ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2014. gada 29. aprīlis)
par valsts atbalstu SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN) un SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ko Grieķija sniegusi Eurobank Group saistībā ar Eurobank Ergasias S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu; atbalstu Proton bank pārstrukturēšanai Nea Proton izveides un kapitalizācijas un New Proton Bank papildu rekapitalizācijas rezultātā, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds; Hellenic Postbank noregulējumu pagaidu bankas izveides rezultātā.
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2933)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(2014/885/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc uzaicinājuma dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪRAS SAISTĪBĀ AR EUROBANK GROUP (2) (TURPMĀK - “BANKA” (3))
(1)
Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk - “Grieķijas banku atbalsta shēma”) ar mērķi nodrošināt Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu, izmantojot tās trīs pamatpasākumus - rekapitalizācijas pasākumu, garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (4). Grieķija 2009. gada maijā bija rekapitalizējusi EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu.
(2)
2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērums paredzēja, ka Komisijai ir jāpaziņo pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem.
(3)
Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Eurobank Group. Komisija reģistrēja šo plānu un tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju, kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam - kā lietu SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (6). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk - “valsts garantētā ELA”).
(5)
Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pagaidu rekapitalizāciju EUR 3 970 miljonu apmērā (turpmāk - “pirmā pagaidu rekapitalizācija”).
(6)
Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai saistību vēstuli, ko HFSF bija iesniegusi Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34825 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots.
(7)
Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pagaidu rekapitalizāciju (turpmāk - “Eurobank lēmums par procedūras sākšanu”) (7).
(8)
HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pagaidu rekapitalizāciju EUR 1 341 miljona apmērā (turpmāk - “otrā pagaidu rekapitalizācija”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību vēstuli par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu kapitāla instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 528 miljoniem (8). Grieķijas iestādes šos pasākumus paziņoja Komisijai 2012. gada 27. decembrī.
(9)
HFSF 2013. gada maijā piedalījās Bankas akciju kapitāla palielināšanā, par ko vienošanās tika panākta 2012. gada decembrī. Tā konvertēja pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju pašu kapitālā un iepludināja Bankā papildu kapitālu EUR 528 miljonu apmērā (turpmāk - “2013. gada pavasara rekapitalizācija”).
(10)
Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas noteikumiem.
(11)
HFSF2014. gada 31. martā iesniedza Bankai saistību vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā.
(12)
Grieķijas iestādes 2014. gada 16. aprīlī iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk - “pārstrukturēšanas plāns”). Tās arī paziņoja Komisijai HFSF saistības pilnībā parakstīt Bankas turpmāko rekapitalizāciju. Tajā pašā dienā tās iesniedza informāciju par valsts garantēto ELA. Iestādes norādīja, ka vēlas turpināt sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumiem saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (9).
(13)
Komisijai bija daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.
(14)
Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.
1.2. PROCEDŪRA, KAS SAISTĪTA AR UZŅĒMUMU IEGĀDI
1.2.1. Procedūra, kas saistīta ar Nea Proton Bank
(15)
Komisija 2012. gada 26. jūlijā pieņēma lēmumu par valsts atbalstu SA.34488 (2012/C), “Atbalsts Nea Proton Bank tās izveides un kapitalizācijas rezultātā” (10) (turpmāk - “Nea Proton lēmums par procedūras sākšanu”). Ar minēto lēmumu Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par: i) Grieķijas noguldījumu un investīciju garantiju fonda (turpmāk - “HDIGF”) noregulējuma shēmas un HFSF finansējumu EUR 1 121,6 miljonu apmērā finansiālajai starpībai starp Proton Bank aktīviem un pasīviem, to nododot Nea Proton Bank; ii) sākotnējā akciju kapitāla EUR 250 miljonu apmērā HFSF iepludināšanu Nea Proton Bank; un iii) papildu akciju kapitāla EUR 300 miljonu apmērā HFSF iepludināšanu Nea Proton Bank, kas tika plānota laikā, kad tika pieņemts Nea Proton lēmums par procedūras sākšanu. Komisija aicināja Grieķiju iesniegt piezīmes un visu to informāciju, kas tai varētu palīdzēt novērtēt šos atbalsta pasākumus. Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 1. sadaļa detalizēti raksturoja procedūru saistībā ar Proton Bank, tostarp Proton Bank noregulējumu, Nea Proton Bank izveidi, finansiālās starpības finansēšanu un sākotnējo akciju kapitālu, ko HFSF iepludināja Nea Proton Bank.
(16)
HFSF2012. gada 1. augustā parakstīja papildu akciju kapitālu Nea Proton Bank, un šis palielinājums sasniedza EUR 230 miljonus.
(17)
Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes par Nea Proton lēmumu par procedūras sākšanu, kuru sagatavoja Grieķijas Banka un HFSF.
(18)
HFSF2012. gada 31. decembrī vēlreiz parakstīja papildu akciju kapitālu Nea Proton Bank, un šis palielinājums sasniedza EUR 35 miljonus.
(19)
HFSF 2013. gada maijā uzsāka Nea Proton Bank pārdošanas procesu.
(20)
Grieķijas iestādes 2013. gada 12. jūlijā informēja Komisiju par Bankas nodomu iegādāties Nea Proton Bank. Komisija sniedza atbildi 2013. gada 15. jūlijā.
(21)
Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja saistošu nolīgumu ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank par pirkuma cenu EUR 1, un HFSF apņēmās veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju pirms tās pārdošanas par EUR 395 miljoniem skaidrā naudā.
(22)
Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par minētā kapitāla EUR 395 miljonu apmērā iepludināšanu Nea Proton Bank.
1.2.2. Procedūra, kas saistīta ar New TT Bank
(23)
Komisija 2013. gada 6. maijā pieņēma lēmumu par valsts atbalstu SA.31155 (2013/C) - Valsts atbalsts TT Hellenic Postbank S.A. pagaidu bankas New TT Hellenic Postbank S.A. izveides un kapitalizācijas rezultātā (turpmāk - “New TT lēmums par procedūras sākšanu”) (11). Ar minēto lēmumu Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par: i) HFSF kapitāla EUR 500 miljonu apmērā iepludināšanu New TT Hellenic Postbank S.A. (turpmāk - “New TT Bank”); ii) EUR 4,1 miljarda (12) finansējumu finansiālajai starpībai (13), kas radās, nododot Hellenic Postbank S.A. (turpmāk - “TT Bank”) darbību New TT Bank; iii) Grieķijas kapitāla EUR 224,96 miljonu apmērā iepludināšanu TT Bank priekšrocību akciju veidā Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros; un iv) HDIGF intervenci EUR 0,68 miljardu apmērā, atbalstot T Bank S.A. (turpmāk - “T Bank”), kas tika nodota TT Bank, aktīvus. Komisija aicināja Grieķiju iesniegt piezīmes un visu to informāciju, kas tai varētu palīdzēt novērtēt šo pārstrukturēšanas atbalstu. New TT lēmuma par procedūras sākšanu 1. sadaļa detalizēti raksturo procedūras attiecībā uz T Bank noregulējumu, pārdodot to TT Bank, un TT Bank noregulējumu, izveidojot New TT Bank.
(24)
HFSF 2013. gada jūnijā uzsāka New TT Bank pārdošanas procesu.
(25)
Grieķijas iestādes 2013. gada 15. jūlijā informēja Komisiju par HFSF lēmumu pārdot New TT Bank Bankai un par minētā lēmuma iemesliem.
(26)
Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja saistošu nolīgumu ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību New TT Bank.
(27)
Grieķija 2013. gada 19. jūlijā iesniedza piezīmes par New TT lēmumu par procedūras sākšanu.
2. APRAKSTS
2.1. BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS
2.1.1. Grieķijas banku sektora vispārīgā situācija
(28)
Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk - “IKP”) no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Tādēļ Grieķijas bankas saskārās ar strauji augošu saistību neizpildes rādītāju attiecībā uz aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem (14). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un palielināja vajadzību pēc kapitāla.
1. tabula
Reālais IKP pieaugums Grieķijā 2008.-2013. gadā
Grieķija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reālais IKP pieaugums (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
-
Avots:
Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā Privātā sektora iesaiste (turpmāk - “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk - “GGB”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI norēķinu zīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GGB, paredzot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus termiņus (15). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (16). Šī apmaiņa obligāciju turētājiem radīja ievērojamus zaudējumus (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm, vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām - 78 % no veco GGB nominālās summas) un vajadzības pēc kapitāla, kas tika retrospektīvi iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.
2. tabula
Grieķijas galveno banku kopējie PSI zaudējumi (miljonos EUR)
Bankas
GGB nominālā summa
Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa
Kopējā nominālā summa
GGB PSI zaudējumi
Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi
Kopējie bruto PSI zaudējumi
Kopējie bruto PSI zaudējumi/1. pamatlīmenis (17) (%)
Kopējie bruto PSI zaudējumi/kopējie aktīvi (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Avots:
Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.
(30)
Tā kā Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību PSI programmas un pastāvīgās recesijas rezultātā, Otrās stabilizācijas programmas Grieķijai 2012. gada 11. marta Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk - “MEFP”) starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk - “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk - “ECB”) nodrošināja līdzekļus minēto banku rekapitalizācijai. Grieķijas iestādes lēsa, ka kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, ir EUR 50 miljardi (18). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk - “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot aizdevumu zaudējumu prognozes, ko piedāvāja Blackrock (19). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas izriet no 2012. gada spriedzes testa, ir apkopoti 3. tabulā.
3. tabula
2012. gada spriedzes tests - Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)
Bankas
1. atskaites pamatlīmenis (2011. gada decembris)
Kopējie bruto PSI zaudējumi
(2011. gada decembris)
Ar PSI saistītie noteikumi
(2011. gada jūnijs)
Bruto kumulatīvie zaudējumi
Kredītriska prognozes
Aizdevumu zaudējumu rezerves
(2011. gada decembris)
Iekšējā kapitāla radīšana
1. mērķa pamatlīmenis (2014. gada decembris)
Kapitāla vajadzības
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Avots:
Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.
(31)
Saskaņā ar 2012. gada marta MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties un saņemt valsts atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (20). Grieķijas Banka par dzīvotspējīgām atzina tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku, Piraeus Bank un Alpha Bank) (21). Tās saņēma pirmo rekapitalizāciju no HFSF 2012. gada maijā.
(32)
Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ laikā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām vajadzēja maksāt augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu rezervi. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no finansējuma vairumtirdzniecības tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas (22) finansējuma, no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā ārkārtas likviditātes palīdzība (turpmāk - “ELA”), ko piešķīra Grieķijas Banka. Minēto banku saņemtās summas bija īpaši lielas 2012. gada otrajā pusē.
(33)
Pēc vēlēšanām 2012. gada jūnijā noguldījumu kopapjoms atkal sāka palielināties. Kopējais Eurosistēmas finansējums Grieķijas bankām sāka samazināties no 2012. gada 31. decembra.
(34)
Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GGB, kas tika saņemtas PSI programmas ietvaros, par cenām no 30,2 % līdz 40,1 % no nominālvērtības (23). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancē radīja papildu zaudējumus, jo grāmatvedības zaudējumi (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatota PSI programmas laikā, kļuva galīga un neatgriezeniska (24).
(35)
Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro rekapitalizāciju no HFSF.
(36)
Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testa pasākumu, lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla pozīciju stingrību gan pamata scenārija, gan nelabvēlīga scenārija apstākļos.
(37)
Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk - “CLP”) par visām Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu grāmatām, kā arī par aizdevumiem, uz ko attiecās Grieķijas risks ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja CLP divu makroekonomikas scenāriju apstākļos - pamata scenārija un nelabvēlīgā scenārija gadījumā. CLP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka ar noteiktu konsultanta palīdzību.
(38)
Pamatojoties uz konsultanta vērtējumu par CLP, Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu.
(39)
Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija i) CLP (25) par banku aizdevumu portfeļiem, balstoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamata scenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.
4. tabula
2013. gada spriedzes tests - Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamata scenārija gadījumā (miljonos EUR)
Bankas
1. atskaites pamatlīmenis (2013. gada jūnijs) (1)
Aizdevumu zaudējumu rezerves
(2013. gada jūnijs) (2)
CLP - Grieķijas risks (3)
CLP - ārvalstu risks (26) (4)
Iekšējā kapitāla radīšana (5)
Spriedzes testa 1. pamatlīmeņa rādītājs (2016. gada decembris) (6)
Kapitāla vajadzības
(7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Avots:
Grieķijas Banka, Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.
(40)
Grieķijas Banka 2013. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas iesniegt kapitāla palielināšanas plānus līdz 2014. gada aprīļa vidum, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju.
2.1.2. Bankas ekonomiskā darbība
(41)
Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Austrumu un Dienvidaustrumu Eiropā (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā un Ukrainā). Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā nodarbojas ar privātpersonu, uzņēmumu un privātbanku darbību, aktīvu pārvaldību un apdrošināšanu, sniedz valsts kases, kapitāla tirgu un citus pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. Banka 2012. gada 31. decembrī nodarbināja kopumā 17 427 cilvēkus, un aptuveni puse no viņiem strādāja Austrumu un Dienvidaustrumu Eiropā, bet otra puse - Grieķijā (29).
(42)
Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GGB un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 7 336 miljoni. Bankas kopējā ar PSI saistītā vērtība bija aptuveni EUR 5 781 miljons pirms nodokļiem, un tā pilnībā tika iegrāmatota 2011. gada pārskatos (30). 2012. gada decembra atpirkšanas programmas laikā Banka pārdeva jaunās GGB, ko bija saņēmusi PSI ietvaros, piemērojot nominālvērtībai lielu diskontu. Minētā pārdošana radīja zaudējumus saistībā ar jaunajām GGB.
