NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1381/2013
ze dne 17. prosince 2013,
kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 19 odst. 2, čl. 21 odst. 2, články 114, 168, 169 a 197 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod. Tyto hodnoty jsou společné členským státům žijícím ve společnosti, která se vyznačuje pluralismem, nediskriminací, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností mezi muži a ženami. Jednotlivé osoby v Unii mají nárok požívat práv, která jim přiznávají Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Kromě toho Listina základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), která je od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost v Unii právně závazná, odráží základní práva a svobody, na které mají osoby v Unii nárok. Tato práva by měla být prosazována a dodržována. Mělo by být zaručeno plné požívání těchto práv i práv vyplývajících z mezinárodních úmluv, k nimž Unie přistoupila, jako je Úmluva Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, a veškeré překážky by měly být odstraněny. Požívání těchto práv s sebou navíc nese odpovědnost a povinnosti vůči druhým, vůči lidskému společenství i vůči budoucím generacím.
(2)
Ve Stockholmském programu (4) Evropská rada znovu potvrdila prioritu, kterou představuje budování prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a za politickou prioritu vyhlásila vytvoření Evropy práv. Financování bylo označeno jako jeden z významných nástrojů pro úspěšné provádění politických priorit Stockholmského programu. Ambiciózních cílů stanovených ve Smlouvách a Stockholmském programu je třeba dosáhnout mimo jiné zřízením flexibilního a účinného programu Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (dále jen „program“), který usnadní plánování a provádění. Obecné a specifické cíle programu by měly být vykládány v souladu s odpovídajícími strategickými hlavními směry stanovenými Evropskou radou.
(3)
Sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o strategii „Evropa 2020“ stanoví strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Podpora a prosazování práv osob v rámci Unie, řešení diskriminace a nerovností a podpora občanství Unie přispívají k plnění konkrétních cílů a hlavních iniciativ strategie Evropa 2020.
(4)
Zákaz diskriminace je základní zásadou Unie. Článek 19 Smlouvy o fungování EU upravuje boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Zákaz diskriminace je rovněž zakotven v článku 21 Listiny, který by měl být uplatňován v mezích stanovených v článku 51 Listiny a v souladu s ním. Mělo by se přihlédnout ke zvláštním rysům různých forem diskriminace a souběžně by měla být vypracována příslušná opatření pro předcházení diskriminaci založené na jednom nebo více důvodech a pro boj proti ní.
(5)
Program by měl být prováděn způsobem, jímž se bude vzájemně posilovat s dalšími činnostmi Unie, které sledují stejné cíle, zejména ty, které uvádí sdělení Komise ze dne 5. dubna 2011 nazvané „Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“ a závěry Rady ze dne 19. května 2011 o Rámci EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020 (5), které členské státy vyzývají, aby řešily sociální a ekonomické vyloučení Romů prostřednictvím komplexního přístupu ve čtyřech klíčových oblastech - vzdělávání, zaměstnání, zdravotní péče a bydlení - a zajistily, aby Romové nebyli diskriminováni, ale dostalo se jim rovného uznání jejich základních práv, a aby učinily opatření k vymýcení segregace tam, kde k ní dochází, zejména v oblastech vzdělávání a bydlení.
(6)
Rasismus, xenofobie, homofobie a další formy nesnášenlivosti jsou přímým porušením zásad svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, zásad, na kterých je Unie založena a které jsou společné členským státům. Boj proti těmto jevům je tedy trvalým cílem, který vyžaduje koordinované úsilí, včetně přidělování finančních prostředků. Uvedené jevy zahrnují mimo jiné veřejné podněcování k násilí nebo nenávisti namířeným proti skupině osob nebo proti příslušníkovi této skupiny, jakož i jiné trestné činy spáchané z rasistických, xenofobních nebo homofobních pohnutek. Velká pozornost by v této souvislosti měla být rovněž věnována předcházení všem formám násilí a nenávisti, segregace a stigmatizace a boji proti nim, jakož i boji proti šikanování, obtěžování a netolerantnímu zacházení, například ve veřejné správě, policii, soudnictví, ve škole a na pracovišti.
(7)
Rovnost žen a mužů je jednou z hodnot, na kterých je Unie založena. Nerovné zacházení se ženami a muži je porušením základních práv. Prosazování rovnosti žen a mužů navíc přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020. Cíl prosazování rovnosti žen a mužů by měl být prováděn způsobem, jímž se bude vzájemně posilovat s dalšími činnostmi Unie anebo členských států, které sledují stejné cíle, zejména ty, které uvádí Evropský pakt pro rovnost žen a mužů (2011-2020).
(8)
Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie zahrnuje diskriminace na základě pohlaví i diskriminaci vyplývající ze změny pohlaví osoby. Při provádění programu by se měl rovněž zohlednit vývoj práva Unie a judikatury Soudního dvora Evropské unie, pokud jde o další související genderové aspekty včetně genderové identity.
(9)
Právo na důstojné zacházení na pracovišti a obecně v celé společnosti je výrazem hodnot, na kterých je Unie založena, a je nutné přijmout koordinovaný postup, který umožní cílené činnosti, pokud jde o trh práce. Opatření týkající se rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace by proto měla zahrnovat prosazování rovnosti žen a mužů a boj proti diskriminaci na pracovišti i na trhu práce.
(10)
Násilí na dětech, mladých lidech a ženách i vůči dalším ohroženým skupinám představuje ve všech svých podobách porušení základních práv a závažné ohrožení zdraví. K tomuto násilí dochází v celé Unii a má závažné následky pro tělesné a duševní zdraví obětí i pro společnost jako celek. V reakci na toto násilí a v zájmu ochrany obětí je zapotřebí silné politické vůle a koordinovaného postupu, založeného na metodách a výsledcích programů Daphne (6). Akce v boji proti násilí vůči ženám přispívají k prosazování rovnosti žen a mužů. Vzhledem k tomu, že financování Daphne bylo od svého zahájení v roce 1997 skutečným úspěchem, a to jak pokud jde o jeho popularitu u zúčastněných stran (orgánů veřejné akademických orgánů a nevládních organizací), tak pokud jde o účinnost financovaných projektů, je velmi důležité, aby při provádění programu zůstalo jméno Daphne spojeno s tímto specifickým cílem, jež je zaměřena na prevenci násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám a boj proti němu, a aby tak profil programů Daphne zůstal na co nejvyšší úrovni.
(11)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU má Unie podporovat ochranu práv dítěte a zároveň bojovat proti diskriminaci. Děti jsou zranitelné, a to zejména v případech chudoby, sociálního vyloučení nebo zdravotního postižení nebo v jiných zvláštních situacích, které je ohrožují, jako je zanedbávání, únosy a zmizení dětí. Je zapotřebí přijmout opatření na ochranu práv dítěte a přispět k jejich ochraně před škodami a násilím, které ohrožují jejich tělesné nebo duševní zdraví a představují porušení jejich práv na rozvoj, ochranu a důstojnost.
(12)
Osobní údaje by měly být i nadále účinně chráněny, zejména s ohledem na konstantní technický rozvoj a globalizaci. Právní rámec Unie na ochranu údajů by se měl účinně a jednotně uplatňovat v rámci Unie. K dosažení tohoto cíle by Unie měla mít možnost podporovat úsilí členských států v oblasti provádění tohoto právního rámce a zvláštní pozornost by měla být věnována zajištění toho, aby osoby mohly svá práva účinně vykonávat.
(13)
Občané by si měli být více vědomi svých práv vyplývajících z občanství Unie, konkrétně své právo svobodně se pohybovat a pobývat v Unii, právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu a v obecních volbách v členském státě svého bydliště za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto členského státu, petiční právo k Evropskému parlamentu v kterémkoliv z jazyků Smluv, právo předkládat občanské iniciativy a právo zaslat evropskému veřejnému ochránci práv stížnost na nesprávný úřední postup některého z orgánů, a měli by mít možnost tato práva vykonávat. Pokud budou občané motivováni, aby hráli aktivnější úlohu v demokratickém procesu na úrovni Unie, posílí se tím evropská občanská společnost a podpoří se rozvoj evropské identity. Občané by měli bez problémů žít, cestovat, studovat, pracovat a angažovat se dobrovolnicky v jiném členském státě a měli by mít pocit, že mohou důvěřovat tomu, že je vůči nim uplatňován rovný přístup a že jejich práva jsou plně vymahatelná a chráněná, aniž by docházelo k diskriminaci, bez ohledu na to, v jaké části Unie se nacházejí.
(14)
Spotřebitelé a podnikatelé na vnitřním trhu by měli mít možnost dovolat se svých práv vyplývajících z práva Unie v přeshraničním rámci.
(15)
Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU by program měl ve všech svých činnostech podporovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a zohlednění cílů v oblasti zákazu diskriminace. Mělo by být prováděno pravidelné sledování a hodnocení, které umožní posoudit, jak činnosti programu reagují na otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace.
(16)
Ze zkušeností s akcemi na úrovni Unie vyplývá, že plnění cílů programu v praxi vyžaduje spojení jednotlivých nástrojů, včetně právních aktů, politických iniciativ a financování. Financování je důležitý nástroj, který doplňuje legislativní opatření.
