā izklāstītajām prasībām.
3. Ja CAC materiāls vairs neatbilst šā panta 1. punktā izklāstītajām prasībām, piegādātājs veic vienu no šīm darbībām:
a)
nošķir minēto materiālu no pārējā CAC materiāla; vai
b)
veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka materiāls atkal atbilst šīm prasībām.
25. pants
Atbilstība šķirnes aprakstam
1. CAC materiāla atbilstību šķirnes aprakstam nosaka, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Minētā novērošana pamatojas uz vienu no šiem elementiem:
a)
reģistrēto šķirņu oficiālo aprakstu, kā minēts Īstenošanas direktīvā 2014/97/ES, un to šķirņu oficiālo aprakstu, kuras ir juridiski aizsargātas saskaņā ar augu šķirņu aizsardzības tiesībām;
b)
aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām kādā dalībvalstī ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, kā minēts Īstenošanas direktīvā 2014/97/ES;
c)
aprakstu, kas pievienots pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesībām;
d)
oficiāli atzītu šķirnes aprakstu, kā minēts Direktīvas 2008/90/EK 7. panta 2. punkta c) apakšpunkta iii) punktā.
2. CAC materiāla atbilstību šķirnes aprakstam regulāri pārbauda, veicot attiecīgā CAC materiāla šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu.
26. pants
Veselības prasības
1. CAC materiāls ir praktiski bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, piegādātājs konstatē, ka attiecīgais CAC materiāls ir praktiski bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā CAC materiāla un veic to testēšanu.
2. Piegādātājs veic CAC materiāla vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, kā izklāstīts IV pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.
3. Šā panta 1. punktu nepiemēro CAC materiālam krioprezervācijas laikā.
4. Papildus 1. un 2. punkta prasībām CAC materiāls, kas pieder pie sugām Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf., atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:
a)
to ražo no identificēta materiālu avota, un minētais materiālu avots, pamatojoties uz paraugu ņemšanu un testēšanu, ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti attiecībā uz šīm sugām II pielikumā;
b)
kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma, pamatojoties uz vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatēts, ka tas ir praktiski bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz šīm sugām.
27. pants
Prasības attiecībā uz defektiem
Vizuālajās pārbaudēs konstatē, ka CAC materiāls ir praktiski bez defektiem. Bojājumus, krāsas pārmaiņas, rētaudus vai izkalšanu uzskata par defektiem, ja tie ietekmē pavairošanas materiāla kvalitāti un lietderību.
3. NODAĻA
ĪPAŠAS PRASĪBAS PIEGĀDĀTĀJIEM, KAS IESAISTĪTI PAVAIROŠANAS MATERIĀLA UN AUGĻAUGU RAŽOŠANĀ VAI ATAUDZĒŠANĀ
28. pants
Plāns ražošanas procesa kritisko punktu noteikšanai un uzraudzībai
Pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas laikā dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām izstrādā plānu ražošanas procesa kritisko punktu noteikšanai un uzraudzībai. Plāns attiecas vismaz uz šādiem elementiem:
a)
augu atrašanās vieta un skaits;
b)
to kultivācijas laiks;
c)
pavairošanas darbības;
d)
iepakošanas, uzglabāšanas un transportēšanas darbības.
29. pants
Uzraudzības informācijas saglabāšana, lai tā būtu pieejama pārbaudei
1. Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji glabā dokumentus ar informāciju par kritisko punktu uzraudzību, kā minēts Direktīvas 2008/90/EK 6. panta 1. punktā, un pēc pieprasījuma iesniedz tos pārbaudei.
2. Šie dokumenti ir pieejami vismaz trīs gadus kopš attiecīgā materiāla ražošanas.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji glabā dokumentus par lauka pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu tik ilgi, kamēr viņi kontrolē attiecīgo pavairošanas materiālu vai augļaugus, un vismaz trīs gadus pēc tam, kad minētais pavairošanas materiāls un augļaugi ir likvidēti vai laisti tirgū.
4. NODAĻA
OFICIĀLĀS PĀRBAUDES
30. pants
Vispārīgās prasības attiecībā uz oficiālajām pārbaudēm
1. Oficiālās pārbaudes ir vizuālās pārbaudes un vajadzības gadījumā paraugu ņemšana un testēšana.
2. Oficiālo pārbaužu laikā atbildīgā oficiālā iestāde īpašu uzmanību pievērš tam, vai:
a)
piegādātājs faktiski izmanto piemērotas metodes, lai pārbaudītu katru ražošanas procesa kritisko punktu;
b)
piegādātāja personāls kopumā ir kompetents veikt pasākumus, kas izklāstīti Direktīvas 2008/90/EK 6. panta 1. punktā.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgās oficiālās iestādes izstrādā un glabā dokumentus par visu veikto lauka pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas rezultātiem un datumiem.
5. NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
31. pants
Transponēšana
1. Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2016. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās nekavējoties nosūta Komisijai minēto normatīvo un administratīvo aktu tekstu.
Tās piemēro minētos noteikumus no 2017. gada 1. janvāra.
Kad dalībvalstis pieņem minētos normatīvos un administratīvos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā iekļaujama šāda atsauce.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
32. pants
Pārejas noteikumi
Dalībvalstis līdz 2022. gada 31. decembrim var atļaut savā teritorijā laist tirgū pavairošanas materiālu un augļaugus, kas ražoti no pirmsbāzes, bāzes un sertificētiem mātesaugiem vai CAC materiāla, kurš pastāvēja līdz 2017. gada 1. janvārim un līdz 2022. gada 31. decembrim ir oficiāli sertificēts vai atbilst nosacījumiem, lai kvalificētu kā CAC materiālu. Laižot tirgū, šādu pavairošanas materiālu un augļaugus identificē, marķējumā un dokumentā norādot atsauci uz šo pantu.
33. pants
Atcelšana
Direktīva 93/48/EEK un Direktīva 93/64/EEK tiek atceltas.
34. pants
Stāšanās spēkā
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
35. pants
Adresāti
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Briselē, 2014. gada 15. oktobrī