(43)
Bankas galvenie rādītāji 2010. gada decembrī, 2011. gada decembrī, 2012. gada decembrī un 2013. gada decembrī (konsolidētie dati) ir apkopoti 5. tabulā.
5. tabula
Eurobank galvenie rādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā
Peļņa un zaudējumi
(miljonos EUR)
2010. gads
2011. gads
2012. gads
2013. gads
(tostarp New TT Bank un Nea Proton Bank, sākot no iegādes datuma)
Neto ienākumi no procentiem
2 103
2 965
1 461
1 294
Kopējie ienākumi no pamatdarbības
2 730
2 226
1 755
1 587
Kopējie izdevumi no pamatdarbības
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Ienākumi pirms dalības
1 450
1 103
703
516
Kredītriska zaudējumi
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
PSI zaudējumi
-6 012
- 363
Citi zaudējumi
- 737
- 373
- 522
Neto peļņa/zaudējumi
84
-5 496
-1 440
-1 157
Selektīvā apjoma dati (miljonos EUR)
2010. gada 31. decembris
2011. gada 31. decembris
2012. gada 31. decembris
2013. gada 31. decembris (tostarp New TT Bank un Nea Proton Bank)
Kopējie aizdevumi un avansa maksājumi klientiem
53 412
48 094
43 171
45 610
Kopējie noguldījumi
41 173
32 459
30 752
41 535
Kopējie aktīvi
87 188
76 822
67 653
77 586
Kopējais pašu kapitāls (31)
6 094
875
- 685
4 523
Avoti:
2013. gads: 2013. gada finanšu rezultāti - konsolidētie finanšu pārskati, 3. un 4. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf;. 2012. un 2011. gads: 2012. gada finanšu rezultāti - konsolidētie finanšu pārskati, 3. un 4. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf;. 2010. gads: EFG Eurobank paziņojums presei, 2011. gada pilnie rezultāti, 5. un 6. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
5. tabula liecina, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 5 781 miljons (32)), Banka cieta arī no ienākumu samazināšanās (cita starpā, to radīja arī augstākas noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli nelabvēlīgi ietekmēja noguldījumu aizplūšana, un tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem 2011. gada 31. decembrī sasniedza 148 %, bet 42 % no tās bilances minētajā datumā finansēja Eurosistēma.
(45)
Saskaņā ar 2013. gada spriedzes testu, kura rezultāti tika paziņoti 2014. gada 6. martā, Grieķijas Banka novērtēja Bankas kapitāla vajadzības EUR 2 945 miljonu apmērā pamata scenārija gadījumā. Minētā summa izveidojās pēc mīkstināšanas pasākumu atskaitīšanas, proti, jau iepriekš tika pieņemts, ka Banka veiks mīkstināšanas pasākumus atsavināšanas ceļā, un tika pieņemts, ka tie veicinās kapitāla vajadzību samazināšanos.
(46)
Lai apmierinātu apzināto vajadzību pēc kapitāla EUR 2 945 miljonu apmērā, Banka piedāvāja uzlabotus mīkstināšanas pasākumus, kuri tomēr kopumā radītu tikai nedaudz vairāk līdzekļu, nekā pieņēma Grieķijas Banka, kad aprēķināja kapitāla vajadzības. Minētie mīkstināšanas pasākumi paredzēja papildu aktīvu pārdošanu ([…] (33) pārdošanu, […] % apdrošināšanas meitasuzņēmuma pārdošanu un dalības samazināšanu nekustamā īpašuma pasākumos līdz 20 % līdz […]) (34).
(47)
Tā kā šie uzlabotie mīkstināšanas pasākumi varēja apmierināt tikai ļoti nelielu daļu apzināto kapitāla vajadzību, akcionāru ārkārtas pilnsapulce 2014. gada 12. aprīlī nolēma palielināt kapitālu par EUR 2 864 miljoniem. Tas izpaudās kā ne-pirmpirkuma pamatkapitāla piedāvāšana (proti, kā kapitāla palielināšana, anulējot pirmpirkuma tiesības) starptautiskajiem investoriem un publiskā piedāvājumā Grieķijā. Ja pieprasījums no privāto investoru puses būs nepietiekams visa kapitāla palielinājuma apmaksai, HFSF segs starpību, parakstoties uz atlikušajām jaunajām akcijām, iepriekš pārvēršot esošos Bankas subordinētā kapitāla instrumentus par akcijām.
2.2. BANKAS VEIKTĀS IEGĀDES ATTIECĪBĀ UZ GRIEĶIJAS BANKU DARBĪBĀM
(48)
Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja divus saistošus nolīgumus ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank un New TT Bank.
2.2.1. Nea Proton Bank iegāde
Proton Bank un Nea Proton Bank noregulējums
(49)
Grieķijas Banka 2011. gada 9. oktobrī uzsāka Proton Bank noregulējumu. Grieķijas Banka atsauca Proton Bank licenci, nododot to likvidācijai (35).
(50)
Pēc Grieķijas Bankas priekšlikuma un saskaņā ar finanšu ministra lēmumu (36) tika izveidota Nea Proton Bank kā starpposma kredītiestāde, un tai tika nodoti visi Proton Bank noguldījumi (privātpersonu, banku un valsts), filiāļu tīkls un vairāki aktīvi (aizdevumu un vērtspapīru portfeļi). Pašu kapitāla prasījumi, subordinētais parāds un augsta riska aizdevumi palika Proton Bank. HFSF iepludināja Nea Proton Bank sākotnējo akciju kapitālu EUR 250 miljonu apmērā (37) un bija tās vienīgais akcionārs. Nea Proton Bank sākuma bilances apmērs bija aptuveni EUR 3 miljardi.
(51)
2011. gada beigās Nea Proton Bank riska svērtie aktīvi (turpmāk - “RWA” (38)) bija EUR 1,2 miljardi.
Nea Proton Bank iegāde, ko veica Banka
(52)
Grieķijas tiesību akti par banku noregulējumu paredz, ka HFSF ir jāatbrīvojas no akcijām starpposma kredītiestādē divu gadu laikā no datuma, kad pieņemts ministra lēmums par minētās kredītiestādes izveidi (39). HFSF uzsāka Nea Proton Bank akciju pārdošanu saskaņā ar minēto pienākumu un atbilstīgi MEFP. HFSF finanšu konsultants sazinājās ar plašu potenciālo investoru loku (tostarp Grieķijas bankām, ārvalstu bankām un finansiālajiem atbalstītājiem), bet galīgos piedāvājumus atsūtīja tikai divi uzņēmumi - Banka un kāds ASV riska ieguldījumu fonds. Vienīgi Bankas piedāvājums tika atzīts par atbilstīgu HFSF procesa prasībām un tādējādi bija derīgs.
(53)
Nea Proton Bank RWA2013. gada 31. maijā bija EUR 811 miljoni, un tās reglamentētais kapitāls bija EUR -203 miljoni. Tajā pašā datumā Nea Proton Bank bija nepieciešama kopējā rekapitalizācija EUR 276 miljonu apmērā, lai varētu sasniegt 9 % pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību. Banka samaksāja EUR 1 atlīdzību skaidrā naudā par 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank. Banka lūdza HFSF veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju par EUR 395 miljoniem, un tas papildus EUR 276 miljoniem, kas bija nepieciešami, lai atjaunotu Nea Proton Bank kapitāla pietiekamības rādītāju 9 % līmenī, nodrošinātu papildu EUR 119 miljonus ieguldījumu, lai varētu segt papildu aizdevumu zaudējumus un paredzamos zaudējumus pirms nodokļa atskaitīšanas līdz 2016. gadam. Atbilstoši pārdošanas noteikumiem HFSF apņēmās apmierināt Nea Proton Bank kapitāla vajadzības pirms darījuma noslēgšanas, ieguldot EUR 395 miljonus skaidrā naudā.
2.2.2. New TT Bank iegāde
TT Bank un New TT Bank noregulējums
(54)
Grieķijas iestādes 2013. gada 18. janvārī uzsāka TT Bank noregulējumu. Grieķijas Banka atsauca TT Bank licenci, nododot to likvidācijai (40).
(55)
Pēc Grieķijas Bankas priekšlikuma un saskaņā ar finanšu ministra lēmumu (41) New TT Bank bija izveidota kā starpposma kredītiestāde, un New TT Bank tika nodoti aktīvi EUR 10,8 miljardu apmērā (kā skaidra nauda, īstermiņa parādzīmes, neatmaksātie aizdevumi, privātpersonu noguldījumi, centralizētais finansējums un GGB (42)). TT Bank palika neto aktīvi par kopējo summu EUR 1,2 miljardi - pašu kapitāla prasījumu “veidā”, ienākumus nenesošie aizdevumi, TT nodokļu aktīvi un pasīvi un jebkāda veida maksājumi un nodevas. HFSF iepludināja New TT Bank sākotnējo akciju kapitālu EUR 500 miljonu apmērā un bija tās vienīgais akcionārs. New TT Bank sākuma bilances apmērs pēc kapitāla iepludināšanas bija aptuveni EUR 15,1 miljards.
New TT Bank iegāde, ko veica Banka
(56)
MEFP saistību ietvaros HFSF uzsāka New TT Bank akciju pārdošanu. Tādējādi tā izpildīja arī pienākumu atbrīvoties no minētās starpposma kredītiestādes akcijām divu gadu laikā pēc tās izveides. Tās finanšu konsultants sazinājās ar plaša profila potenciālajiem investoriem, tostarp Grieķijas bankām, ārvalstu bankām un finansiālajiem atbalstītājiem. Galīgos piedāvājumus iesniedza tikai četras lielākās Grieķijas bankas, un no tiem tika izvēlēts Bankas piedāvājums.
(57)
Iegādājoties New TT Bank, Banka piekrita samaksāt kopumā EUR 681 miljonu kā no jauna izdotas parastās akcijas. Saskaņā ar Parakstīšanas nolīgumu Bankas samaksātā sākotnējā atlīdzība pēc tam tika precizēta, pamatojoties uz neto aktīvu vērtības novērtējumu (43).
(58)
Pēc tam Bankas akcionāru ārkārtas pilnsapulce 2013. gada 26. augustā apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu par EUR 425 625 000, emitējot 1 418 750 000 jaunas parastās akcijas (44) ar nominālvērtību EUR 0,3 par katru un piedāvājuma cenu - EUR 0,48 par katru. Kapitāla palielinājumu pilnībā parakstīja HFSF, veicot ieguldījumu natūrā. Minētais ieguldījums natūrā izpaudās kā visas New TT Bank akcijas, kas piederēja HFSF, ar kopējo vērtību EUR 681 miljons. Pēc minētā darījuma HFSF piederošā daļa Bankā palielinājās no 93,5 % līdz 95,2 %.
2.3. ATBALSTA PASĀKUMI
(59)
Banka izmantoja kapitāla atbalsta pasākumus A, B1, B2, B3, B4 un C, kā arī likviditātes atbalsta pasākumus L1 un L2. Proton Bank un Nea Proton bank izmantoja šādus pasākumus - Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 un NP3. T Bank, TT bank un New TT bank izmantoja pasākumus T, TT, NTT1 un NTT2.
2.3.1. Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu
(60)
Banka saņēma vairāku veidu atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu.
2.3.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)
(61)
Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir raksturots kā “L1 pasākums”. Uz 2013. gada 30. novembri (45) Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 13,9 miljardus. Minētajā datumā nebija neviena nenokārtota valsts obligāciju aizdevuma Bankai. Uz 2011. gada 15. aprīli Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 1 737 miljoni un izmantoja EUR 13,6 miljardus vērtas valsts garantijas, kas bija piešķirtas Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros.
(62)
Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 16. martā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu saskaņā ar šo shēmu.
2.3.1.2. Valsts rekapitalizācija, kas piešķirta saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu (A pasākums)
(63)
Banka 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 950 miljonu apmērā (46) (A pasākums) saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu. Minētā kapitāla iepludināšana tolaik bija līdzvērtīga aptuveni 2 % no Bankas RWA.
(64)
Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu termiņu. Priekšrocību akciju termiņš 2010. gadā tika pagarināts, palielinot arī atlīdzību. No minētā brīža turpmāk, ja priekšrocību akcijas netiks izpirktas piecu gadu laikā pēc emisijas un akcionāru pilnsapulce nepieņems nekādu lēmumu par šo akciju izpirkšanu, Grieķijas finanšu ministrs kumulatīvi palielinās kuponu par 2 % gadā (proti, uz 12 % kuponu sestajā gadā, 14 % kuponu septītajā gadā utt.).
2.3.2. Valsts garantētā ELA (L2 pasākums)
(65)
ELA ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums atbilstu vienotajai finanšu politikai. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ELA, ir par […] bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto Centrālās bankas refinansējumu.
(66)
Grieķijas Banka ir atbildīga par ELA programmu, un tas nozīmē, ka visas ELA izmaksas un riski, ko tā izraisa, jāsedz Grieķijas Bankai (47). Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ELA kopsummai. Likuma 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšana, grozot Likuma 2362/1995 65. panta 1. punktu, atļāva finanšu ministram valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ELA, jāmaksā valstij maksa par garantiju […] bāzes punktu apmērā.