(17)
Kromě toho, že akce financované z programu představují pro příjemce skutečné hodnoty, mohou také přinášet důkazy, o nějž lze opřít zlepšenou tvorbu politiky na úrovni členských států i Unie. Programy Daphne tak například umožnily skutečné předávání znalostí a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami, včetně členských států, pokud jde o předcházení násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám a boj proti němu.
(18)
Sdělení Komise nazvané „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 zdůrazňuje potřebu racionalizovat a zjednodušit financování Unie. Zejména vzhledem ke stávající hospodářské krizi je nanejvýš důležité, aby finanční prostředky Unie byly strukturovány a spravovány co nejsvědomitěji. Smysluplného zjednodušení a účinného řízení financování lze dosáhnout snížením počtu programů a racionalizací, zjednodušením a harmonizací pravidel a postupů v oblasti financování.
(19)
V reakci na potřebu zjednodušit a účinně řídit poskytování finančních prostředků a usnadnit přístup k nim by tento program měl pokračovat v činnostech prováděných v minulosti na základě oddílu 4 („Boj proti diskriminaci a rozmanitost“) a oddílu 5 („Rovnost žen a mužů“) programu Progress, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES (7), programu „Základní práva a občanství“, zavedeného rozhodnutím Rady 2007/252/ES (8), a programu Daphne III a rozvíjet tyto činnosti. Hodnocení těchto programů v polovině období zahrnují doporučení s cílem zlepšit jejich provádění. Výsledky těchto hodnocení v polovině období, jakož i výsledky příslušných hodnocení ex post je třeba zohlednit při provádění tohoto programu.
(20)
Hlavní zásady pro dosažení cílů programu by měly spočívat v zajištění optimálního využívání finančních zdrojů a zlepšení účinnosti výdajů. Měly by být zaručeny odpovídající finanční prostředky na podporu úsilí o uskutečnění Evropy práv. Je důležité dohlédnout na to, aby byl program prováděn co nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem, a zároveň zajistit právní jistotu a jeho přístupnost pro všechny účastníky. Pro snazší přístup všech potenciálních příjemců k finančním prostředkům by měly být zjednodušeny i postupy podávání žádostí a požadavky na finanční řízení a odstraněna administrativní zátěž.
(21)
Sdělení Komise nazvané „Přezkum rozpočtu EU“ ze dne 19. října 2010 a sdělení Komise nazvané „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 zdůrazňují potřebu zacílit financování na akce, které mají zřejmou evropskou přidanou hodnotu, tj. na případy, kdy zásah Unie může oproti opatřením na úrovni členských států přinést přidanou hodnotu. Akce, na něž se vztahuje toto nařízení, by měly přispívat rozvoji vzájemné důvěry mezi členskými státy, zdokonalovat přeshraniční spolupráci a vytváření sítí a umožňovat správné, soudržné a jednotné uplatňování práva Unie. Činnosti v oblasti financování by měly rovněž přispívat k tomu, aby všichni zúčastnění získávali účinnější a lepší znalosti o právu a politikách Unie, a měly by poskytovat stabilní analytický základ pro podporu a rozvoj práva a politik Unie, a přispívat tak k jejich vymáhání a řádnému provádění. Opatření na úrovni Unie umožní, aby tyto akce byly prováděny jednotně v rámci celé Unie a aby přinášely úspory z rozsahu. Kromě toho může Unie lépe reagovat na přeshraniční situace, než mohou členské státy, a může poskytnout evropskou platformu pro vzájemné čerpání zkušeností.
(22)
Při výběru akcí, jež mají být financovány z programu, by Komise měla návrhy posuzovat podle předem určených kritérií. Tato kritéria by měla zahrnovat posouzení evropské přidané hodnoty navrhovaných akcí. I u vnitrostátních projektů a projektů malého rozsahu lze prokázat, že obsahují evropskou přidanou hodnotu.
(23)
Orgány a subjekty sledující cíl v obecném evropském zájmu v oblastech, na něž se program vztahuje, by měly být považovány za klíčové aktéry, pokud prokázaly, anebo pokud lze očekávat, že prokáží, že mají podstatný vliv na realizaci uvedeného cíle, a měly by obdržet financování v souladu s postupy a kritérii stanovenými v ročních pracovních programech přijatých Komisí podle tohoto nařízení.
(24)
Harmonizované služby se sociální hodnotou by měly být vykládány ve smyslu článku 2 rozhodnutí Komise č. 116/2007/ES (9).
(25)
Orgány a subjekty, které mají přístup k programu, by měly zahrnovat celostátní, regionální a místní orgány.
(26)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2 december 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (10).
(27)
S cílem zajistit, aby byl program dostatečně pružný na to, aby reagoval na měnící se potřeby a odpovídající politické priority během doby svého trvání, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu procentních podílů stanovených v příloze tohoto nařízení pro každou skupinu specifických cílů, která by se tyto podíly přesáhla o více než 5 procentních bodů. K posouzení potřeby takového aktu v přenesené pravomoci by se tyto procentní podíly měly vypočítat na základě finančního krytí programu pro celou dobu jeho trvání, a nikoli na základě ročních prostředků. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(28)
Toto nařízení by mělo být provedeno v plném souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) (dále jen „finanční nařízení“). Zejména pokud jde o podmínky způsobilosti daně z přidané hodnoty (DPH), kterou hradí příjemci grantů, by způsobilost DPH neměla záviset na právním postavení příjemců pro činnosti, jež mohou provádět soukromé a veřejné orgány a subjekty za stejných právních podmínek. S ohledem na zvláštní povahu cílů a činnosti, na něž se vztahuje toto nařízení, je ve výzvách k podávání návrhů třeba upřesnit, že pro činnosti, jež mohou provádět veřejné i soukromé orgány a subjekty, má být za způsobilou považována neodpočitatelná DPH odváděná veřejnými orgány a subjekty, pokud je placena v souvislosti s prováděním činností jako odborné vzdělávání nebo zvyšování informovanosti, které nelze považovat za výkon veřejné moci. Toto nařízení by mělo rovněž využívat nástroje pro zjednodušení, které byly zavedeny finančním nařízením. Cílem kritérií pro určování akcí, jež mají být podporovány, by navíc mělo být poskytování dostupných finančních prostředků na akce, jež mají největší dopad na sledované cíle politiky.
(29)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci pro schvalování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(30)
Roční pracovní programy přijímané Komisí podle tohoto nařízení by měly zajistit vhodné rozdělení finančních prostředků mezi granty a veřejné zakázky. Program by měl nejprve přidělit finanční prostředky na granty a zároveň zachovat dostatečné úrovně financování pro zakázky. Minimální podíl ročních výdajů, které mají být přiděleny na granty, by měl být stanoven v ročním pracovním programu a neměl by být nižší než 65 %. Pro usnadnění plánování projektů a spolufinancování zúčastněnými stranami by Komise měla stanovit jasný harmonogram pro výzvy k podávání návrhů, výběr projektů a rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
(31)
Aby se zajistilo účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je zapotřebí dodržovat celkový soulad, doplňkovost a součinnost mezi finančními programy, které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v případě tohoto programu a programu Spravedlnost, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1382/2013 (13), programu „Evropa pro občany“, Programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (14), a dalších programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí; vnitřních věcí; zdraví a ochrany spotřebitele, vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, informační společnosti a rozšíření, a to zejména s nástrojem předvstupní pomoci (NPP II) a s evropskými strukturálními a investičními fondy, pro něž společná ustanovení stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15).
(32)
Komise by měla zajistit celkový soulad, doplňkovost a součinnost s prací orgánů, úřadů a agentur Unie, jako je Evropský institut pro rovnost žen a mužů a Agentura pro základní práva, a měla by zhodnotit práci dalších vnitrostátních a mezinárodních aktérů v oblastech, na něž se vztahuje program.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s finančním nařízením.
(34)
V zájmu uplatňování zásady řádného finančního řízení by toto nařízení mělo upravovat vhodné nástroje pro posouzení jeho výsledků. Za tímto účelem by mělo definovat obecné a specifické cíle. Aby bylo možné posoudit plnění těchto specifických cílů, je zapotřebí vytvořit soubor konkrétních a měřitelných ukazatelů, které by měly zůstat v platnosti po celou dobu trvání programu. Komise by měla každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o sledování, která by se měla zakládat mimo jiné na ukazatelích stanovených v tomto nařízení a která by měla podat informace o využití dostupných finančních prostředků.
(35)
Komise by při provádění programu měla zohlednit cíl, jímž je zeměpisně spravedlivé rozdělování finančních prostředků, a měla by poskytnout pomoc v těch členských státech, v nichž je počet financovaných akcí relativně nízký. Komise by přitom měla rovněž zohlednit, zda je - podle mezinárodně uznaných ukazatelů či kontrolních orgánů - třeba přijmout v některých členských státech opatření s cílem zajistit účinné dosažení cílů programu, a měla by podporovat akce členských států nebo občanské společnosti v těchto oblastech.
(36)
V souladu s čl. 180 odst. 1 písm. l) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (16) (dále jen „prováděcí pravidla“) by grantové dohody měly obsahovat ustanovení, jimiž se řídí zviditelnění finanční podpory, kterou Unie poskytuje, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy její prezentace vůči veřejnosti není možná či vhodná.