(67)
Uz 2011. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 14,95 miljardus kā valsts garantētu ELA (48), bet uz 2012. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 12 miljardus kā valsts garantētu ELA.
2.3.3. Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību
(68)
Pēc 2012. gada Banka bija izmantojusi vairākus kapitāla atbalsta pasākumus, ko piešķīra HFSF. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 6. tabulā.
6. tabula
Kapitāla atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību
Pirmā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada maijā (miljonos EUR)
Otrā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada decembrī (miljonos EUR)
2012. gada decembra saistību vēstule
(miljonos EUR)
2013. gada pavasara rekapitalizācija 2013. gada maijā (miljonos EUR)
2014. gada aprīļa rekapitalizācijas saistības (miljonos EUR)
Pasākums
B1
B2
B3
B4
C
Summa
(miljonos EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Pirmā pagaidu rekapitalizācija (B1 pasākums)
(69)
Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 15.-32. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija pirmo pagaidu rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā sadaļā.
(70)
HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielinājumā par summu EUR 4,2 miljardu apmērā.
(71)
B1 pasākuma ietvaros 2012. gada 28. maijāHFSF pārskaitīja Bankai EUR 3,97 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pagaidu rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā 3864/2010, ar ko izveido HFSF (turpmāk - “HFSF likums”). Bankai pārskaitītās EFSF obligācijas bija EFSF mainīgas likmes parādzīmes ar sešu un desmit gadu ilgu termiņu un emisijas datumu 2012. gada 19. aprīlī. Komisija jau konstatēja Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 48. apsvērumā, ka “Pagaidu rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību vēstulē paredzēta pienākuma izpilde un tādējādi - tā paša atbalsta turpinājums”. Saistību vēstulē minētās summas un pirmo pagaidu rekapitalizāciju Grieķijas Banka aprēķināja, lai varētu nodrošināt, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % 2011. gada 31. decembrī, dienā, kad pagaidu rekapitalizācija retrospektīvi jāiegrāmato Bankas uzskaites dokumentos. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums attiecās tikai uz ierobežotu daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla pieaugums tika plānots, veicot turpmāku kapitāla palielināšanu, un pagaidu rekapitalizācija bija paredzēta tikai, lai saglabātu Bankas piemērotību ECB finansējumam līdz brīdim, kad notiks minētā kapitāla palielināšana.
(72)
Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pagaidu rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSH gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā būs uzskatāmi par papildu kapitāla iemaksu, ko veic HFSF (49).
2.3.3.2. Otrā pagaidu rekapitalizācija (B2 pasākums)
(73)
Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal samazinājās zemāk par minimālajām kapitāla prasībām, lai Banka joprojām būtu piemērota ECB refinansējumam.
(74)
Tādēļ radās vajadzība pēc otrās pagaidu rekapitalizācijas. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pagaidu rekapitalizāciju EUR 1 341 miljona apmērā (B2 pasākumu), kas atkal tika apmaksāts, pārskaitot EFSF obligācijas Bankai.
2.3.3.3. 2012. gada 21. decembra saistību vēstule (B3 pasākums)
(75)
Papildus otrajai pagaidu rekapitalizācijai HFSF2012. gada 21. decembrī iesniedza Bankai saistību vēstuli par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 528 miljoniem (B3 pasākums).
(76)
Abu pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākuma) un papildu summas, kas apstiprināta 2012. gada decembrī (B3 pasākuma), kopsumma nozīmē, ka HFSF apstiprināja kopējās kapitāla vajadzības, kas tika apzinātas 2012. gada spriedzes testā (EUR 5 839 miljonus (50)).
2.3.3.4. 2013. gada pavasara rekapitalizācija (B4 pasākums)
(77)
Akcionāru pilnsapulce 2013. gada 30. aprīlī apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu par summu EUR 5 839 miljonu apmērā (turpmāk - “2013. gada pavasara rekapitalizācija”). Tādējādi Banka emitēja 3 789 317 357 jaunas akcijas ar nominālo vērtību EUR 0,30 par cenu EUR 1,54 par vienu akciju.
(78)
Tajā pašā dienā akcionāru pilnsapulce nolēma arī, ka kapitāla pilnu summu nodrošinās HFSF un tā tiks apmaksāta natūrā - ar EFSF obligācijām.
(79)
Tādējādi 2013. gada maijā HFSF kopumā iepludināja Bankā EUR 5 839 miljonus kā parastās akcijas (B4 pasākums). Minētā summa ir vienāda ar B1, B2 un B3 pasākumu summu.
(80)
Izmantojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju, pirmā un otrā pagaidu rekapitalizācija (B1 un B2 pasākumi) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā, tādējādi izpildot saistības piešķirt papildu kapitāla atbalstu (B3 pasākumu).
(81)
Jauno akciju cena tika noteikta kā 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienu laikā pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Pēc reversās akciju sadalīšanas, par ko akcionāru pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 30. aprīlī (51), jauno akciju cena tika noteikta kā EUR 1,54 par vienu akciju.
(82)
Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru, kura daļa sasniedza 98,56 %. Tomēr pēc tam, kad Banka īstenoja citu saistību pārvaldības pasākumu, šī daļa samazinājās līdz 93,55 % 2013. gada jūnijā (skatīt 2.4.5. punktu). Banka 2013. gada augustā emitēja jaunas akcijas, ko nodeva HFSF, lai iegādātos New TT Bank, un rezultātā HFSF daļa palielinājās līdz 95,23 % (52).
2.3.3.5. 2014. gada rekapitalizācijas saistības (C pasākums)
(83)
Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā paziņoja rezultātus spriedzes testam, kas tika veikts 2013. gada otrajā pusē. Grieķijas Banka norādīja, ka pamata scenārija gadījumā Bankas kapitāla vajadzības 2014.-2016. gadā sasniegtu EUR 2 945 miljonus.
(84)
HFSF2014. gada 31. martā nosūtīja vēstuli Bankai, norādot, ka tai ir nodoms un iespēja atbalstīt jebkuru akciju kapitāla palielināšanu, kas tiek veikta saskaņā ar HFSF Likumu 3864/2010, ar 2014. gada 30. marta grozījumiem, un nepieciešama, lai varētu apmierināt kapitāla vajadzības, kas apzinātas spriedzes testa laikā. HFSF likums paredz, ka gadījumā, ja parakstīšanās laikposma beigās ir nepietiekams privāto investoru pieprasījums par cenu, ko HFSF Ģenerālpadome noteikusi, pamatojoties uz diviem neatkarīgiem vērtējumiem, HFSF paraksta visas atlikušās akcijas, iepriekš pārvēršot esošo Bankas subordinēto kapitāla instrumentu akcijās, kā paredzēts 6.a pantā.
(85)
Ārkārtas akcionāru sapulce 2014. gada 12. aprīlī apstiprināja akciju kapitāla palielināšanu par EUR 2 864 miljoniem saskaņā ar HFSF likumu un norādīja, ka piedāvājuma cena nedrīkst būt zemāka par nominālo cenu EUR 0,30 par vienu akciju un minimālo cenu, ko noteikusi HFSF (53).
(86)
Saskaņā ar HFSF likumu HFSF izraudzījās divus neatkarīgus konsultantus Bankas vērtības noteikšanai. Abi konsultanti 2014. gada 10. aprīlī pabeidza darbu, katrs iesniedzot savu Bankas vērtības intervālu. Abi šie intervāli būtiski pārklājās. Pamatojoties uz minētajiem vērtējumiem, HFSF Ģenerālpadome 2014. gada 14. aprīlī noteica cenu, kas atbilst minimālajai cenai, par kādu Bankas jaunās akcijas var piedāvāt investoriem, un cenu, kuras gadījumā tā sniegs atbalstu kapitāla piedāvājumam, ja būs nepieciešams (54). Šī padome 2014. gada 15. aprīlī apstiprināja piedāvājumu, ko iesniedza investoru konsorcijs, parakstoties uz EUR 1,3 miljardiem jaunajās akcijās par cenu EUR 0,30 par vienu akciju (turpmāk - “stūrakmens investors” (55) (56)).
(87)
Eurobank2014. gada 24. aprīlī izziņoja rezervācijas uzsākšanu par cenu robežās no EUR 0,30 līdz EUR 0,33 (57). Ja būs pietiekams pieprasījums, lai nosegtu visus EUR 2 864 miljonus par cenu, kas augstāka par EUR 0,30, stūrakmens investoram būs jāpielāgo sava cena šai augstākajai cenai vai jāanulē pieteikums, un tādā gadījumā tas saņems kompensācijas maksājumu. Ja būs pietiekams privāto investoru pieprasījums (ieskaitot stūrakmens investora pieprasījumu), lai nosegtu visus EUR 2 864 miljonus par cenu EUR 0,30, stūrakmens investors saņems prioritāru piešķīrumu. Ja būs nepietiekams pieprasījums (ieskaitot stūrakmens investora pieprasījumu) par cenu EUR 0,30, subordinētais parāds tiks pārvērsts jaunās akcijās. Kā paredzēts HFSF likumā, visas neparakstītās akcijas pēc subordinētā parāda pārvēršanas parakstīs HFSF par to pašu cenu, proti, EUR 0,30 par vienu akciju.
2.3.4. Atbalsta pasākumi iegādātajiem uzņēmumiem
2.3.4.1. Atbalsta pasākumi Proton Bank un Nea Proton Bank
(88)
Laikā no 2008. gada Proton Bank un Nea Proton Bank ir izmantojušas vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 7. tabulā.
7. tabula
Pārskats par kapitāla atbalsta pasākumiem Proton Bank un Nea Proton Bank
Atbalsta saņēmējs
Pasākums
Atbalsta veids
Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu
Izmaksas datums
Summa (miljonos EUR)
Proton Bank darbības
Pr1
Kapitāls, uz ko attiecas rekapitalizācijas pasākums - Grieķijas valsts priekšrocību akcijas
Valsts
2009. gada maijs
80
Pr2
Grieķijas valsts vērtspapīru aizdošana saskaņā ar Grieķijas obligāciju aizdevumu pasākumu
Valsts
2009. gada aprīlis
78
Pr3
Valsts garantija emitētajām obligācijām saskaņā ar Grieķijas garantiju pasākumu
Valsts
2010. gada jūlijs
149,4
Nea Proton Bank darbības
NP1
Trūkstošais finansējums, pārejot no PB uz NPB
Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no PB uz NPB (1. daļa)
HDIGF
9.10.2011.
862
Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no PB uz NPB (2. daļa)
HFSF
14.5.2012.
259,6
NP1 kopsumma
1 121,6
NP2
Akciju kapitāla iepludināšana NPB 2011. un 2012. gadā
Sākotnējais akciju kapitāls
HFSF
9.10.2011.
220
Sākotnējais akciju kapitāls
HFSF
3.2.2012.
30
Kopējais sākotnējais kapitāls
250
Papildu akciju kapitāls
HFSF
1.8.2012.
230
Papildu akciju kapitāls
HFSF
31.12.2012.
35
Kopējais papildu kapitāls
265
NP2 kopsumma
515
NP3
Rekapitalizācija pirms pārdošanas Eurobank
Akciju kapitāls
HFSF
28.8.2013.
395
2.3.4.1.1. Atbalsta pasākumi Proton Bank
i) Valsts rekapitalizācija, ko saņēma Proton Bank (Pr1 pasākums)
(89)
Grieķija 2009. gada maijā iepludināja EUR 80 miljonus Proton Bank, un tolaik tas līdzinājās aptuveni 4,6 % no tās RWA. Minētā kapitāla iepludināšana tika veikts saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Rekapitalizācija notika, emitējot priekšrocību akcijas.
ii) Valsts likviditātes atbalsts, ko saņēma Proton Bank (Pr2 un Pr3 pasākumi)
(90)
Proton Bank izmantoja arī atbalsta pasākumus saskaņā ar garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Proton Bank 2009. gada aprīlī saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus par summu EUR 78 miljoni (Pr2 pasākums), un 2010. gada jūlijā tā saņēma valsts garantiju emitētajām obligācijām ar nominālo vērtību EUR 149,4 miljoni (Pr3 pasākums). Valsts garantētās obligācijas noregulējuma dienā tika pārskaitītas uz Nea Proton Bank, taču tās tika anulētas 2012. gada 5. janvārī. Grieķijas valsts vērtspapīriem termiņš iestājās 2011. gada decembrī, un tas netika pagarināts.
2.3.4.1.2. Atbalsta pasākumi Nea Proton Bank
i) Nea Proton Bank trūkstošā finansējuma segšana EUR 1 121,6 miljonu apmērā (NP1 pasākums)
(91)
Saistībā ar Proton Bank noregulējumu Grieķijas iestādes konstatēja finansējuma trūkumu Nea Proton Bank. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2011. gada 9. oktobra lēmumu no HDIGF noregulējuma shēmas 2011. gada decembrī Nea Proton Bank tika samaksāti EUR 862 miljoni. Pēc tam, kad Grieķijas Banka 2012. gada 19. janvārī pabeidza aprēķināt trūkstošo finansējumu EUR 1 121,6 miljonu apmērā, saskaņā ar Grieķijas Bankas 2012. gada 9. aprīļa lēmumu (58) HFSF (59)2012. gada 14. maijā samaksāja atlikušo summu EUR 259,6 miljonu apmērā. Ar to HDIGF noregulējuma shēma un HFSF nodrošināja minēto trūkstošo finansējumu.
ii) HFSF kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank 2011. un 2012. gadā (NP2 pasākums)
(92)
HFSF nodrošināja valsts atbalstu Nea Proton Bank sākotnējā akciju kapitāla veidā (parastās akcijas) EUR 250 miljonu apmērā, un tas tika izmaksāts divās daļās 2011. gada 9. oktobrī un 2012. gada 3. februārī.
(93)
Saskaņā ar atjaunināto Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2012. gada 16. jūlijā, un tā bija jaunākā šā plāna redakcija, ko paziņoja Komisijai Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu laikā, Nea Proton Bank bija nepieciešams papildu kapitāls EUR 300 miljonu apmērā. Minētais papildu kapitāls daļēji bija nepieciešams arī tādēļ, ka Nea Proton Bank cieta zaudējumus PSI programmas rezultātā (zaudējumi no vērtības samazināšanās par 2011. gadu sasniedza EUR 146,5 miljonus saistībā ar GGB, un vēl papildu zaudējumi no vērtības samazināšanās EUR 22 miljonu apmērā tika iekļauti 2012. gada pirmā ceturkšņa rezultātos). Papildu kapitāls Nea Proton Bank bija nepieciešams arī tādēļ, ka nodrošināšanas maksas no 2011. līdz 2016. gadam paaugstinājās virs līmeņa, kas tika paredzēts Nea Proton Bank dibināšanas laikā.
(94)
Saskaņā ar atjaunināto Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2012. gada 16. jūlijā, šīs plānotās kapitāla vajadzības bija jāapmierina, paredzot kapitāla iepludināšanu EUR 285 miljonu apmērā 2012. gadā un kapitāla iepludināšanu EUR 15 miljonu apmērā 2014. gadā. Faktiski HFSF galu galā iepludināja Nea Proton Bank EUR 230 miljonus 2012. gada 1. augustā un EUR 35 miljonus 2012. gada 31. decembrī.
iii) HFSF kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank pirms pārdošanas Eurobank (NP3 pasākums)
(95)
Saskaņā ar 2013. gada 15. jūlija pārdošanas līgumu HFSF jau bija apņēmusies iepludināt Nea Proton Bank summu EUR 395 miljonu apmērā (60). HFSF izmaksāja summu EUR 395 miljonu apmērā 2013. gada 28. augustā.
2.3.4.2. Atbalsta pasākumi New TT Bank
(96)
No 2008. gada T Bank, TT Bank un New TT Bank ir izmantojušas vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.
8. tabula
Pārskats par atbalsta pasākumiem T Bank un TT Bank
Atbalsta saņēmējs
Pasākums
Apraksts
Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu
Datums
Valsts atbalsta summa (miljonos EUR)
T Bank darbības, kas nodotas TT Bank (61)
T
Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T Bank uz TT Bank (1. daļa)
HDIGF
2011. gada decembris
450
Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no T Bank uz TT Bank (2. daļa)
HFSF
14.2.2013.
227
T kopsumma
677
TT Bank
TT
Kapitāla iepludināšana
Kapitāls, uz ko attiecas rekapitalizācijas pasākums - Grieķijas valsts priekšrocību akcijas
Valsts
2009. gada maijs
224,96
New TT Bank (pagaidu banka)
NTT1
Trūkstošais finansējums, pārejot no TT uz NTT
Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (1. daļa)
HFSF
29.1.2013.
2 730,8
Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (2. daļa)
HFSF
14.6.2013.
1 001,7
NTT1 kopsumma
3 732,6
NTT2
Sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana
New TT Bank sākotnējais akciju kapitāls
HFSF
29.1.2013.
500
2.3.4.2.1. Atbalsta pasākums T Bank
HDIGF noregulējuma shēmas intervence par labu T Bank ar EUR 677 miljoniem (T pasākums)
(97)
HDIGF noregulējuma shēma un HFSF nodrošināja trūkstošo finansējumu, ko bija radījusi darbību pārcelšana no T Bank uz TT Bank - tā bija starpība starp no T Bank uz TT Bank pārcelto aktīvu patieso vērtību un pārcelto pasīvu patieso vērtību. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2011. gada 17. decembra lēmumu HDIGF noregulējuma shēma samaksāja EUR 450 miljonus (62), kas aptuveni atbilst divām trešdaļām no aplēstā trūkstošā finansējuma. Pēc tam, kad tika pabeigts aprēķināt trūkstošo finansējumu aptuveni EUR 677 miljonu apmērā, saskaņā ar Grieķijas Bankas 2012. gada 9. aprīļa lēmumu (63) HFSF (64)2013. gada 14. februārī samaksāja New TT Bank atlikumu EUR 227 miljonu apmērā (65).
2.3.4.2.2. Atbalsta pasākums TT Bank
Valsts rekapitalizācija, ko saņēma TT Bank (TT pasākums)
(98)
TT Bank 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 224,96 miljonu apmērā, kas tolaik veidoja aptuveni 2,9 % no tās RWA, no Grieķijas TT Bank saņēma kapitāla iepludināšanu saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Kapitāla iepludināšana notika priekšrocību akciju veidā.
2.3.4.2.3. Atbalsta pasākumi New TT Bank
i) New TT Bank trūkstošā finansējuma segšana EUR 3 732,6 miljonu apmērā (NTT1 pasākums)
(99)
HFSF nodrošināja trūkstošo finansējumu New TT Bank, ko veidoja starpība starp no TT Bank uz New TT Bank nodoto aktīvu vērtību un nodoto pasīvu nominālo vērtību. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 18. janvāra lēmumu HFSF2013. gada 29. janvārī samaksāja EUR 2 730,8 miljonus (66), kas aptuveni atbilst divām trešdaļām no aplēstā trūkstošā finansējuma. Pēc tam, kad Grieķijas Banka pabeidza aprēķināt trūkstošo finansējumu EUR 3 732,6 miljonu apmērā (67), saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 21. maija lēmumu HFSF2013. gada 14. jūnijā samaksāja New TT Bank atlikušo summu EUR 1 001,7 miljonu apmērā.
ii) HFSF kapitāla iepludināšana New TT Bank (NTT2 pasākums)
(100)
HFSF bija New TT Bank vienīgais akcionārs un nodrošināja tai valsts atbalstu kā sākotnējo akciju kapitālu (parastās akcijas) EUR 500 miljonu apmērā.
2.4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS UN JAUNAIS UZŅĒMĒJDARBĪBAS MODELIS
(101)
Grieķija 2014. gada 16. aprīlī iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, esot kombinēta struktūra, kas izveidota, iegādājoties Nea Proton Bank un New TT Bank, plāno atjaunot ilglaicīgu dzīvotspēju.
2.4.1. Iekšzemes operācijas
(102)
Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka izvērsīs galveno banku darbību lielākoties Grieķijā. Kaut arī tās starptautiskās operācijas veidoja aptuveni 26 % no aizdevumiem 2010. gadā (68), minētais īpatsvars 2012. gada beigās jau bija samazinājies līdz 20 % un papildus samazināsies līdz […] % līdz 2018. gada beigām (69).
(103)
Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot banku operāciju rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (2018. gada 31. decembrim). Šim nolūkam pārstrukturēšanas plāns paredz vairākus pasākumus ar mērķi uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu rezervi, kā arī pasākumus, kas stiprina tās kapitāla stāvokli un bilances struktūru.
(104)
Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu jau ilgi pirms New TT Bank un Nea Proton Bank iegādēm. No 2010. gada Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Izvērtējot individuāli (neskaitot New TT Bank un Nea Proton Bank iegādes), tā samazināja filiāļu skaitu no 564 2008. gada jūnijā līdz […] 2014. gadā un samazināja arī darbinieku skaitu Grieķijā (no 10 142 2008. gadā līdz 9 037 2012. gadā) (70).
(105)
Līdz pārstrukturēšanas plāna beigām Banka plāno turpināt gan filiāļu skaita samazināšanu, proporcionāli no 645 2012. gada 31. decembrī līdz […] 2018. gada 31. decembrī, gan darbinieku skaita samazināšanu, proporcionāli no 12 430 līdz […], proti, ņemot vērā Nea Proton Bank un New TT Bank (71).
(106)
Paaugstināta efektivitāte filiāļu un darbinieku izmantošanā palīdzēs samazināt visu Grieķijas banku darbību kopējās izmaksas katru gadu par […] %, no EUR 913 miljoniem 2013. gadā (72) līdz EUR […] miljoniem 2018. gadā (73). Tādējādi Bankas banku darbības Grieķijā paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās samazināsies zemāk par […] %, salīdzinot ar 60 % 2012. gadā.
(107)
Pārstrukturēšanas plāns arī raksturo, kā Banka uzlabos savas finansēšanas izmaksas, kas ir dzīvotspējas atjaunošanas pamats. Banka plāno, ka spēs maksāt zemākas procentu likmes par saviem noguldījumiem, balstoties uz stabilāku vidi un jo īpaši uz Grieķijas ekonomikas paredzamo stabilizāciju un atveseļošanos, kurai atkal tiek gaidīta izaugsme no 2014. gada. Paredzams, ka noguldījumu izkliede (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmju vidējais rādītājs) Grieķijā samazināsies no 223 bāzes punktiem 2012. gadā uz […] bāzes punktiem 2018. gadā (74). Minētais izkliedes samazinājums galvenokārt tiks panākts, maksājot daudz zemākas likmes par termiņnoguldījumiem. Tāpat Bankas atkarība no ārkārtas likviditātes palīdzības un plašāka Eurosistēmas finansējuma samazināsies no 42,9 % kopējo aktīvu grupas līmenī 2012. gadā uz […] % 2018. gadā (75).
(108)
Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās aizdevumu un noguldījumu neto attiecība Grieķijā samazināsies līdz […] % 2018. gadā (salīdzinot ar 160 % 2012. gadā un 115 % 2013. gadā) (76), bet kapitāla pietiekamība uzlabosies, pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecībai sasniedzot […] % grupas līmenī 2018. gadā (77) (salīdzinot ar negatīvo pašu kapitālu pirms pirmās pagaidu rekapitalizācijas).
(109)
Cita Bankas stratēģiskā prioritāte ir ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldība. Papildus uzlabotajiem kredītu procesiem gan aizdevumu rašanās, gan ienākumus nenesošo aizdevumu pārstrukturēšanas jomā pārstrukturēšanas plāns pievēršas sliktas kvalitātes riska darījumu apstrādei, izveidojot jaunu korekcijas vienību. Minētā vienība nodarbosies ar sliktas kvalitātes riska darījumu pārstrukturēšanu. Tā izmantos 30 līdz 50 korekcijas attiecību speciālistu kompetenci (78). Ienākumus nenesošo aizdevumu rādītājs sasniegs […] % Grupas līmenī 2015. gadā ([…] % 2015. gadā attiecībā uz Grieķijas iekšzemes tirgu (79)) un tad sāks samazināties, pārstrukturēšanas perioda beigās sasniedzot plānoto rādītāju […] % (80) (30 % Grieķijā pirms parādu norakstīšanas). Bankas aizdevumu kvalitātes pasliktināšanās Grieķijā samazināsies no EUR 1 652 miljoniem 2013. gadā līdz EUR […] miljoniem 2018. gadā (81) saistībā ar Grieķijas ekonomikas atveseļošanos.
(110)
Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu rezerves samazināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai atgūt rentabilitāti Grieķijā, sākot no 2015. gada. Banka plāno, ka konsolidētā līmenī tās zaudējumi būs EUR […] miljoni 2014. gadā un EUR […] miljoni 2015. gadā, bet peļņa sasniegs EUR […] miljonus, EUR […] miljonus un EUR […] miljonus attiecīgi 2016., 2017. un 2018. gadā (82). Konsolidētā kapitāla atdeve sasniegs […] % 2018. gadā (83). Minēto rentabilitātes līmeni lielākoties nodrošinās Grieķijas tirgus (ar kapitāla atdevi […] % pārstrukturēšanas perioda beigās), bet […] un […] būs zemāks rentabilitātes līmenis (attiecīgi […] % un […] %).
2.4.2. Starptautiskā banku darbība
(111)
Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Tā jau ir pārdevusi meitasuzņēmumus Turcijā (Eurobank Tefken) un Polijā (EFG Poland). Komerciālais iztrūkums, proti, starpība starp noguldījumu nenokārtoto apjomu un aizdevumu nenokārtoto apjomu konkrētā meitasuzņēmumā atlikušajā starptautiskajā tīklā, ir samazinājies no EUR 1,7 miljardiem 2010. gadā līdz EUR 0,8 miljardiem, bet ekspluatācijas izmaksas ir samazinājušās par 9 % laikā no 2010. līdz 2012. gadam (84).
(112)
Banka turpinās samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Jo īpaši Banka ir apņēmusies samazināt sava starptautisko aktīvu portfeļa lielumu uz EUR 8,77 miljardiem līdz 2017. gada 30. jūnijam. Banka ir arī apņēmusies papildus samazināt minētā portfeļa lielumu uz EUR 3,5 miljardiem, ja HFSF vajadzēs iepludināt vairāk nekā vienu miljardu euro turpmākajā akciju kapitāla palielinājumā.
(113)
Viena no Bankas pārstrukturēšanas plānā apzinātajām iespējām, kā to panākt, ir darbības pārdošana […] (85).
(114)
Minētā darbības pārtraukšana veido […] % no Bankas ārvalstu aktīviem uz 2012. gada 31. decembri. Tādējādi ārvalstu aktīvi veidos EUR […] miljardus uz 2018. gada 31. decembri, starptautiskajam tīklam pievēršoties […] un […].