(37)
V souladu s čl. 35 odst. 2 a 3 finančního nařízení a článku 21 prováděcích pravidel by měla Komise vhodným způsobem včas zpřístupnit informace o příjemcích finančních prostředků a o povaze a účelu opatření financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie. Při zpřístupnění těchto informací by měly být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů.
(38)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž konkrétně přispět k dalšímu rozvoji prostoru, kde jsou prosazovány, chráněny a účinně uplatňovány rovnost a práva osob zakotvené ve Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU, v Listině a v mezinárodních úmluvách o lidských právech, ke kterým Unie přistoupila, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
S cílem zabezpečit kontinuitu financování činností dříve prováděných na základě oddílů 4 a 5 rozhodnutí č. 1672/2006/ES, rozhodnutí 2007/252/ES a rozhodnutí č. 779/2007/ES by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zavedení a doba trvání programu
1. Toto nařízení zavádí program Práva, rovnost a občanství (dále jen „program“).
2. Program zahrnuje období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Evropská přidaná hodnota
1. Z programu jsou financovány akce s evropskou přidanou hodnotou. Komise za tímto účelem zajistí, aby akce vybrané k financování měly přinést výsledky s evropskou přidanou hodnotou.
2. Evropská přidaná hodnota akcí, včetně akcí malého rozsahu a vnitrostátních akcí, se posuzuje na základě kritérií, jako je jejich příspění k důslednému a jednotnému provádění práva Unie a k širokému veřejnému povědomí o právech z něj vyplývajících, jejich potenciál k rozvíjení vzájemné důvěry mezi členskými státy a zlepšení přeshraniční spolupráce, jejich nadnárodní dopad, jejich podíl na vypracování a šíření osvědčených postupů a jejich potenciál přispívat k vytváření minimálních norem, praktických nástrojů a řešení zaměřených na přeshraniční nebo celounijní problémy.
Článek 3
Obecný cíl
Obecným cílem programu je přispět v souladu s článkem 4 k dalšímu rozvoji prostoru, kde je prosazována, chráněna a účinně uplatňována rovnost a práva osob zakotvené ve Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU, v Listině a v mezinárodních úmluvách o lidských právech, ke kterým Unie přistoupila.
Článek 4
Specifické cíle
1. K dosažení obecného cíle stanoveného v článku 3 jsou v rámci programu stanoveny tyto specifické cíle:
a)
prosazovat účinné provádění zásady zákazu diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a dodržovat zásadu zákazu diskriminace na základě důvodů uvedených v článku 21 Listiny;
b)
předcházet rasismu, xenofobii, homofobii a dalším formám nesnášenlivosti a bojovat proti nim;
c)
podporovat a chránit práva osob se zdravotním postižením;
d)
prosazovat rovnost žen a mužů a prosazovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů;
e)
předcházet všem formám násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám, jakož i násilí vůči dalším ohroženým skupinám, zejména skupinám ohroženým násilím v úzkých vztazích, bojovat proti takovému násilí a chránit jeho oběti;
f)
podporovat a chránit práva dítěte;
g)
přispívat k zajištění nejvyššího stupně ochrany soukromí a osobních údajů;
h)
podporovat a zlepšovat výkon práv vyplývajících z občanství Unie;
i)
umožnit spotřebitelům a podnikatelům na vnitřním trhu, aby prosazovali svá práva vyplývající z práva Unie, pokud jde o projekty financované v rámci programu Spotřebitelé.
2. Specifických cílů programu se dosahuje zejména:
a)
zlepšováním povědomí a znalostí o právu a politikách Unie, jakož i o právech, hodnotách a zásadách, na nichž je založena Unie;
b)
podporou účinného, uceleného a jednotného provádění a používání právních nástrojů a politik Unie v členských státech a jejich sledováním a hodnocením;
c)
podporou přeshraniční spolupráce, zlepšováním vzájemných znalostí a prohlubováním vzájemné důvěry mezi všemi zúčastněnými stranami;
d)
zdokonalováním znalostí a porozumění ohledně případných překážek, které ovlivňují výkon práv a zásad zaručených Smlouvou o EU, Smlouvou o fungování EU, Listinou, mezinárodními úmluvami, ke kterým Unie přistoupila, a sekundárními právními předpisy Unie.
Článek 5
Druhy akcí
1. Z programu jsou mimo jiné financovány tyto druhy akcí:
a)
analytické činnosti, jako je shromažďování údajů a statistik; rozvoj společných metodik a případně ukazatelů nebo měřítek; studie, výzkum, analýzy a průzkumy; hodnocení; příprava a publikace pokynů, zpráv a vzdělávacích materiálů; workshopy, semináře, setkání odborníků a konference;
b)
vzdělávací činnosti, jako jsou například výměny zaměstnanců, workshopy, semináře, školící programy pro školitele a rozvíjení internetových nebo jiných vzdělávacích modulů;
c)
vzájemná výměna zkušeností, spolupráce, zvyšování povědomí a šíření informací, jako je například identifikace a výměna osvědčených postupů, inovativních přístupů a zkušeností; organizace vzájemného hodnocení a vzájemné výměny zkušeností; pořádání konferencí, seminářů, mediálních kampaní včetně v on-line médiích, informačních kampaní včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s cíli programu; shromažďování a zveřejňování materiálů pro šíření informací o programu a jeho výsledcích; rozvíjení, provozování a údržba systémů a nástrojů využívajících informační a komunikační technologie;
d)
podpora hlavních aktérů, jejichž činnosti přispívají k provádění cílů programu, jako je podpora nevládních organizací při provádění akcí s evropskou přidanou hodnotou, podpora klíčových evropských aktérů, sítí na evropské úrovni a harmonizovaných služeb se sociální hodnotou; podpora členských států při provádění práva a politik Unie; a podpora činnosti sítí na evropské úrovni mezi specializovanými orgány a subjekty, jakož i celostátními, regionálními a místními orgány a nevládními organizacemi, včetně podpory prostřednictvím grantů na činnosti a grantů na provoz.
2. S cílem zajistit perspektivu začlenění podporují příjemci účast příslušných cílových skupin na akcích financovaných z programu.
Článek 6
Účast
1. Přístup k programu je otevřen všem orgánům a subjektům, které jsou právně usazeny v:
a)
členských státech,
b)
zemích Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v uvedené dohodě;
c)
kandidátských zemích, potenciálních kandidátech a zemích přistupujících k Unii, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými pro účast těchto zemí na programech Unie zavedených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích rad přidružení nebo podobných dohodách.
2. Orgány a subjekty zaměřené na zisk mají přístup k programu pouze ve spojení s neziskovými nebo veřejnými organizacemi.
3. Orgány a subjekty právně usazené v jiných třetích zemích než těch, které se účastní programu v souladu s odst. 1 písm. b) a c), zejména v zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se mohou do akcí v rámci programu zapojit na vlastní náklady, pokud to poslouží účelu těchto akcí.
4. Komise může spolupracovat s mezinárodními organizacemi za podmínek stanovených v příslušném ročním pracovním programu. Přístup k programu je otevřen mezinárodním organizacím působícím v oblastech, na něž se program vztahuje, v souladu s finančním nařízením a příslušným ročním pracovním programem.
Článek 7
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění programu na období 2014 až 2020 se stanoví na 439 473 000 EUR.
2. Z finančních prostředků programu lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou potřebné pro řízení programu a posouzení týkající se dosažení jeho cílů. Z finančních prostředků programu lze hradit výdaje spojené s nezbytnými studiemi, setkáními odborníků, informačními a komunikačními akcemi včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu informací; a jiné výdaje na technickou a správní pomoc, potřebnou v souvislosti s řízením programu Komisí.
3. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích stanovených víceletým finančním rámcem zřízeným nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (17)
4. V rámci finančního krytí programu se částky na každou skupinu specifických cílů přidělují v souladu s procentními podíly stanovenými v příloze.
5. Komise se od přidělených procentních podílů v rámci finančního krytí, jak jsou stanoveny v příloze, neodchýlí o více než 5 procentních bodů pro každou skupinu specifických cílů. Pro případ, že je nezbytné tento limit překročit, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 a za účelem změny každého z podílů uvedených v příloze o více než 5 a nejvýše 10 procentních bodů.
Článek 8
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 5 se Komisi svěřuje na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 9
Prováděcí opatření
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise za účelem provádění programu přijme roční pracovní programy ve formě prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.
3. Každý roční pracovní program provede cíle programu tím, že určí:
a)
akce, jež mají být uskutečněny v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 3 a čl. 4 odst. 1, včetně orientačního přidělení finančních zdrojů;
b)
základní kritéria způsobilosti, výběru a udělování grantů, podle nichž se vybírají návrhy, které mají obdržet finanční příspěvky, v souladu s článkem 84 finančního nařízení a s článkem 94 prováděcích pravidel.
c)
minimální procentní podíl ročních výdajů, které mají být přiděleny na granty.