(115)
Pārstrukturēšanas plāns uzsver nepieciešamību samazināt ārvalstu meitasuzņēmumu atkarību no Grieķijas mātesuzņēmuma attiecībā uz finansēšanas vajadzībām un turpināt Bankas kapitāla stāvokļa saglabāšanu.
(116)
Tādēļ Banka plāno starptautiskajā tīklā īstenot būtisku izmaksu samazināšanas programmu, […]. […], piemēram, […] filiāles tiks slēgtas, bet darbaspēks samazināts par […] darbiniekiem no 2012. gada 31. decembra līdz meitasuzņēmuma pārdošanai […] (86).
(117)
Banka samazinās kopējo finansējumu ārvalstu meitasuzņēmumiem no EUR 2 miljardiem 2012. gadā līdz […] 2018. gadā (87), bet kapitāla atdeve sasniegs attiecīgi […] % un […] % […] un […].
2.4.3. Nebanku darbības - apdrošināšanas uzņēmējdarbības un nekustamā īpašuma darbību pārdošana
(118)
Banka ir samazinājusi savu īpašuma daļu nekustamā īpašuma meitasuzņēmumā Eurobank Properties zem 35 %, palielinot akciju kapitālu, un tas ir pozitīvi ietekmējis Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību (88). Banka pilnībā atbrīvosies no šā meitasuzņēmuma līdz 2018. gada 31. decembrim.
(119)
Banka plāno arī pārdot savus apdrošināšanas meitasuzņēmumus līdz […].
2.4.4. Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru iemaksas
(120)
Banka ir sekmīgi piesaistījusi kapitālu tirgū un tādējādi samazinājusi valsts atbalstu, kas tai bija nepieciešams.
(121)
Akcionārus lielā mērā izšķīdināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija, jo HFSF ieguva 98,56 % Bankas akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 1,44 % akciju. Tādējādi 2013. gada jūnijā HFSF pārņēma Banku pilnīgā kontrolē. No 2008. gada skaidrā naudā nav izmaksātas nekādas dividendes.
(122)
Banka 2012. gada februārī piedāvāja atpirkt hibrīdinstrumentus no privātajiem investoriem par cenu no 40 % līdz 50 % no nominālvērtības. Šāda atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu investorus piedalīties atpirkšanā. Piedāvājums tika pieņemts attiecībā uz gandrīz 50 % šo instrumentu kopējās nominālvērtības, un pēc darījuma izmaksu atskaitīšanas Bankai palika peļņa EUR 248 miljonu apmērā (89).
(123)
2013. gada maijā Banka izziņoja vēl vienu saistību pārvaldības pasākumu. Banka piedāvāja parādzīmju turētājiem iespēju pārvērst viņu zemākā pirmā līmeņa un zemākā otrā līmeņa vērtspapīrus par nenokārtoto summu EUR 662 miljonu apmērā par parastajām akcijām atbilstoši nominālvērtībai. Pārvēršanas cena tika noteikta vienāda ar parakstīšanās cenu, ko HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (90). Piekrišanas rādītājs bija 48 %. Tā kā zemākā pirmā līmeņa un zemākā otrā līmeņa obligāciju turētāji pārvērta savus vērtspapīrus zemākos subordinētos instrumentos bez atlīdzības skaidrā naudā, kapitāla pieaugums sasniedza EUR 317 miljonus.
(124)
Abu atpirkšanu rezultātā subordinētā un hibrīda parāda uzkrājums samazinājās no EUR 1 045 miljoniem 2011. gada 31. decembrī uz EUR 283 miljoniem 2013. gada 31. decembrī (91).
2.5. GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS
(125)
Grieķija apņēmās, ka Banka un tās filiāles īstenos pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2014. gada 16. aprīlī, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk - “Saistības”). Saistības, kas uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā sadaļā.
(126)
Vispirms Grieķija apņēmās, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot maksimālo filiāļu un darbinieku skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāievēro līdz 2017. gada 31. decembrim (92).
(127)
Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā iekasējamās noguldījumu izmaksas un ievēros maksimālo attiecību starp neto aizdevumiem un noguldījumiem līdz 2017. gada 31. decembrim (93).
(128)
Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka tiem nesniegs papildu kapitāla atbalstu, ja vien netiks ievēroti iepriekš noteiktie nosacījumi. Grieķija arī apņēmās, ka Banka būtiski samazinās aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajos aktīvos līdz 2018. gada 30. jūnijam (94).
(129)
Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no savas apdrošināšanas darbības, nekustamā īpašuma meitasuzņēmuma un daudziem vērtspapīriem, kā arī samazinās privātā kapitāla portfeļa lielumu. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, neskaitot dažus izņēmumus (95).
(130)
Grieķija uzņēmās daudzas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot atalgojumu Bankas darbiniekiem un vadītājiem un nodrošināt, lai Banka ievērotu Grieķijas tiesību normas par korporatīvo pārvaldību un izveidotu efektīvu un atbilstošu organizatorisko struktūru (96).
(131)
Grieķija arī apņēmās, ka Banka attīstīs savu kredītpolitiku, lai novērstu jebkādu diskrimināciju jebkurā kredītu procesa posmā un nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiecas maksimāli palielināt Bankas rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka uzlabos kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (97).
(132)
Vairākas saistības attiecās uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis bija nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas banku prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī valsts iestādēm, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (98).
(133)
Visbeidzot, Grieķija apņēmās noteikt Bankai papildu ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un reklāmas aizliegumu (99).
(134)
Šīs saistības līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks.
(135)
Atsevišķi, saistībā ar Bankas pašreizējo kapitāla palielināšanu, tā kā HFSF nodrošina šo kapitāla palielinājumu, Grieķija apņēmās īstenot pasākumus, kas paredzēti HFSF likuma 6.a pantā, ar 2014. gada 30. marta grozījumiem, un šis noteikums paredz vajadzības gadījumā sadalīt kredītiestādes trūkstošā kapitāla atlikušo summu starp tās kapitāla instrumentu un citu subordinēto saistību turētājiem pirms jebkādas kapitāla iepludināšanas no HFSF puses.
3. FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS
3.1. FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU
(136)
Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti 2008. gada Banku paziņojuma (100) nosacījumi attiecībā uz HFSF Bankai nodrošinātās pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu (B1 pasākums).
(137)
Attiecībā uz šā pasākuma piemērotību, ņemot vērā faktu, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējas rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, un ņemot vērā ilgstošo glābšanas laikposmu, Komisija apšaubīja, vai Banka bija veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (101). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (102), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai jebkurā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte.
(138)
Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai nākotnē vēlreiz novērstu atbalsta nepieciešamību Bankai. Turklāt, tā kā pagaidu rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai tas bija pietiekams un atbilda atalgojuma un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Turklāt, tā kā Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā nebija zināmi noteikumi par pirmās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt.
(139)
Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā minēts Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pagaidu rekapitalizāciju. Turklāt Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences traucējumus var izraisīt noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt visas četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Alpha Bank, NBG un Piraeus), un atbilstošu aizsargpasākumu neesība, kas novērstu iespēju dalīties ar komerciāli sensitīvu informāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā.
3.2. FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ NEA PROTON BANK
(140)
Komisija 2012. gada 26. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai EUR 1 122 miljonu intervence, ko nodrošināja HDIGF noregulējuma shēma (NP1 pasākums), kā arī EUR 250 miljonu kapitāla iepludināšana no HFSF puses un HFSF kapitāla iepludināšana, kuras kopsumma sasniedza EUR 300 miljonus (NP2 pasākums), par labu Nea Proton Bank atbilda vispārīgajiem saderības kritērijiem un prasībām, kas bija iekļautas 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā (103) un Pārstrukturēšanas paziņojumā (104) (ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, sloga sadale un atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī konkurences izkropļojumu ierobežošana).
(141)
Attiecībā uz pasākumu piemērotību Komisija norādīja, ka šie pasākumi bija piemēroti kā glābšanas atbalsts.
(142)
Attiecībā uz pasākumu nepieciešamību Komisija atzīmēja, ka HDIGF noregulējuma shēmas intervence bija nepieciešama gan pēc apjoma, gan veida, bet HFSF kapitāla iepludināšana bija nepieciešama tikai pēc veida. Tomēr attiecībā uz HFSF kapitāla iepludināšanas apjomu Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 59. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai Nea Proton Bank spētu viena pati atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju un vai atsevišķa pārstrukturēšana bija lētākā pieejamā izvēle. Turklāt Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 60. un 61. apsvērumā Komisija norādīja, ka Nea Proton Bank nespēja pietiekami atlīdzināt HFSF veikto rekapitalizāciju radīja šaubas par to, vai tā pašos pamatos ir pareizi veidota banka, un tādēļ rosināja padziļinātas pārstrukturēšanas nepieciešamību.
(143)
Attiecībā uz pasākumu samērīgumu Komisija uzskatīja, ka tie bija samērīgi kā glābšanas atbalsts.
(144)
Attiecībā uz Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 65. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai minētās bankas dzīvotspēja ir atjaunojama atsevišķi.
(145)
Komisija apšaubīja, ka piedāvātā pārstrukturēšana būs pietiekama, salīdzinot ar nepieciešamās pārstrukturēšanas dziļumu, ņemot vērā pietiekamas atlīdzības trūkumu.
3.3. FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ NEW TT BANK
(146)
Komisija 2013. gada 6. maijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu to, vai EUR 4,1 miljarda finansējums tām darbībām trūkstošajam finansējumam, kas tika nodotas no TT Bank uz New TT Bank (NTT1 pasākums), EUR 500 miljonu lielā HFSF kapitāla iepludināšana New TT Bank (NTT2 pasākums), EUR 224,96 miljonu kapitāla iepludināšana priekšrocību akciju veidā saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu par labu TT Bank (TT pasākums) un EUR 0,68 miljardu vērtā HDIGF noregulējuma shēmas intervence par labu T Bank aktīviem, kuri tika nodoti TT Bank (T pasākums), atbilda vispārīgajiem saderības kritērijiem un prasībām, kas bija iekļautas 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā (ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, sloga sadale un atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī konkurences izkropļojumu ierobežošana).
(147)
Komisija uzskatīja, ka abi NTT2 un NTT1 pasākumi bija piemēroti un nepieciešami pēc to veida kā glābšanas atbalsts. Attiecībā uz NTT2 pasākuma nepieciešamību apjoma ziņā Komisija, apšaubot New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspēju atsevišķā veidā, uzskatīja, ka atsevišķa pārstrukturēšana nav ne vienīgā, ne arī lētākā iespējamā izvēle (105). Attiecībā uz abu pasākumu atlīdzināšanu Komisija norādīja, ka trūkstošā finansējuma segšana radīja noteiktas izmaksas, kuras nekompensēja turpmākie ieņēmumi, un tas izraisīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas (106).
(148)
Attiecībā uz abu pasākumu samērīgumu Komisija uzskatīja, ka NTT2 un NTT1 īstermiņa pasākumi bija samērīgi kā glābšanas atbalsts, bet New TT lēmuma par procedūras sākšanu 79. apsvērums prasīja, lai šie pasākumi tiktu ieviesti strauji, ierobežojot plašāku negatīvu ietekmi.
(149)
Attiecībā uz T pasākuma saderību Komisija jau bija uz laiku to apstiprinājusi kā glābšanas atbalstu 2012. gada 16. maija Komisijas lēmumā par T Bank noregulējumu (turpmāk - “T Bank lēmums”) (107), bet tā nevarēja galīgi apstiprināt atbalstu T Bank darbībām, kas tika nodotas TT Bank. Komisija New TT lēmumā par procedūras sākšanu (108) pagarināja atļauju pasākumam kā glābšanas atbalstam līdz brīdim, kad tā pieņems galīgo lēmumu par TT Bank pārstrukturēšanas plāna atjaunināto redakciju.
(150)
Attiecībā uz šo pasākumu saderību ar Pārstrukturēšanas paziņojumu Komisija apšaubīja, vai New TT Bank spētu atsevišķi atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju. Šāds skepticisms balstījās uz piedāvāto pasākumu ierobežoto skaitu, kas New TT Bank bija jāveic, lai nākotnē gūtu peļņu, brīvprātīgās pensionēšanās shēmas nenoteiktību attiecībā uz laika grafiku un pieņemamību darbiniekiem, papildu pasākumu neesību, lai samazinātu personāla izmaksas, filiāļu tīkla racionalizācijas pasākumu trūkumu pēc T Bank iegādes un vienlaicīgo nespēju izmantot potenciālās sinerģijas (109).
(151)
New TT lēmuma par procedūras sākšanu 90. un 91. apsvērumā Komisija pauda bažas par to, vai procentu rezerves vērienīgo samazināšanu esošajiem noguldījumiem un aizdevumu rezerves palielināšanu jaunu aizdevumu radīšanai bija iespējams īstenot, New TT Bank nezaudējot būtisku klientu skaitu un neapdraudot kreditēšanu. Turklāt Komisija šaubījās, vai New TT Bank varēs dubultot korporatīvo aizdevumu skaitu, kā ieplānots, un vai, ņemot vērā kompetences trūkumu, tā spēs sasniegt plānotos straujas izaugsmes rādītājus neto procentu ienākumiem.
(152)
Tādēļ New TT lēmuma par procedūras sākšanu 95. apsvērumā Komisija atzina, ka TT Bank reintegrācija lielākā dzīvotspējīgā finanšu uzņēmumā uzlabotu New TT Bank dzīvotspējas prognozes, jo ļautu racionalizēt izmaksas, pārskatīt noguldījumu un jauno aizdevumu cenas un piedāvāt plašāku produktu klāstu.