4. Vhodné a spravedlivé rozdělení finanční podpory mezi různé oblasti, na něž se vztahují specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1, se zajistí při zohlednění úrovně finančních prostředků, které již byly přiděleny podle předchozích programů na období 2007-2013 zavedených rozhodnutími uvedenými v článku 15. Při rozhodování o přidělení prostředků do těchto oblastí v ročních pracovních programech zohlední Komise potřebu zachovat dostatečné úrovně financování a zajistí kontinuitu akcí i předvídatelnost financování ve všech oblastech, na něž se vztahují specifické cíle stanovené v čl. 4 odst. 1.
5. Výzvy k podávání návrhů se uveřejňují jednou ročně.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č.182/2011.
Článek 11
Doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkový soulad, doplňkovost a součinnost s ostatními nástroji Unie, včetně mimo jiné s programem Spravedlnost, programem „Evropa pro občany“ a programem Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace a s dalšími programy v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí; vnitřních věcí, zdraví a ochrany spotřebitele; vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, informační společnosti; rozšíření, a to zejména s nástrojem předvstupní pomoci (NPP II) a s evropskými strukturálními a investičními fondy.
2. Komise rovněž zajistí celkový soulad, doplňkovost a součinnost s činností institucí a jiných subjektů Unie působících v oblastech, na něž se vztahují cíle programu.
3. Program může sdílet zdroje s ostatními nástroji Unie, zejména s programem Spravedlnost, za účelem provádění akcí odpovídajících cílům obou programů. Na akci financovanou z programu lze rovněž čerpat prostředky z programu Spravedlnost, pokud se financování netýká stejné nákladové položky.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných z programu finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolu veškerých dokladů i kontrolu na místě u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (19) s cílem zjistit, zdav souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy, které vyplývají z provádění programu, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů a vyšetřování zmíněných v uvedených odstavcích v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 13
Sledování a hodnocení
1. Komise program každoročně sleduje tak, aby bylo možné sledovat provádění akcí v jeho rámci a plnění specifických cílů stanovených v článku 4. Sledování zároveň umožní posoudit, jak byly v rámci akcí programu řešeny otázky rovnosti žen a mužů, zákazu diskriminace a ochrany dětí.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě
a)
výroční zprávu o sledování na základě ukazatelů stanovených v čl. 14 odst. 2 a o využití dostupných finančních prostředků;
b)
průběžnou hodnotící zprávu do 30. června 2018;
c)
zprávu o hodnocení ex post do 31. prosince 2021.
3. Průběžná hodnotící zpráva posoudí pokrok dosažený při plnění cílů programu, účinnost využívání zdrojů a evropskou přidanou hodnotu programu s cílem určit, zda je financování v oblastech, na které se program vztahuje, třeba po roce 2020 prodloužit, upravit nebo ukončit. Zároveň se prověří, zda je možné program ještě zjednodušit, zda je vnitřně i navenek soudržný a zda jsou všechny jeho cíle a akce stále relevantní. Ve zprávě se zohlední výsledky hodnocení ex post předchozích programů na období 2007-2013 zavedených rozhodnutími uvedenými v článku 15.
4. Zpráva o hodnocení ex post, která se použije při rozhodování o následném programu, posoudí dlouhodobé dopady programu a udržitelnost jeho účinků.
Článek 14
Ukazatele
1. V souladu s článkem 13 slouží ukazatele stanovené v odstavci 2 tohoto článku jako základ pro sledování a hodnocení rozsahu, ve kterém bylo akcemi stanovenými v článku 5 dosaženo každého ze specifických cílů programu stanovených v článku 4. Měří se na základě předem stanovených základních hodnot, které odrážejí situaci před prováděním. Ukazatele se případně člení mimo jiné podle pohlaví, věku a zdravotního postižení.
2. Ukazatele uvedené v odstavci 1 zahrnují mimo jiné:
a)
počet a procentní podíl osob v cílové skupině, které byly osloveny činnostmi na zvyšování povědomí financovanými z programu;
b)
počet zúčastněných stran, které se zapojily do činností mimo jiné v oblasti vzdělávání, výměn, studijních pobytů, workshopů a seminářů financovaných z programu;
c)
zvýšení úrovně znalostí o právních předpisech a politikách Unie a popřípadě o právech, hodnotách a zásadách, na nichž je založena Unie, ve skupinách účastnících se činností financovaných z programu ve srovnání s celou cílovou skupinou;
d)
počet případů, činnosti a výsledky v oblasti přeshraniční spolupráce;
e)
hodnocení účastníků činností, jichž se zúčastnili, a jejich (očekávané) udržitelnosti;
f)
zeměpisné pokrytí činností financovaných z programu;
g)
počet žádostí a grantů týkajících se každého specifického cíle;
h)
pro každý specifický cíl výše finančních prostředků požadovaná žadateli a výše udělená.
2. Kromě ukazatelů stanovených v odstavci 2 se v průběžné zprávě i ve zprávě o hodnocení programu ex post zhodnotí mimo jiné:
a)
evropská přidaná hodnota programu, včetně zhodnocení činností programu s přihlédnutím k podobným iniciativám vytvořeným na vnitrostátní či evropské úrovni a bez finanční podpory Unie a k jejich (očekávaným) výsledkům; a výhody či nevýhody financování Unií ve srovnání s vnitrostátním financováním dotyčného druhu činnosti;
b)
úroveň financování v poměru k dosaženým výsledkům (účinnost);
c)
případné administrativní, organizační nebo strukturální překážky bránící hladšímu, účinnějšímu a účelnějšímu provádění programu (prostor pro zjednodušení).
Článek 15
Přechodná opatření
Na akce zahájené na základě oddílu 4 („Boj proti diskriminaci a rozmanitost“) a oddílu 5 („Rovnost žen a mužů“) rozhodnutí č. 1672/2006/ES, rozhodnutí č. 2007/252/ES nebo rozhodnutí č. 779/2007/ES se až do jejich ukončení vztahují uvedená rozhodnutí. Ve vztahu k těmto akcím se odkazy na výbory uvedené v článku 13 rozhodnutí č. 1672/2006/ES, v článku 10 rozhodnutí č. 2007/252/ES a v článku 10 rozhodnutí č. 779/2007/ES považují za odkazy na výbor uvedený v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1381/2013
(2013. gada 17. decembris),
ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 19. panta 2. punktu, 21. panta 2. punktu, 114., 168., 169. un 197. pantu,
ņemot vērā Eiropas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un respektē cilvēktiesības un pamatbrīvības. Minētās vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, tiesiskums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība. Personas ir tiesīgas Savienībā izmantot tiesības, kas tām noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Līgumā par Eiropas Savienību (LES). Papildus minētajam Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ("Harta"), kas, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, kļuva juridiski saistoša visā Savienībā, ir atspoguļotas tās pamattiesības un pamatbrīvības, ko personas ir tiesīgas baudīt Savienībā. Minētās tiesības būtu jānostiprina un jāievēro. Būtu jāgarantē iespējas pilnībā izmantot šīs tiesības, kā arī tiesības, kas izriet no starptautiskām konvencijām, kurām Savienība ir pievienojusies, piemēram, no Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām, un būtu jānovērš jebkādi šķēršļi, kas to kavētu. Turklāt, minēto tiesību izmantošana ir saistīta ar atbildību un pienākumiem pret citām personām, visu sabiedrību un nākamajām paaudzēm.
(2)
Stokholmas programmā (4) Eiropadome atkārtoti ir apstiprinājusi to, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveide ir prioritāte, un kā vienu no politiskajām prioritātēm norādīja tiesību Eiropas izveidošanu. Finansējums tika noteikts par vienu no būtiskiem rīkiem, lai veiksmīgi īstenotu Stokholmas programmas politiskās prioritātes. Līgumos un Stokholmas programmā izvirzītie vērienīgie mērķi būtu jāsasniedz inter alia, laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam izveidojot elastīgu un efektīvu Programmu "Tiesības, vienlīdzība un pilsonība" ("programma"), kurai būtu jāatvieglo plānošana un īstenošana. Programmas vispārējie un konkrētie mērķi būtu jāinterpretē saskaņā ar attiecīgajām Eiropadomes noteiktajām stratēģiskajām pamatnostādnēm.
(3)
Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā par stratēģiju "Eiropa 2020" tika noteikta stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. Atbalstīt un veicināt personu tiesības Savienībā, vērsties pret diskrimināciju un nevienlīdzību un veicināt Savienības pilsonību - tas viss kalpo tam, lai veicinātu stratēģijas "Eiropa 2020" konkrēto mērķu un pamatiniciatīvu īstenošanu.
(4)
Nediskriminācija ir Savienības pamatprincips. LESD 19. pantā ir paredzēta rīcība, ar ko apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminācija ir ietverta arī Hartas 21. pantā, kas būtu jāpiemēro, saskaņā ar un ievērojot Hartas 51. pantā noteikto. Diskriminācijas dažādo formu īpašās iezīmes būtu jāņem vērā, un līdztekus būtu jāizstrādā attiecīgas darbības, lai novērstu un cīnītos pret diskrimināciju viena vai vairāku iemeslu dēļ.
(5)
Programma būtu jāīsteno savstarpēji pastiprinoši ar citiem Savienības pasākumiem, kurām ir tādi paši mērķi, jo īpaši ar tiem, kas minēti Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumā ar nosaukumu "ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam" un Padomes 2011. gada 19. maija secinājumos par ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam (5), kurā dalībvalstis aicinātas risināt romu sociālo un ekonomisko atstumtību, ievērojot integrētu pieeju četrās galvenajās jomās - izglītības, nodarbinātības, veselības aizsardzības un mājokļu jomā, kā arī nodrošinot, lai romi netiktu diskriminēti, bet tiktu vienlīdzīgi atzītas viņu pamattiesības, un veikt pasākumus, ar ko izskaust segregāciju jomās, kurās tā pastāv, jo īpaši izglītības un mājokļu jomā.
(6)
Ar rasismu, ksenofobiju, homofobiju un citiem neiecietības veidiem tieši pārkāpj brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanas principus, kas ir Savienības dibināšanas pamatā un kas ir kopēji dalībvalstīm. Tādēļ cīņa pret minētajām parādībām ir pastāvīgs mērķis, kura sasniegšanai nepieciešama saskaņota rīcība, tostarp finansējuma piešķiršanā. Minētās parādības cita starpā ietver publisku aicinājumu uz vardarbību vai naidu, kas vērsts pret personu grupu vai šādas grupas locekli, kā arī citus nodarījumus, ko veic ar rasismu, ksenofobiju vai homofobiju saistītu motīvu dēļ. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta arī tam, lai novērstu un apkarotu visus vardarbības, naida, segregācijas un stigmatizācijas veidus, kā arī lai apkarotu iebiedēšanu, aizskaršanu un neiecietīgu izturēšanos, piemēram, publiskā pārvaldē, policijā, tiesu iestādēs, skolās un darbavietās.
(7)
Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām. Nevienlīdzīga attieksme pret sievietēm un vīriešiem ir pamattiesību pārkāpums. Papildus minētajam sieviešu un vīriešu līdztiesības sekmēšana palīdz sasniegt arī stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus. Mērķis - sekmēt sieviešu un vīriešu līdztiesību - būtu jāīsteno savstarpēji pastiprinoši ar citiem Savienības vai dalībvalstu pasākumiem, kuriem ir tādi paši mērķi, jo īpaši ar pasākumiem, kuri minēti Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā laikposmam no 2011. līdz 2020. gadam.
8)
Saskaņā ar Eiropas Savienības tiesas judikatūru diskriminācija dzimuma dēļ ietver diskrimināciju, kas rodas dzimuma maiņas dēļ. Attiecībā uz turpmākiem ar dzimumu saistītiem aspektiem, tostarp dzimumidentitāti, īstenojot šo programmu, būtu jāņem vērā arī attīstība Savienības tiesībās un Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā.
(9)
Tiesības uz cieņpilnu attieksmi darbavietā un sabiedrībā kopumā ir Savienības pamatvērtību izpausme, un ir vajadzīga saskaņota rīcība, lai saistībā ar darba tirgu varētu veikt mērķtiecīgus pasākumus. Tādēļ dzimumu līdztiesības un diskriminācijas novēršanas jomā veiktajos pasākumos būtu jāiekļauj sieviešu un vīriešu līdztiesības sekmēšana un cīņa pret diskrimināciju darbavietā un darba tirgū.
(10)
Vardarbība pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, kā arī pret visām citām riskam pakļautajām grupām visās tās izpausmēs ir pamattiesību pārkāpums un būtisks drauds veselībai. Šāda vardarbība ir novērojama visā Savienībā, un tā būtiski ietekmē cietušo fizisko un garīgo veselību, kā arī sabiedrību kopumā. Lai vērstos pret to un aizsargātu cietušos, ir vajadzīga stingra politiska griba un koordinēta rīcība, kuras pamatā ir programmu "Daphne" (6) metodes un rezultāti. Apkarojot vardarbību pret sievietēm, tiek veicināta sieviešu un vīriešu līdztiesība. Tā kā 1997. gadā aizsāktais "Daphne" finansējums ir bijis patiesi veiksmīgs gan attiecībā uz tā popularitāti ieinteresēto personu vidū (publiskas iestādes, akadēmiskas iestādes un nevalstiskas organizācijas (NVO)), gan arī attiecībā uz finansēto projektu efektivitāti, ir svarīgi programmas īstenošanā saglabāt nosaukumu "Daphne" saistībā ar konkrēto mērķi, kas ir paredzēts, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, lai pēc iespējas saglabātu programmu "Daphne" atpazīstamību.
(11)
LES 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka Savienībai jāveicina bērnu tiesību aizsardzība, vienlaikus apkarojot diskrimināciju. Bērni ir neaizsargāti, jo īpaši nabadzības un sociālās atstumtības apstākļos vai invaliditātes dēļ vai citās noteiktās situācijās, kurās tie tiek pakļauti riskam, piemēram, atstāšanai novārtā, nolaupīšanai un pazušanai. Būtu jārīkojas, lai veicinātu bērnu tiesības un pastiprinātu viņu aizsardzību pret kaitējumu un vardarbību, kas rada draudus viņu fiziskajai vai garīgajai veselībai un kas ir pārkāpums pret viņu tiesībām uz attīstību, aizsardzību un cieņu.
(12)
Būtu jāturpina efektīvi aizsargāt personas datus, ņemot vērā nepārtraukto tehnoloģiju attīstību un globalizāciju. Savienības tiesiskais regulējums datu aizsardzības jomā visā Savienībā būtu jāpiemēro efektīvi un konsekventi. Lai to panāktu, Savienībai vajadzētu būt iespējai atbalstīt dalībvalstu centienus minētā tiesiskā regulējuma īstenošanā, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai personām nodrošinātu iespēju efektīvi izmantot viņu tiesības.
(13)
Pilsoņiem vajadzētu būt labāk informētiem par savām tiesībām, kas izriet no Savienības pilsonības, proti, izmantot tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot Savienībā, tiesības balsot un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās un pašvaldību vēlēšanās savas dzīvesvietas dalībvalstī, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tās valsts pilsoņiem, tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentā jebkurā Līguma valodā, tiesības iesniegt pilsoņu iniciatīvas un tiesības Eiropas ombudam iesniegt sūdzības par administratīvām kļūmēm un tiem vajadzētu būt iespējai izmantot minētās tiesības. Pilsoņu mudināšana būt aktīvākiem Savienības līmeņa demokrātijas jomā nostiprinās Eiropas pilsonisko sabiedrību un sekmēs Eiropas identitātes attīstību. Pilsoņiem vajadzētu justies ērti, dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, un apzināties, ka tiem ir iespēja uzticēties tam, ka ir vienlīdzīga piekļuve, tam, ka viņi var pilnībā izmantot savas tiesības un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas.
(14)
Personām kā patērētājiem vai uzņēmējiem iekšējā tirgū vajadzētu būt iespējai piespiest ievērot savas tiesības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem saistībā ar pārrobežu jautājumiem.
(15)
Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana. Lai spriestu par to, kādā veidā ar programmas darbībām tiek risināti dzimumu līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma jautājumi, būtu jāveic regulāra uzraudzība un izvērtēšana.
(16)
Pieredze Savienības līmeņa darbībās ir parādījusi, ka programmas mērķu sasniegšanai praksē ir nepieciešams apvienot instrumentus, tostarp tiesību aktus, politikas iniciatīvas un finansējumu. Finansējums ir būtisks rīks, kas papildina likumdošanas pasākumus.
(17)
Papildus tam, ka saskaņā ar programmu finansētās darbības dod saņēmējiem patiesu labumu, tās var sniegt pierādījumus, uz kuru pamata uzlabot politikas veidošanu valsts un Savienības līmenī. Tā, piemēram, programmas "Daphne" ir ļāvušas visām ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstīm, patiesi nodot zināšanas un labu praksi jautājumos, kas saistīti ar to, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm.
(18)
Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumā ar nosaukumu "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020"" tika uzsvērta nepieciešamība racionalizēt un vienkāršot Savienības finansējumu. Jo īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomisko krīzi, ir ārkārtīgi svarīgi, lai Savienības līdzekļi tiktu plānoti un pārvaldīti ar vislielāko rūpību. Finansējuma faktisku vienkāršošanu un efektīvu pārvaldību var panākt, samazinot programmu skaitu un racionalizējot, vienkāršojot un saskaņojot finansēšanas noteikumus un procedūras.
(19)
Atsaucoties uz nepieciešamību vienkāršot un efektīvi pārvaldīt finansējumu, kā arī atvieglot tā pieejamību, ar šo programmu būtu jāturpina un jāattīsta tās darbības, ko līdz šim īstenoja saskaņā ar programmas "Progress", kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1672/2006/EK (7), 4. iedaļu ("diskriminācijas apkarošana un dažādība") un 5. iedaļu ("dzimumu līdztiesība"), programmu "Pamattiesības un pilsonība", kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2007/252/TI (8); un programmu Daphne III. Minēto programmu starpposma izvērtējumos ir iekļauti ieteikumi, ar kuriem paredzēts uzlabot minēto programmu īstenošanu. Šīs programmas īstenošanā ir jāņem vērā minēto starpposma izvērtējumu konstatējumi, kā arī attiecīgo ex-post izvērtējumu konstatējumi.