(153)
Tā kā New TT Bank pārņēma ekonomiskās darbības, ko iepriekš veica TT Bank, tostarp arī T Bank darbības, Komisija uzsāka formālas izmeklēšanas procedūru par to, vai T un TT pasākumi nodrošināja ilgtermiņa risinājumu attiecībā uz New TT Bank dzīvotspēju, un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.
(154)
Attiecībā uz sloga sadali Komisija uzskatīja, ka atsevišķā pārstrukturēšana uzpūta pārstrukturēšanas izmaksas, un tādēļ tā apšaubīja, ka valsts atbalsts bija ierobežots līdz minimumam. Turklāt Komisija arī konstatēja - neraugoties uz faktu, ka bija nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem, un, iespējams, ka tā bija maksimāli iespējamā, atlīdzības neesība izraisīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Komisija arī novēroja - fakts, ka liela radušos zaudējumu daļa izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, attaisnoja mazāku atlīdzību (110).
(155)
Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem Komisija atzīmēja, ka lielais TT Bank saņemtais atbalsta apjoms un nodotās T Bank darbības, kā arī atlīdzības trūkums, lika plānot New TT Bank būtisku pārstrukturēšanu un dalības tirgū sašaurināšanu. Turklāt, tā kā zaudējumus radīja galvenokārt GGB turēšana, Komisija novēroja, ka TT Bank turēja vairāk GGB nekā citas Grieķijas bankas proporcionāli lielumam, un atzina, ka tas liecina par nesamērīgu riska uzņemšanos (111). Visbeidzot, tā atzīmēja, ka, lai gan New TT Bank palika tirgū gandrīz tikpat lielā mērā kā iepriekš TT Bank, konkurences izkropļojumi bija minimāli, jo tā bija salīdzinoši neliela banka, kas nedarbojās ārvalstīs. Tomēr Komisija apšaubīja, vai tika veikti pietiekami pasākumi lieku konkurences izkropļojumu ierobežošanai, un atzina, ka varbūt bija nepieciešams cenu līderības aizliegums un citi rīcības ierobežojumi (112).
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU
GRIEĶU BANKAS PIEZĪMES
(156)
Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes, ko Grieķu banka iesniedza par Eurobank lēmumu par procedūras sākšanu. Minētā Grieķu banka norādīja, ka Grieķijas banku rekapitalizācija, ko veic HFSF, principā ir apsveicams solis ceļā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu, un neiebilda pret Eurobank rekapitalizāciju.
(157)
Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka Grieķijas banku rekapitalizāciju veic HFSF, minētā Grieķu banka paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un novērstu diskrimināciju, tā cer, ka HFSF veiktā rekapitalizācija uz līdzīgiem noteikumiem būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā.
5. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRĀM
5.1. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU
(158)
Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko Grieķijas Banka un HFSF bija sagatavojusi par Eurobank lēmumu par procedūras sākšanu.
5.1.1. Grieķijas Bankas sagatavotās piezīmes
(159)
Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar kuru HFSF veica rekapitalizāciju četrām lielākajām Grieķijas bankām 2012. gada maijā, bija mazāka nekā galīgā summa, kas bija nepieciešama, lai šīs bankas pakāpeniski sasniegtu un uzturētu pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību, kas līdz 2012. gada jūnijam bija noteikta 10 % apmērā, un pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību, kas bija noteikta 7 % apmērā saskaņā ar trīsgadīgo nelabvēlīgo spriedzes scenāriju. Tā arī atzīmēja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas procesam bija jābeidzas līdz ar minēto četru banku akciju kapitāla palielināšanos.
(160)
Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku nozares ilgtermiņa pārstrukturēšanas. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, bet bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlusi pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs.
(161)
Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka konstatēja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota, lai varētu nodrošināt tolaik spēkā esošo minimālā kapitāla prasību (8 %) ievērošanu. Tā arī apgalvoja, ka ilgstošais laikposms pirms rekapitalizācijām bija nepieciešams tādēļ, ka krasi pasliktinājās darbības vide Grieķijā, un arī PSI programmas ietekmes rezultātā, kā arī visa projekta sarežģītības dēļ un tādēļ, ka bija maksimāli jāpalielina privāto investoru līdzdalība akciju kapitāla palielināšanā.
(162)
Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās fakts, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja inter alia tiks būtiski pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī konstatēja, ka Bankas grūtības neizraisīja ne Bankas vadības nepietiekams risku novērtējums, ne arī komerciāli agresīva darbība.
5.1.2. HFSF sagatavotās piezīmes
(163)
Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošinās lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF būs pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par valsts struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veikusi pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tā ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiskā persona ar lēmumu pieņemšanas autonomiju. Tā neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16.C panta 2. punktu, saskaņā ar kuru kredītiestādes, kurām HFSF sniedz kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tā arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru.
(164)
Attiecībā uz HFSF intervenci Bankas vadībā HFSF atzīmēja, ka tā ievēro Bankas autonomiju un neiejaucas ikdienas vadībā, ņemot vērā, ka tās funkcijas aprobežojas ar tām, kas minētas HFSF likumā. Tā norādīja, ka nav iespējama nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (inter alia par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiek pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.
(165)
HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsargpasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tā minēja tādus elementus kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildfunkcijām un viņu piedalīšanās komiteju darbā, ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tās balsstiesības tiks ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildīs pārstrukturēšanas plāna noteikumus.
(166)
Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību un jo īpaši atlīdzības par atbalstu līmeni HFSF norādīja, ka šī atlīdzība ir saskaņota ar Komisijas, ECB un SVF pārstāvjiem. Minētajā saskaņotajā līmenī ir ņemts vērā, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija tiks pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā pirms 2012. gada 30. septembra, termiņa, kas tika noteikts 2012. gada martā MEFP starp Komisiju, ECB un SVF, un Grieķiju.
(167)
Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu HFSF atzīmēja, ka tās pieņemtie pasākumi, piemēram, tie, kas minēti šā lēmuma 165. apsvērumā, ir pietiekami aizsargpasākumi, ņemot vērā lielās saņemtā atbalsta summas un ilgstošo glābšanas laikposmu. Turklāt HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji nedalītos ar komerciāli sensitīvu informāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajām amatpersonām neizplatīt banku komerciāli sensitīvo informāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tā neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tās Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem.
5.2. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ NEA PROTON BANK
(168)
Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko Grieķijas Banka un HFSF bija sagatavojusi par Nea Proton lēmumu par procedūras sākšanu.
5.2.1. Grieķijas Bankas sagatavotās piezīmes
(169)
Grieķijas Banka atzīmēja, ka Nea Proton Bank kā starpposma kredītiestāde, kas pieder HFSF, nevarēja viena pati iesniegt ilgtermiņa uzņēmējdarbības plānu. Turklāt Grieķijas Banka norādīja, ka tā stingri uzrauga, kā tiek īstenots uzņēmējdarbības plāns, kuru HFSF sagatavoja Nea Proton Bank un iesniedza Komisijai, lai nodrošinātu iespēju pārdot Nea Proton Bank likumā paredzētajā termiņā.
(170)
Attiecībā uz rentabilitātes pieauguma ātrumu Grieķijas Banka norādīja, ka lielākā daļa izaugsmes ir paredzama 2013. gadā (kad tiek plānots, ka neto procentu ienākumi pieaugs līdz EUR 55,3 miljoniem, salīdzinot ar EUR 22,7 miljoniem 2012. gadā) un tās avots lielākoties būs kopējo procentu izdevumu samazinājums divu apstākļu ietekmē - termiņnoguldījumu pagarināšana, kas parasti ir ienesīgāka un ar labākiem noteikumiem, un kopējās nenokārtotās noguldījumu summas samazināšanās par 30 % 2012. gada pirmajā pusē. Turklāt Grieķijas Banka uzsvēra faktu, ka no 2013. gada ienākumu dati par neto procentiem tiks pārvietoti samērā vienmērīgi un neradīs šaubas par Nea Proton Bank spēju sasniegt izvirzīto mērķi.
5.2.2. HFSF sagatavotās piezīmes
(171)
Attiecībā uz Nea Proton Bank atbalsta pasākumu nepieciešamību HFSF atzīmēja, ka Grieķijas Banka ir atbildīgā iestāde, kas pieņem lēmumus par jebkuriem noregulējuma pasākumiem, un ka HFSF ir iepludinājusi minimālo kapitālu, kas nepieciešams normatīviem mērķiem.
(172)
Attiecībā uz Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu HFSF atsaucās uz noregulējuma sistēmu, saskaņā ar kuru HFSF bija jāpārdod Nea Proton Bank divu gadu laikā, un piekrita Komisijai, ka Nea Proton Bank varētu kļūt par lielākas un dzīvotspējīgas struktūras daļu. Kaut arī Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plāns balstījās uz “atsevišķu” modeli, HFSF paskaidroja, ka tās mērķis bija atvieglot minētās bankas pārdošanu, uzlabojot tās pievilcību investoriem un finanšu rezultātus. HFSF piebilda, ka kapitāla iepludināšana ne tikai ļāva Nea Proton Bank nodrošināt minimālo kapitāla pietiekamības rādītāju, bet arī uzlabot finansiālo stāvokli un pievilcību jebkādai turpmākai apvienošanai ar citām mazām bankām. HFSF arī norādīja, ka papildu kapitāla iepludināšana bija nepieciešama, lai varētu segt pasliktināšanās zaudējumus saistībā ar PSI programmu un palielinātajām aizdevumu izsniegšanas maksām.
(173)
HFSF konstatēja, ka Nea Proton Bank bija uzlabojusi finansēšanas izmaksas un noguldījumu lojalitāti. Nea Proton Bank atkarība no Eurosistēmas 2012. gadā samazinājās, un tā uzlaboja savas likviditātes pozīcijas. Papildu kapitāla iepludināšana palīdzēja samazināt procentu likmes par noguldījumiem un uzlabot procentu likmju rezerves. Nea Proton Bank jau bija pārcenojusi daļu no sava aizdevumu portfeļa, veicot ar risku saistītu cenu noteikšanu, kad procentu likmes būtiski pārsniedz finansēšanas izmaksas. Turklāt neto procentu ienākumu plānotās izaugsmes ātrums tiks nodrošināts, veicot piesardzīgu ekspansiju korporatīvā tirgus segmentā un uzlabojot portfeļa kvalitāti.
(174)
HFSF konstatēja, ka 2012. gadā Nea Proton Bank būtiski samazināja darbības izmaksas, abi vienīgie tās meitasuzņēmumi pārtrauca darbību, tās dalība apdrošināšanas starpniecībā tika būtiski samazināta un tās īpašumu tirdzniecības darbības tika izbeigtas.
(175)
Visbeidzot, HFSF atzīmēja, ka konkurences traucējumi būs ierobežoti, jo Nea Proton Bank daļa no kopējiem Grieķijas banku aktīviem ir neliela un tā neapsver iespēju agresīvi piesaistīt noguldījumus.
5.3. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ NEW TT BANK
(176)
Finanšu ministrija 2013. gada 19. jūlijā iesniedza piezīmes par New TT lēmumu par procedūras sākšanu.
(177)
Attiecībā uz NTT1 pasākuma nepieciešamību Finanšu ministrija piebilda, ka aktīviem un pasīviem, kas tika nodoti New TT Bank, precīza vērtība tika noteikta, pamatojoties uz ārējo revidentu ziņojumu saskaņā ar Likuma 3601/2007 63.E panta 6. punktu.
(178)
Attiecībā uz NTT2 pasākuma nepieciešamību Finanšu ministrija norādīja, ka Otrā stabilizācijas programma Grieķijai (otrā pārstrādātā 2013. gada maija redakcija) paredzēja New TT Bank pārdošanu trešai personai līdz 2013. gada 15. jūlijam.
(179)
Attiecībā uz atlīdzību par NTT1 un NTT2 pasākumiem Finanšu ministrija atzīmēja, ka HFSF, kas līdz 2013. gada 31. decembrim novērš finansējuma trūkumu HDIGF vietā, iegūst privileģētas prasījuma tiesības, salīdzinot ar citiem nenodrošinātajiem kreditoriem, ja tiek likvidēti aktīvi, kas palikuši TT Bank īpašumā, un ka tikai darbinieku prasības attiecībā uz 50 % kompensācijas saņemšanu ir augstākas par HFSF prasību. Tādējādi tā secināja, ka minēto aktīvu likvidācijas rezultāts lielākoties piederēs HFSF, samazinot valstij sedzamās izmaksas.
(180)
Attiecībā uz New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Finanšu ministrija konstatēja, ka New TT Bank kā starpposma kredītiestāde ir jāpārdod divu gadu laikā pēc izveidošanas saskaņā ar Likuma 3601/2007 63.E pantu. New TT Bank pārdošana saskaņā ar 2013. gada maija MEFP ir jāpabeidz līdz 2013. gada 15. jūlijam, tādējādi nodrošinot tās darbības ilgtermiņa dzīvotspēju.
6. AR UZŅĒMUMU IEGĀDI SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
6.1. AR NEA PROTON BANK SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
6.1.1. Atbalsta esība un apjoms
(181)
Komisijai bija jākonstatē valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar minēto noteikumu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko piešķīrusi dalībvalsts vai kas jebkādā veidā piešķirts no valsts līdzekļiem un kas izkropļo vai var izkropļot konkurenci, atbalstot noteiktus uzņēmumus vai noteiktu preču ražošanu, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
6.1.1.1. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumā)
(182)
Grieķijas valsts kapitāla iepludināšana Proton Bank 2009. gada maijā EUR 80 miljonu apmērā (Pr1 pasākums), Grieķijas valsts vērtspapīri par EUR 78 miljoniem, ko Proton Bank ieguva 2009. gada aprīlī (Pr2 pasākums), un valsts garantija, kas 2010. gada jūlijā tika dota Proton Bank par emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 149,4 miljoni (Pr3 pasākums), tika piešķirta saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (113). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar to piešķirtie pasākumi būs uzskatāmi par valsts atbalstu.
(183)
Kā secināts Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 38. apsvērumā, Nea Proton Bank pārņem Proton Bank saimniecisko darbību. Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumu saņēmēja bija Nea Proton Bank, jo tie sekmēja to saimniecisko darbību stabilizāciju un nepārtrauktību, kas šai bankai tika nodotas un pretējā gadījumā vairs neeksistētu. Tādējādi Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir izmantoti saimnieciskajām darbībām, kas tika nodotas Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Atbalsta esība Nea Proton Bank trūkstošā finansējuma segšanā (NP1 pasākums)
(184)
Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 31.-37. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NP1 pasākums, HDIGF noregulējuma shēmas un HFSF intervence, lai segtu trūkstošo finansējumu, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā paša lēmuma 38. apsvērumā Komisija atzina Nea Proton Bank par minētā pasākuma ekonomisko saņēmēju, jo Nea Proton Bank pārņēma Proton Bank saimniecisko darbību, kura turpināja pastāvēt saņemtā atbalsta rezultātā.
6.1.1.3. Atbalsta esība sākotnējā akciju kapitāla iepludināšanā, ko veica HFSF, un papildu akciju kapitāla iepludināšanā, ko 2012. gadā veica HFSF (NP2 pasākumā)
(185)
Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 41.-43. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka HFSF kapitāla iepludināšana EUR 250 miljonu apmērā un papildu kapitāla iepludināšana, kas bija gaidāma minētā lēmuma laikā, kopsummā veidojot EUR 300 miljonus, bija valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Kā minēts šā lēmuma 93. apsvērumā, ārpus papildus iespējamiem EUR 300 miljoniem kapitāla, HFSF varēja ieguldīt vēl EUR 265 miljonus 2012. gadā, palielinot kopējo rekapitalizācijas atbalstu 2011. un 2012. gadā līdz EUR 515 miljoniem (NP2 pasākums).
6.1.1.4. Atbalsta esība HFSF veiktajā kapitāla iepludināšanā Nea Proton Bank pirms tās pārdošanas Bankai (NP3 pasākums)
(186)
Komisija uzskata HFSF veikto kapitāla iepludināšanu Nea Proton Bank pirms tās pārdošanas Bankai, kura summa bija EUR 395 miljoni, par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(187)
Šo kapitāla iepludināšanu veica HFSF, kura ir Grieķijas izveidota un finansēta struktūra banku atbalstam, un tādējādi tā ir izveidota par valsts līdzekļiem. Turklāt šis pasākums pēc rakstura bija selektīvs, jo kapitāla iepludināšanu saņēma tikai Nea Proton Bank.
(188)
Intervence nodrošināja Nea Proton Bank arī skaidras priekšrocības, jo ļāva tai turpināt banku darbību. Bez minētās kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank, kuras kapitāls bija izteikti negatīvs, būtu bankrotējusi. Šādos apstākļos nebūtu iespējams pārdot Nea Proton Bank un integrēt to lielākā struktūrā. Turklāt minētā rekapitalizācija neatbilda tirgus investora principam. Pretēji tam EUR 395 miljonu rekapitalizācija ļāva īstenot Nea Proton Bank pārdošanu par vienu euro. Privāts investors būtu izvēlējies neturpināt rekapitalizāciju un ļaut Nea Proton Bank bankrotēt, tādējādi ietaupot EUR 395 miljonus.
(189)
Nea Proton Bank konkurē ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas darbojas Grieķijā vai potenciāli ir ieinteresēti ienākt Grieķijas tirgū. Tādējādi šī kapitāla iepludināšana ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un potenciāli var izkropļot konkurenci.
(190)
Tādēļ Komisija secina, ka kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank EUR 395 miljonu apmērā ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
NP3 pasākuma saņēmējs
(191)
Kā jau paskaidrots 188. apsvērumā, Komisija uzskata Nea Proton Bank par kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank saņēmēju EUR 395 miljonu apmērā, jo šis atbalsts ļāva turpināt tās saimniecisko darbību Bankas ietvaros.
(192)
Attiecībā uz jautājumu par to, vai Nea Proton Bank pārdošana nozīmē valsts atbalstu Bankai saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Jo īpaši tai jānovērtē, vai: i) pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs; ii) pārdošana notika atbilstoši tirgus noteikumiem; un iii) finanšu iestāde vai valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu attiecīgajiem aktīviem un pasīviem.
(193)
Banka iegādājās Nea Proton Bank akcijas, jo tā iesniedza vienīgo derīgo piedāvājumu nediskriminējošas konkursa procedūras ietvaros, kas bija atvērta citām bankām un finanšu iestādēm. HFSF finanšu konsultants sazinājās ar daudzām bankām, finanšu iestādēm un atbalstītājiem, un no tiem tikai četri izrādīja interesi par Nea Proton Bank iegādi, un tikai divi - Banka un riska ieguldījumu fonds (114) - iesniedza galīgos piedāvājumus. Bankas piedāvājums bija vienīgais, kas atbilda prasībām HFSF procesa vēstulē.
(194)
Tā kā finanšu konsultants bija vērsies pie daudzām bankām un jau iepriekš bija izklāstījis prasības un laika grafiku, kas jāievēro piedāvājumiem, lai tos atzītu par derīgiem, Komisija uzskata, ka konkurss bija atklāts un nediskriminējošs. Tādēļ Komisija secina, ka konkursa procedūra ļauj tai izslēgt pircējam atbalsta esību.
(195)
Banka samaksāja atlīdzību viena euro apmērā, un HFSF apņēmās veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju pirms tās pārdošanas. Minētā negatīvā cena (proti, ņemot vērā Nea Proton Bank rekapitalizāciju tieši pirms pārdošanas) nenozīmē, ka pārdošanas cena neatbilstu uzņēmuma tirgus vērtībai (115), jo Nea Proton Bank neto pašu kapitāls bija izteikti negatīvs un bija gaidāma turpmāka zaudējumu reģistrēšana. Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka izteiktais piedāvājums un samaksātā cena neatbilstu uzņēmuma tirgus cenai. Līdz ar to saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 49. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (116) Komisija secina, ka pārdošanas cena bija tirgus cena un minēto atbalstu Bankai var izslēgt.
6.1.1.5. Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu
(196)
Pamatojoties uz 182.-190. apsvērumu, Komisija uzskata, ka Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 un NP3 pasākumi atbilst nosacījumiem, kas minēti Līguma 107. panta 1. punktā, un ir uzskatāmi par valsts atbalstu. Attiecībā uz Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumu Komisija secina, ka, tā kā tie nodrošināja to Proton Bank darbību ilgstošu norisi, kuras pēc tam tika nodotas Nea Proton Bank, šos pasākumus var atzīt par tādiem, ko saņēma arī Nea Proton Bank, kas pārņēma minētās darbības. Kā jau minēts 184. apsvērumā, NP1 pasākuma saņēmējs ir Nea Proton Bank, kas pārņem Proton Bank nodotās darbības. Turklāt Nea Proton Bank ir arī NP2 un NP3 pasākuma saņēmējs.
(197)
Tādēļ Komisija secina, ka Nea Proton Bank darbības ir saņēmušas valsts atbalstu kā kapitāla atbalstu EUR 2 111,6 miljonu apmērā (Pr1, NP1, NP2 un NP3 pasākumi), papildus valsts garantijām EUR 149,4 miljonu apmērā (Pr3 pasākums) un Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 78 miljonu apmērā (Pr2 pasākums), kā apkopots 9. tabulā.
9. tabula
Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi Proton Bank un Nea Proton Bank
Atbalsta saņēmējs
Pasākums
Atbalsta veids
Atbalsta summa (miljonos EUR)
Proton Bank darbības
Pr1
Rekapitalizācija
80
Nea Proton Bank darbības
NP1
Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no PB uz NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizācija
515
NP3
Rekapitalizācija
395
Piešķirtā kapitāla atbalsta kopsumma
2 111,6
Atbalsta saņēmējs
Pasākums
Atbalsta veids
Proton Bank darbības
Pr2
Obligāciju aizdevums
78
Pr3
Garantija
149,4
Piešķirtā likviditātes atbalsta kopsumma
227,4
6.1.2. Saderības novērtējuma juridiskais pamats
(198)
Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.
(199)
Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir izpildītas attiecībā uz spriedzes atkārtošanos finanšu tirgos. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu (117) un 2013. gada Banku paziņojumu (118).
(200)
Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu, kā arī valsts atbalsta pasākumu apstiprinājumos, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām (119), Komisija atzina, ka Grieķijas ekonomikā pastāv nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts.
(201)
Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem:
a) piemērotība- atbalstam jābūt pareizi orientētam, lai varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst smagus traucējumus ekonomikā; tas nenotiks, ja pasākums nebūs piemērots traucējumu novēršanai;
b) nepieciešamība- atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai;
c) samērīgums- pasākuma pozitīvā ietekme pareizi jālīdzsvaro ar konkurences traucējumiem, lai šādi traucējumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu.
(202)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā.
(203)
Rekapitalizācijas paziņojums (120) deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.
(204)
Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā (121) paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Vērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 7. tabulā minētos pasākumus.
6.1.3. Atbalsta pasākumu saderības novērtējums saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu
6.1.3.1. Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumu saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu
(205)
Pr1, Pr2 un Pr3 pasākums tika piešķirts saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Minētajā shēmā iekļautie pasākumi jau bija novērtēti kā saderīgi ar iekšējo tirgu Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumā.
6.1.3.2. NP1 un NP2 pasākumu saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu
(206)
Komisija apstiprināja NP1 un NP2 pasākumu kā glābšanas atbalstu Nea Proton lēmumā par procesa uzsākšanu. Tomēr, kā minēts 142. apsvērumā, Komisija pauda bažas par NP2 pasākuma apjoma nepieciešamību, kā arī par to, vai Nea Proton Bank spēs atsevišķi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, un tādēļ apšaubīja, ka atsevišķa rīcība būtu lētākā pieejamā izvēle. Šīs bažas tika kliedētas, pārdodot Nea Proton Bank Bankai 2013. gada 15. jūlijā. Tā kā Nea Proton Bank tika pārdota Bankai atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, Bankas samaksātā atlīdzība ir uzskatāma par tirgus cenu. Līdz ar to pašu kapitāla summa, kuru valsts iepludināja pirms pārdošanas, bija nepieciešama sekmīgai pārdošanai. Nea Proton Bank integrācija Bankas darbībā atrisinās Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas problēmas, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu, ko Banka iesniedza Komisijai.
6.1.3.3. NP3 pasākuma saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu
6.1.3.3.1. Piemērotība
(207)
Attiecībā uz NP3 pasākuma - HFSF veiktās kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank EUR 395 miljonu apmērā pirms tās pārdošanas Bankai - piemērotību Komisija uzskata šo pasākumu par piemērotu, jo tas palīdzēja uzturēt Nea Proton Bank darbības. Minēto darbību nevarētu turpināt bez HFSF atbalsta, jo Nea Proton Bank bija negatīvs kapitāls laikā, kad to pārdeva Bankai, un zaudējumi turpināja augt. Neviena banka nepirktu Nea Proton Bank bez iepriekšējas rekapitalizācijas. Tādējādi šis pasākums nodrošināja Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Tādēļ Komisija secina, ka minētais pasākums bija piemērots kā glābšanas atbalsts.
6.1.3.3.2. Nepieciešamība
(208)
Saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam šā pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai.
(209)
Kā Grieķijas Banka apgalvoja 2013. gada 19. jūlija vēstulē, ja Nea Proton Bank tiktu likvidēta, tas izplatītu kaitējumu tālāk, liktu uzliesmot jaunai sistēmiskai krīzei un apdraudētu uzticību, kas tikai nesen tika atjaunota banku sistēmā pēc rekapitalizācijas procesa pabeigšanas. Komisija uzskata, ka šie finanšu stabilitātes elementi apliecina NP3 pasākuma nepieciešamību.
(210)
Attiecībā uz intervences mērogu - EUR 395 miljonu summa tika noteikta atklātā un nediskriminējošā konkursa procesā. Banka veica Nea Proton Bank rūpīgu izpēti. Bankas piedāvājums, paredzot rekapitalizāciju EUR 395 miljonu apmērā pirms Nea Proton Bank iegādes, tika aprēķināts tā, lai atbilstu minimālajam kapitāla pietiekamības rādītājam 9 % un nodrošinātu vēl papildu EUR 119 miljonu ieguldījumu saistībā ar paredzamajiem papildu zaudējumiem no aizdevumiem un paredzamajiem zaudējumiem pirms nodokļa atskaitīšanas laikā līdz 2016. gadam. Komisija secina, ka atbalsts EUR 395 miljonu apmērā bija nepieciešams.