(20)
Programmas mērķu sasniegšanas vadošajiem principiem vajadzētu būt nodrošināt finanšu resursu optimālu izmantošanu un uzlabot izdevumu efektivitāti. Būtu jāparedz piemērots finansējums, lai atbalstītu centienus izveidot tiesību Eiropu. Ir svarīgi nodrošināt pēc iespējas efektīvāku un lietotājam draudzīgāku programmas īstenošanu, vienlaikus garantējot arī juridisko noteiktību un tās pieejamību visiem dalībniekiem. Lai visiem iespējamajiem saņēmējiem atvieglotu piekļuvi finansējumam, būtu jāvienkāršo arī pieteikumu iesniegšanas procedūras un finanšu pārvaldības prasības un jāatbrīvojas no administratīvā sloga.
(21)
Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumā ar nosaukumu "ES budžeta pārskatīšana" un Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumā ar nosaukumu "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020"" tika uzsvērts, cik būtiski ir vērst uzmanību uz darbībām ar acīmredzamu Eiropas mēroga pievienoto vērtību, piemēram, kur Savienības dalība var radīt papildu vērtību, salīdzinot ar rīcību tikai dalībvalstu līmenī. Darbībām saskaņā ar šo regulu vajadzētu dot ieguldījumu, veidojot starp dalībvalstīm savstarpēju uzticēšanos, paplašinot pārrobežu sadarbību un sadarbības tīklus un panākot pareizu, saistītu un saskanīgu Savienības tiesību aktu piemērošanu. Ar finansēšanas pasākumiem vajadzētu veicināt arī to, ka tiks panāktas visu iesaistīto personu efektīvākas un labākas zināšanas par Savienības tiesībām un politiku un nodrošināta pamatota analītiskā bāze Savienības tiesību un politikas atbalstam un izstrādei, tādējādi sekmējot to izpildei un pienācīgai īstenošanai. Savienības dalība ļauj minētās darbības konsekventi īstenot visā Savienībā un nodrošina apjomradītus ietaupījumus. Turklāt Savienība atrodas labākā situācijā nekā dalībvalstis, lai risinātu pārrobežu situācijas un nodrošinātu Eiropas platformu savstarpējai apmācībai.
(22)
Izvēloties saskaņā ar programmu finansējamās darbības, Komisijai priekšlikumi būtu jāizvērtē, izmantojot iepriekš noteiktus kritērijus. Minētajos kritērijos vajadzētu iekļaut ierosināto darbību Eiropas līmeņa pievienotās vērtības izvērtējumu. Arī valsts projektiem un mazāka mēroga projektiem varētu būt Eiropas līmeņa pievienota vērtība.
(23)
Struktūras un vienības, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme jomās, uz kurām attiecas programma, būtu jāuzskata par galvenajiem programmas dalībniekiem tādā mērā, kādā tās ir pierādījušas būtisku ietekmi uz minētā mērķa sasniegšanu vai ir sagaidāms, ka tās to pierādīs, un tām būtu jāsaņem finansējums saskaņā ar kārtību un kritērijiem, kas noteikti gada darba programmās, kuras pieņēmusi Komisija saskaņā ar šo regulu.
(24)
Saskaņotie pakalpojumi ar sociālo vērtību būtu jāinterpretē atbilstīgi Komisijas Lēmuma Nr. 116/2007/EK (9) 2. panta nozīmei.
(25)
Struktūrās un vienībās, kam ir piekļuve programmai, būtu jāietver valsts, reģionālas un vietējas iestādes.
(26)
Ar šo regulu nosaka finansējumu visam programmas laikam, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (10) 17. punkta nozīmē.
(27)
Lai nodrošinātu programmas pietiekamu elastību reaģēt uz izmaiņām vajadzībās un attiecīgās politiku prioritātēs visā tās laikā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs regulas pielikumā noteikto procentuālo attiecību izmaiņām attiecībā uz katru konkrētu mērķi, kas pārsniegtu minētās procentuālās attiecības vairāk kā par 5 procentpunktiem. Lai izvērtētu šāda deleģētā akta vajadzību, minētās procentuālās attiecības būtu jāaprēķina, pamatojoties uz programmas finansējumu, kas piešķirts visam tās laikam, nevis pamatojoties uz ikgadējām apropriācijām. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšanas Eiropas Parlamentam un Padomei.
(28)
Šī regula būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (11) ("Finanšu regula"). Jo īpaši attiecībā uz tā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atbilstības nosacījumiem, kuru maksā dotācijas saņēmēji, PVN atbilstībai nevajadzētu būt atkarīgai no saņēmēju juridiskā statusa attiecībā uz darbībām, ko ar vienādiem juridiskiem nosacījumiem var veikt privātas un publiskas vienības un struktūras. Ņemot vērā šajā regulā ietverto mērķu un darbību specifisko būtību, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus būtu skaidri jānorāda, ka par darbībām, kuras var veikt gan publiskas, gan privātas vienības un struktūras, neatskaitāmais PVN, kas radies publiskām vienībām un struktūrām, ir jāuzskata par atbilstīgu tiktāl, ciktāl tas tiek maksāts par tādu darbību īstenošanu kā apmācību vai informēšanu, ko nevar uzskatīt par publiskas varas izmantošanu. Šajā regulā būtu jāizmanto vienkāršošanas rīki, kas paredzēti Finanšu regulā. Turklāt atbalstāmo darbību noteikšanas kritērijiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai noteiktu pieejamos finanšu līdzekļus tām darbībām, kurām ir vislielākā ietekme no nospraustā politikas mērķa viedokļa.
(29)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz gada darba programmu pieņemšanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12).
(30)
Ar gada darba programmām, ko Komisija ir pieņēmusi ievērojot šo regulu, būtu jānodrošina pienācīgs līdzekļu sadalījums starp dotācijām un publiskā iepirkuma līgumiem. Ar programmu līdzekļi galvenokārt būtu jāpiešķir dotācijām, vienlaikus saglabājot pietiekamu finansējuma līmeni iepirkumam. Minimālā gada izdevumu procentuālā daļa, kas piešķirama dotācijām, būtu jānosaka gada darba programmās, un tai nevajadzētu būt mazākai par 65 %. Lai ieinteresētajām personām vienkāršotu projektu plānošanu un līdzfinansēšanu, Komisijai būtu jāizveido skaidrs grafiks attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, projektu atlasi un piešķiršanas lēmumiem.
(31)
Lai nodrošinātu to, ka līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiek iedalīti efektīvi, būtu jātiecas pēc saskanības, papildināmības un sinerģijas starp finansēšanas programmām, ar kurām atbalsta politikas jomas, nodrošinot ciešas saiknes starp tām, jo īpaši starp šo programmu un programmu "Tiesiskums", kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1382/2013 (13), programmu “Eiropa pilsoņiem”, Eiropas Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (14), un citām programmām šādās jomās: nodarbinātība un sociālie jautājumi; iekšlietas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzība; izglītība, apmācība, jaunatne un sports; informācijas sabiedrība; paplašināšanās, jo īpaši ar politiku pirmspievienošanās palīdzības jomā un Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, kuru kopīgie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (15).
(32)
Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, piemēram, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts un Pamattiesību aģentūra, un būtu jāņem vērā citu valstu un starptautisku dalībnieku darbs jomās, uz kurām attiecas programma.
(33)
Visā izdevumu ciklā Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā -nosakot administratīvas un finansiālas sankcijas saskaņā ar Finanšu regulu.
(34)
Lai īstenotu pareizas finanšu pārvaldības principu, šajā regulā būtu jāparedz atbilstīgi rīki, lai novērtētu tās izpildes rezultātus. Šim nolūkam tajā būtu jānosaka vispārīgi un konkrēti mērķi. Lai novērtētu minēto konkrēto mērķu sasniegšanas pakāpi, būtu jānosaka konkrētu un izmērāmu rādītāju kopums, kam vajadzētu būt spēkā visu programmas darbības laiku. Komisijai katru gadu būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pārraudzības ziņojums, kura pamatā inter alia būtu šajā regulā noteiktie rādītāji un kurā būtu informācija par pieejamo līdzekļu izmantošanu.
(35)
Programmas īstenošanā Komisijai būtu jāņem vērā līdzekļu taisnīga ģeogrāfiskā sadalījuma mērķis un būtu jāpalīdz tām dalībvalstīm, kurās finansēto darbību daudzums ir salīdzinoši mazs. Īstenojot programmu, Komisijai būtu jāņem vērā arī tas, vai saskaņā ar starptautiski atzītiem rādītājiem/uzraudzības struktūrām dažās dalībvalstīs ir jārīkojas, lai nodrošinātu programmas mērķu efektīvu sasniegšanu un lai atbalstītu dalībvalstu vai pilsoniskās sabiedrības rīcību minētajās jomās.
(36)
Saskaņā ar 180. panta 1. punkta l) apakšpunktu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (16) ("Piemērošanas noteikumi") dotāciju nolīgumos būtu jāparedz noteikumi, kas reglamentē Savienības finansiālā atbalsta redzamību, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos, kad publiskošana nav iespējama vai lietderīga.
(37)
Saskaņā ar Finanšu regulas 35. panta 2. un 3. punktu un Piemērošanas noteikumu 21. pantu Komisijai piemērotā veidā un laikus būtu jādara pieejama informācija par saņēmējiem un par Savienības vispārējā budžeta finansētā pasākuma būtību un mērķi. Minētā informācija būtu jādara pieejama, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes un drošības prasības, it īpaši personas datu aizsardzību.
(38)
Tā kā šīs regulas mērķi, proti, sekmēt to, lai turpinātu izveidot telpu, kurā tiek veicināta, aizsargāta un efektīvi īstenota līdztiesība un personas tiesības, kā paredzēts LES, LESD un Hartā un starptautiskās cilvēktiesību konvencijās, kurām ir pievienojusies Savienība, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mērogu un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(39)
Lai nodrošinātu to pasākumu finansējuma nepārtrauktību, kuri iepriekš veikti pamatojoties uz Lēmuma Nr. 1672/2006/EK 4. un 5. iedaļu, Lēmumu 2007/252/EK un Lēmumu Nr. 779/2007/EK, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Programmas izveide un termiņš
1. Ar šo regulu izveido programmu "Tiesības, vienlīdzība un pilsonība" ("programma").
2. Šī programma attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
2. pants
Eiropas mēroga pievienotā vērtība
1. Ar programmu tiek finansētas darbības, kurām ir Eiropas mēroga pievienotā vērtība. Šim nolūkam Komisija nodrošina, lai finansēšanai izraudzītās darbības ir paredzētas, lai sasniegtu rezultātus ar Eiropas mēroga pievienoto vērtību.
2. To, kāda Eiropas mēroga pievienotā vērtība ir darbībām, tostarp nelielām un valsts mēroga darbībām, izvērtē, ņemot vērā tādus kritērijus kā, piemēram, to ieguldījums Savienības tiesību aktu konsekventā un saskaņotā īstenošanā un plašas sabiedrības informētības paplašināšanā par to, kādas tiesības izriet no minētajiem tiesību aktiem, darbību potenciāls radīt savstarpēju uzticēšanos starp dalībvalstīm un uzlabot pārrobežu sadarbību, to starpvalstu ietekme, to ieguldījums paraugprakses izstrādē un izplatīšanā vai to potenciāls radīt tādus minimālos standartus, praktiskus instrumentus un risinājumus, kuros uzmanība vērsta uz pārrobežu vai Savienības mēroga problēmām.
3. pants
Vispārīgais mērķis
Programmas vispārīgais mērķis ir saskaņā ar 4. pantu veicināt tādas telpas turpmāku attīstību, kurā tiek veicināta, aizsargāta un efektīvi īstenota personu vienlīdzība un tiesības, kas paredzētas LES, LESD, Hartā un starptautiskajās konvencijās, kurām Savienība ir pievienojusies.
4. pants
Konkrētie mērķi
1. Lai sasniegtu 3. pantā noteikto vispārīgo mērķi, programmai ir šādi konkrētie mērķi:
a)
palīdzēt efektīvi īstenot principu par nediskriminēšanu dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ un ievērot principu par nediskriminēšanu tādu aspektu dēļ, kas minēti Hartas 21. pantā;
b)
novērst un apkarot rasismu, ksenofobiju, homofobiju un citus neiecietības veidus;
c)
veicināt un aizsargāt personu ar invaliditāti tiesības;
d)
veicināt dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju;
e)
novērst un apkarot visa veida vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, kā arī vardarbību pret citām riska grupām, it īpaši tuvinieku vardarbības riska grupām, un aizsargāt no šādas vardarbības cietušos;
f)
veicināt un aizsargāt bērnu tiesības;
g)
palīdzēt nodrošināt privātuma un personas datu aizsardzību visaugstākajā līmenī;
h)
veicināt un stiprināt to tiesību izmantošanu, kas izriet no Savienības pilsonības;
i)
dot iespēju personām kā patērētājiem un uzņēmējiem iekšējā tirgū izmantot savas tiesības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem, ņemot vērā projektus, kas finansēti saskaņā ar patērētāju tiesību aizsardzības programmu.
2. Programmas konkrētos mērķus jo īpaši īsteno:
a)
stiprinot izpratni un zināšanas par Savienības tiesību aktiem un politikas virzieniem, kā arī par Savienības pamatā esošajām tiesībām, vērtībām un principiem;
b)
atbalstot efektīvu, visaptverošu un saskaņotu Savienības tiesību instrumentu un politiku īstenošanu un piemērošanu dalībvalstīs un to uzraudzību un novērtēšanu;
c)
veicinot pārrobežu sadarbību, uzlabojot zināšanas citam par citu, kā arī veicinot savstarpējo uzticēšanos starp visām ieinteresētajām personām;
d)
uzlabojot zināšanas un izpratni par iespējamiem šķēršļiem, kas ietekmē to tiesību un principu izmantošanu, kuri garantēti LESD, LES, Hartā, starptautiskajās konvencijās, kurām Savienība ir pievienojusies, un Savienības sekundārajos tiesību aktos.
5. pants
Darbību veidi
1. No programmas inter alia finansē šādus darbību veidus:
a)
analītiskas darbības, piemēram, datu un statistikas datu vākšana, kopējas metodoloģijas un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde; pētījumi, izpēte, analīze un apskati; izvērtējumi, norāžu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana; darba grupas, semināri, ekspertu sanāksmes un konferences;
b)
mācību pasākumi, piemēram, darbinieku apmaiņa, darba grupas, semināri, pasniedzēju apmācība, un tiešsaistes mācību līdzekļu vai cita veida mācību moduļu izstrāde;
c)
savstarpēja mācīšanās, sadarbība, izpratnes veidošanas un izplatīšanas darbības, piemēram, labas prakses, inovatīvu pieeju un pieredzes apzināšana un apmaiņa; salīdzinošas izvērtēšanas un savstarpējas mācīšanās organizēšana; konferenču, semināru, plašsaziņas, tostarp tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu, kampaņu organizēšana, informācijas kampaņas, tostarp iestāžu komunikācija par Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar programmas mērķiem; materiālu vākšana un publicēšana, izplatot informāciju par programmu un tās rezultātiem, sistēmu un rīku, kuros izmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, izstrāde, izmantošana un uzturēšana;
d)
atbalsts galvenajiem dalībniekiem, kuru darbības dod ieguldījumu šīs programmas mērķu īstenošanā, piemēram, atbalsts nevalstiskām organizācijām, īstenojot darbības ar Eiropas mēroga pievienoto vērtību, atbalsts galvenajiem Eiropas mēroga dalībniekiem, Eiropas līmeņa sadarbības tīkliem un saskaņotajiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību; atbalsts dalībvalstīm, īstenojot Savienības tiesību aktus un politiku; un atbalsts tīklu veidošanas darbībām Eiropas līmenī starp specializētām struktūrām un vienībām, kā arī valstu, reģionu un vietējām iestādēm un NVO, tostarp ar darbības dotācijām un rīcības dotācijām sniegts atbalsts.
2. Lai nodrošinātu iekļaujošu perspektīvu, saņēmēji veicina to, lai attiecīgās mērķgrupas piedalītos programmas finansētās darbībās.
6. pants
Līdzdalība
1. Programma ir atvērta visām struktūrām un vienībām, kas likumīgi veic uzņēmējdarbību:
a)
dalībvalstīs;
b)
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīs, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma dalībnieces saskaņā ar minēto līgumu;
c)
kandidātvalstīs, iespējamās kandidātvalstīs un valstīs, kas pievienojas Savienībai, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kuri paredzēti attiecībā uz minēto valstu līdzdalību Savienības programmās, kas izveidota attiecīgos pamatnolīgumos, Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos.
2. Uz peļņu orientētām struktūrām un vienībām ir piekļuve programmai vienīgi sadarbībā ar bezpeļņas organizācijām vai sabiedriskām organizācijām.
3. Struktūras un vienības, kas likumīgi veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, kuras nav valstis, kas programmā piedalās saskaņā ar 1. punkta b) un c) apakšpunktu, jo īpaši valstīs, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, var uz sava rēķina iesaistīties programmas darbībās, ja tas kalpo minēto darbību mērķim.
4. Komisija var sadarboties ar starptautiskām organizācijām, ievērojot attiecīgajā gada darba programmā noteiktos nosacījumus. Programma ir atklāti pieejama starptautiskām organizācijām, kas darbojas jomās, uz kurām attiecas programma saskaņā ar Finanšu regulu un attiecīgo gada darba programmu.
7. pants
Budžets
1. Programmas īstenošanai paredzētais finansējums 2014. līdz 2020. gada laikposmam ir EUR 439 473 000.
2. Programmas finanšu piešķīrums var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kas vajadzīgas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanas novērtējumam. Piešķirtie līdzekļi var segt izdevumus saistībā ar nepieciešamajiem pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un saziņas darbībām, tostarp iestāžu paziņojumiem par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, kā arī izdevumus saistībā ar informācijas tehnoloģijas tīkliem, kas paredzēti galvenokārt informācijas apstrādei un apmaiņai; un citus tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumus, kas vajadzīgi saistībā ar programmas pārvaldību, ko veic Komisija.
3. Ikgadējās apropriācijas Eiropas Parlaments un Padome apstiprina, ievērojot daudzgadu finanšu shēmu, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (17).
4. Līdzekļu summas no programmai paredzētā finansējuma katram konkrētajam mērķim piešķir saskaņā ar pielikumā noteikto procentuālo attiecību.
5. Komisija attiecībā uz katru konkrēto mērķu grupu neatkāpjas no pielikumā noteiktā finansējuma piešķirtās procentuālās attiecības vairāk kā par 5 procentpunktiem. Ja ir vajadzība pārsniegt minēto robežu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8. pantu, lai katru skaitli pielikumā izmainītu par vairāk kā 5 un ne vairāk kā 10 procentpunktiem.
8. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 7. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz programmas darbības laiku.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 7. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
9. pants
Īstenošanas pasākumi
1. Komisija īsteno programmu saskaņā ar Finanšu regulu.
2. Lai īstenotu programmu, Komisija pieņem gada darba programmas īstenošanas aktu veidā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Ar katru gada darba programmu īsteno programmas mērķus, nosakot:
a)
veicamās darbības saskaņā ar 3. pantā un 4. panta 1. punktā izklāstītajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem, tostarp finanšu resursu paredzamo piešķīrumu;
b)
galvenos atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus, kas jāizmanto, lai izraudzītos priekšlikumus, kam tiks piešķirts finansējums saskaņā ar Finanšu regulas 84. pantu un tās Piemērošanas noteikumu 94. pantu.
c)
minimālo gada izdevumu procentuālo daļu, kas piešķirama dotācijām.
4. Atbilstīgu un taisnīgu finansiālā atbalsta sadalījumu starp dažādām jomām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punktā minētie konkrētie mērķi, nodrošina, ņemot vērā tā finansējuma līmeni, kas jau piešķirts saskaņā ar iepriekšējām 2007.-2013. gada programmām, kas izveidotas ar 15. pantā minētajiem lēmumiem. Pieņemot lēmumu par finansējuma sadali starp šīm gada darba programmu jomām, Komisija ņem vērā vajadzību saglabāt pietiekamu finansējuma līmeni un nodrošināt darbību nepārtrauktību un finansējuma prognozējamību visām jomām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punktā noteiktie konkrētie mērķi.
5. Aicinājumus iesniegt priekšlikumus publicē katru gadu.
10. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5 pantu.
11. pants
Papildināmība
1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju saskaņotību, papildināmību un sinerģiju ar pārējiem Savienības instrumentiem, tostarp inter alia ar programmu "Tiesiskums", programmu "Eiropa pilsoņiem", Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu un citām programmām šādās jomās: nodarbinātība un sociālie jautājumi; iekšlietas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzība; izglītība, apmācība, jaunatne un sports; informācijas sabiedrība; un paplašināšanās, jo īpaši ar politiku pirmspievienošanās palīdzības jomā un Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem.
2. Komisija nodrošina arī vispārēju saskaņotību, papildināmību un sinerģiju ar to Savienības struktūru, dienestu un aģentūru darbu, kas darbojas jomās, uz kurām attiecas programmas mērķi.
3. Programmas finansējumu var izmantot kopā ar citiem Savienības instrumentiem, jo īpaši programmu "Tiesiskums", lai īstenotu darbības, kas atbilst abu programmu mērķiem. Darbībai, kurai piešķirts finansējums no programmas, var piešķirt finansējumu arī no programmas "Tiesiskums" - ar noteikumu, ka finansējums nesegs vienus un tos pašus izmaksu posteņus.
12. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo programmu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas administratīvās un finansiālās sankcijas.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, gan pārbaudot dokumentus, gan veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri saskaņā ar programmu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 883/2013 (18) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (19), lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, ko finansē saskaņā ar programmu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs programmas īstenošanas, ir iekļauti noteikumi, kuros nepārprotami ir noteiktas Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt attiecīgajos punktos minētās revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgajām kompetencēm.
13. pants
Uzraudzība un izvērtēšana
1. Komisija ik gadu uzrauga programmu, lai sekotu programmas finansēto darbību īstenošanai un 4. pantā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanai. Uzraudzība dod iespēju arī novērtēt veidu, kādā programmas darbībās tiek risināti dzimumu līdztiesības, nediskriminācijas un bērnu aizsardzības jautājumi.
2. Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei:
a)
ikgadēju uzraudzības ziņojumu, kura pamatā ir 14. panta 2. punktā noteiktie rādītāji un par pieejamo līdzekļu izmantošanu;
b)
līdz 2018. gada 30. jūnijam - starpposma izvērtējuma ziņojumu;
c)
ex-post izvērtējuma ziņojumu līdz 2021. gada 31. decembrim.
3. Starpposma izvērtējuma ziņojumā izvērtē programmas mērķu sasniegšanu, līdzekļu izmantošanas efektivitāti un programmas Eiropas mēroga pievienoto vērtību, lai noteiktu, vai pēc 2020. gada būtu jāatjauno, jāmaina vai jāpārtrauc finansējums tajās jomās, uz kurām attiecas programma. Tajā atspoguļo arī programmas vienkāršošanas iespējas, tās iekšējo un ārējo saderību, un to, vai visi mērķi un darbības joprojām ir būtiski. Tajā ņem vērā to iepriekšējo 2007.-2013. gada programmu, kas izveidotas ar 15. pantā minētajiem lēmumiem, ex-post izvērtējumu rezultātus.
4. Ex-post izvērtējuma ziņojumā izvērtē programmas ilgtermiņa ietekmi un programmas rezultātu ilgtspēju, ar mērķi ņemt to vērā lēmumā par turpmāku programmu.
14. pants
Rādītāji
1. Saskaņā ar 13. pantu uzraudzības un izvērtējuma pamatā tiek izmantoti šā panta 2. punktā noteiktie rādītāji attiecībā uz to, kādā mērā, veicot 5. pantā paredzētās darbības, ir sasniegts katrs 4. pantā noteiktais programmas konkrētais mērķis. Tos novērtē, izmantojot iepriekš definētus atsauces rādītājus, kas atspoguļo situāciju pirms īstenošanas. Attiecīgā gadījumā rādītājus sadala atsevišķos rādītājos attiecībā uz inter alia dzimumu, vecumu un invaliditāti.
2. Rādītāji, kas minēti 1. punktā ir inter alia:
a)
to mērķgrupas personu skaits un procentuālā attiecība, kuras piedalījušās programmas finansētajos informētības uzlabošanas pasākumos;
b)
ieinteresēto personu skaits, kas inter alia piedalās mācību pasākumos, apmaiņā, mācību braucienos, darbsemināros un semināros, kurus finansē no programmas;
c)
zināšanu pilnveidošanas pakāpe, kas attiecībā uz Savienības tiesību aktiem un politikas virzieniem un, attiecīgā gadījumā, Savienības pamatā esošajām tiesībām, vērtībām un principiem sasniegta to dalībnieku grupās, kuri piedalījušies programmas finansētos pasākumos, salīdzinājumā ar mērķgrupu kopumā;
d)
pārrobežu sadarbības gadījumu, pasākumu un atsauksmju skaits;
e)
pasākumu dalībnieku novērtējums par pasākumiem, kuros tie piedalījušies, un par to (paredzamo) ilgtspēju;
f)
programmas finansēto darbību ģeogrāfiskais pārklājums;
g)
to pieteikumu un dotāciju skaits, kas ir saistīti ar katru konkrēto mērķi;
h)
tā finansējuma līmenis, kuru ir prasījuši pieteikuma iesniedzēji un kas ir piešķirts saistībā ar katru konkrēto mērķi.
3. Papildus 2. punktā noteiktajiem rādītājiem programmas starpposma un ex-post izvērtējuma ziņojumos inter alia izvērtē:
a)
programmas Eiropas mēroga pievienoto vērtību, tostarp programmas pasākumu izvērtējumu, ņemot vērā līdzīgas ierosmes, kas izstrādātas valsts vai Eiropas līmenī un nav finansētas no Savienības līdzekļiem, un to (paredzamos) rezultātus; un Savienības finansējuma priekšrocības un/vai trūkumus salīdzinājumā ar valsts finansējumu, ko piešķir attiecīgā veida pasākumiem;
b)
finansējuma līmeni saistībā ar panāktajiem rezultātiem (efektivitāte);
c)
iespējamos administratīvos, organizatoriskos un/vai strukturālos šķēršļus programmas netraucētākai, efektīvākai un iedarbīgākai īstenošanai (vienkāršošanas iespējas).
15. pants
Pārejas pasākumi
Darbības, kas uzsāktas, pamatojoties uz 4. iedaļu ("Diskriminācijas apkarošana un dažādība") un 5. iedaļu ("Dzimumu līdztiesība") Lēmumā Nr. 1672/2006/EK, Lēmumu 2007/252/EK vai Lēmumu Nr. 779/2007/EK, turpina pārvaldīt saskaņā ar minētajiem lēmumiem, kamēr tās tiek pabeigtas. Attiecībā uz minētajām darbībām atsauci uz komitejām, kas paredzētas Lēmuma Nr. 1672/2006/EK 13. pantā, Lēmuma 2007/252/EK 10. pantā un Lēmuma Nr. 779/2007/EK 10. pantā, interpretē kā atsauci uz komiteju, kas paredzēta šīs regulas 10. panta 1.punktā.
16. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 17. decembrī