(211)
Attiecībā uz atlīdzību par atbalstu, ņemot vērā, ka pārdošanas cena bija viens euro, HFSF neatgūs nekādus naudas līdzekļus. Tās iemaksa ir uzskatāma par dotāciju. Kā norādīts Rekapitalizācijas paziņojuma 44. punktā, nepietiekami atlīdzināta rekapitalizācija ir pieņemama tikai attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām, kas nespēj maksāt nekādu atlīdzību. Komisija uzskata, ka tā ir arī Nea Proton Bank gadījumā. Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu.
(212)
Noslēgumā, šis pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida, lai varētu sasniegt mērķi ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un ekonomikā kopumā.
6.1.3.3.3. Samērīgums
(213)
Komisija atzīmē, ka pēc Nea Proton Bank apvienošanās ar Banku absorbcijas ceļā Nea Proton Bank saimnieciskā darbība tika nodota Bankai. Fakts, ka atbalsts izglāba minēto saimniecisko darbību, teorētiski varēja radīt konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija norāda uz Nea Proton Bank nelielo izmēru un pārdošanas procesu, kurā konkurentiem bija iespēja pieteikties Nea Proton Bank iegādei. Turklāt uzreiz pēc Nea Proton Bank saimnieciskās darbības nodošanas tā tiks pilnībā integrēta Bankā un pārtrauks eksistēt kā atsevišķa saimnieciskā darbība vai konkurents. Tādēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neradīja liekus konkurences izkropļojumus.
6.1.3.3.4. Secinājums par NP3 pasākuma saderību ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu
(214)
Tādējādi Komisija secina, ka NP3 pasākums ir piemērots, nepieciešams un - ņemot vērā būtisko pārstrukturēšanu, kas paredzēta Bankai, kurā pašlaik ietilpst Nea Proton Bank saimnieciskā darbība, - samērīgs ar plānoto mērķi.
6.1.4. Atbalsta pasākumu saderība ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(215)
Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 60., 61., 78. un 79. apsvērumā attiecībā uz NP1 un NP2 pasākumu Komisija atzīmēja, ka Nea Proton Bank varbūt nespēs atlīdzināt saņemto valsts atbalstu, un uzsvēra, ka atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas. Komisija 211. apsvērumā norādīja attiecībā uz atlīdzību par NP3 pasākumu, ka, ņemot vērā Nea Proton pārdošanas cenu viena euro apmērā, HFSF neatgūs neko no tieši pirms pārdošanas iepludinātajiem EUR 395 miljoniem (NP3 pasākuma). Turklāt Grieķija neatgūs neko no priekšrocību akcijām, kas emitētas 2009. gada maijā, jo kapitāla prasījumi par tām paliks likvidētajā Proton Bank. Tādēļ Komisija secina, ka atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.
6.1.4.1. Nea Proton Bank darbības ilgtermiņa dzīvotspēja pārdošanas ceļā
(216)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punkts paredz, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. Tādējādi dalībvalstis var sekmēt dzīvot nespējīgo dalībnieku izstāšanos, nodrošinot šīs izstāšanās procesa norisi atbilstošā termiņā, lai saglabātu finanšu stabilitāti.
(217)
Nea Proton lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai Nea Proton Bank varēsi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju atsevišķā veidā, un norādīja uz sinerģiju, kas sasniedzama, integrējot to lielākā finanšu struktūrā.
(218)
Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punkts paskaidro, ka neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs, var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu un palīdz atjaunot uzticību tirgū. Turklāt saskaņā ar MEFP ir jāpanāk banku sektora turpmāka konsolidācija un HFSF ir jāpārdod Nea Proton Bank līdz 2013. gada 15. jūlijam.
(219)
Kā minēts 7.5.2. punktā, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka Nea Proton Bank darbība tiek nodota Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt fakts, ka Nea Proton Bank tiek pilnībā integrēta Bankā un vairs nav atsevišķs konkurents, ir uzskatāms par padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama saistībā ar nepietiekamu atlīdzību no valsts atbalsta.
6.1.4.2. Pašu ieguldījums un sloga sadale
(220)
Nea Proton lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai pārstrukturēšanas izmaksas bija ierobežotas līdz minimumam. Šo šaubu pamatā bija novērojums, ka Nea Proton Bank nevar atsevišķā veidā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju bez lielām izmaksām. Nea Proton Bank integrācija Bankā, lielākā struktūrā ar izveidotu IT infrastruktūru un riska pārvaldības struktūru, kliedē šīs bažas. Pārdošana Bankai veicināja pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu līdz minimumam.
(221)
Attiecībā uz akcionāru un subordinētā parāda turētāju ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā Komisija jau konstatēja Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 77. apsvērumā, ka akcionāri un subordinētā parāda turētāji netika nodoti Nea Proton Bank, bet palika Proton Bank, proti, likvidējamā struktūrā. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tika nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem.
6.1.4.3. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(222)
Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punkts paredz, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem - pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu, kuros saņēmēja banka darbosies, īpašībām.”
(223)
Attiecībā uz saņemtā atbalsta summu Komisija atzīmē kopējā atbalsta summu, kas saņemta kā kapitāls EUR 2 111,6 miljonu apmērā (Pr1, NP1, NP2, NP3), papildus valsts likviditātes atbalstam EUR 149,4 miljonu apmērā (Pr3) un Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 78 miljonu vērtībā (Pr2). Pr1 pasākums tolaik atbilda 4,6 % no Proton Bank RWA. NP1 pasākums, Proton Bank darbību nodošanas Nea Proton Bank radītā trūkstošā finansējuma segšana, 2010. gada beigās atbilda aptuveni 36 % no Proton Bank RWA jeb 84 % no Nea Proton Bank RWA tās izveides laikā. HFSF veiktā sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank NP2 pasākuma ietvaros atbilda aptuveni 18,8 % no Nea Proton Bank RWA tās izveides laikā. Papildu akciju kapitāla iepludināšana NP2 pasākuma ietvaros atbilda aptuveni 34,2 % no Nea Proton Bank RWA (pamatojoties uz 2012. gada 31. decembra datiem (122)). Kā minēts New Proton lēmuma par procedūras sākšanu 80. apsvērumā, NP1 un NP2 pasākumi veidoja vairāk nekā 50 % no Proton Bank RWA jeb vairāk nekā 130 % no Nea Proton Bank RWA. Akciju kapitāla iepludināšana pirms pārdošanas Bankai, proti, NP3 pasākums, atbilda aptuveni 48,7 % no Nea Proton Bank RWA (pamatojoties uz 2013. gada 31. maija datiem). Šādas atbalsta summas, apvienojumā ar atlīdzības neesību, mudina būtiski samazināt saņēmēja klātbūtni tirgū.
(224)
Attiecībā uz tirgu, kurā Nea Proton Bank darbojās, Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 82. apsvērumā Komisija norādīja, ka Proton Bank bija ļoti maza banka (aptuveni 1 % tirgus daļa no Grieķijas banku kopējiem aktīviem) un attiecīgi Proton Bank aktīvi un pasīvi, kas tika nodoti Nea Proton Bank, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā. Tādēļ tā secināja, ka, neraugoties uz ārkārtīgi lielo atbalsta summu, konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts Nea Proton Bank, ir uzskatāmi par ierobežotiem.
(225)
Turklāt Nea Proton Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā izsolē. Pēc pārdošanas Nea Proton Bank vairs neeksistēja kā atsevišķs konkurents, jo tika pilnībā integrēta Bankā.
(226)
Komisija secina, ka, ņemot vērā Nea Proton Bank mazo izmēru, atklāto pārdošanas procesu un faktu, ka Nea Proton Bank neturpina eksistenci kā atsevišķs konkurents, nav notikusi nepamatota konkurences izkropļošana, neraugoties uz ļoti lielo atbalsta summu un atlīdzības neesību.
6.1.4.4. Secinājums par saderību ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(227)
Pamatojoties uz analīzi 216.-226. apsvērumā, Komisija secina, ka Nea Proton Bank pārdošana un integrācija Bankā nodrošina Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspēju, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nenotiek nepamatoti konkurences izkropļojumi.
(228)
Tādējādi visi 7. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir jāatzīst par saderīgiem ar iekšējo tirgu.
6.2. AR NEW TT BANK SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
6.2.1. Atbalsta esība un apjoms
(229)
Komisijai ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
6.2.1.1. Atbalsta esība nodoto T Bank aktīvu un pasīvu trūkstošā finansējuma segšanā (T pasākums)
(230)
T Bank lēmuma 26.-32. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka T pasākums, HDIGF noregulējuma shēmas un HFSF intervence, lai segtu trūkstošo finansējumu aktīvos un pasīvos, kas nodoti TT Bank, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Minētā lēmuma 33. apsvērumā Komisija atzina T Bank saimniecisko darbību, kas nodota TT Bank, par valsts atbalsta saņēmēju, jo tā turpināja eksistēt, pateicoties saņemtajam atbalstam.
6.2.1.2. Atbalsta esība rekapitalizācijā, kas piešķirta saskaņā ar TT Bank rekapitalizācijas pasākumu (TT pasākums)
(231)
Grieķijas valsts EUR 224,96 miljonu kapitāla iepludināšana TT Bank (TT pasākums) tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā (123). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar to piešķirtie pasākumi būs uzskatāmi par valsts atbalstu. Tādējādi TT pasākums ir uzskatāms par atbalstu TT Bank.
(232)
Kā Komisija konstatēja New TT lēmuma par procedūras sākšanu 98. apsvērumā, New TT Bank pārņem saimniecisko darbību, ko iepriekš veica TT Bank, tostarp T Bank.
6.2.1.3. Atbalsta esība New TT Bank trūkstošā finansējuma segšanā (NTT1 pasākums)
(233)
New TT lēmuma par procedūras sākšanu 53.-57. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NTT1 pasākums, HFSF intervence, lai segtu New TT Bank trūkstošo finansējumu, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Minētā lēmuma 54. apsvērumā Komisija atzina New TT Bank par ekonomisko saņēmēju, jo New TT Bank pārņēma TT Bank saimniecisko darbību, kura turpināja darbību saņemtā atbalsta rezultātā.
6.2.1.4. Atbalsta esība sākotnējā akciju kapitāla iepludināšanā (NTT2 pasākums)
(234)
New TT lēmuma par procedūras sākšanu 49.-52. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NTT2 pasākums, HFSF veiktā sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana EUR 500 miljonu apmērā par labu New TT Bank, ir uzskatāms par valsts atbalstu New TT Bank Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
6.2.1.5. Atbalsta esība Bankai kā New TT Bank pircējai
(235)
Banka iegādājās New TT Bank akcijas atklātas un nediskriminējošas konkursa procedūras ietvaros. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Grieķijas iestādēm 2013. gada 15. jūlijā, finanšu konsultants sazinājās ar daudzām ārvalstu un Grieķijas bankām un investoriem, un tikai četras lielākās Grieķijas bankas iesniedza galīgos piedāvājumus. Fakts, ka finanšu konsultants sazinājās ar daudzām bankām, ļauj Komisijai secināt, ka konkursa process bija atklāts un nediskriminējošs. Bankas piedāvājums tika atzīts par labāko, ņemot vērā piedāvātās atlīdzības apjomu un veidu.
(236)
Konkrētāk, Banka piekrita maksāt HFSF kopumā EUR 681 miljonu kā no jauna emitētas parastās akcijas. Otrs lielākais piedāvājums bija skaidras naudas piedāvājums EUR 500 miljonu apmērā. Tādējādi tas bija par 26,58 % mazāks nekā Bankas piedāvājums. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 8. jūlija vēstuli neviens skaidras naudas piedāvājums no iekšzemes bankas netiks ņemts vērā, ciktāl tas būs atkarīgs no Eurosistēmas finansējuma, un jo īpaši - ja būs saņēmis ārkārtas likviditātes palīdzību. Tādējādi otrs lielākais piedāvājums neatbilda Grieķijas Bankas prasībām.
(237)
Jāpiebilst arī, ka saskaņā ar pārdošanas līgumu HFSF saņēma 1 418,75 miljonus jaunu parasto Bankas akciju par piedāvājuma cenu EUR 0,48 par vienu akciju (124). HFSF piederošā daļa Bankā palielinājās no 93,55 % līdz 95,23 %.
(238)
Tādēļ Komisija secina, ka šī iegāde nav uzskatāma par atbalstu pircējam.
6.2.1.6. Secinājums par atbalsta esību
(239)
Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka T, TT, NTT1 un NTT2 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. Attiecībā uz T pasākumu Komisija secina, ka atbalsts tika sniegts T Bank darbībai, jo tā tika nodota TT Bank un vēlāk - New TT Bank. Attiecībā uz TT pasākumu Komisija secina, ka atbalsts tika sniegts TT Bank darbībai, kas tika nodota New TT Bank. NTT1 un NTT2 pasākumu saņēmējs ir New TT Bank.
(240)
Tādējādi Komisija secina, ka T Bank saimnieciskā darbība, nododot to TT Bank un vēlāk New TT Bank, ir guvusi labumu no rekapitalizācijas atbalsta EUR 677 miljonu apmērā, bet TT Bank veiktā darbība, kas tika nodota New TT Bank, ir guvusi labumu no valsts atbalsta kā kapitāla atbalsta EUR 4 457,96 miljonu apmērā (TT, NTT1 un NTT2 pasākumi).
10. tabula
Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi T Bank, TT Bank un New TT Bank
Atbalsta saņēmējs
Pasākums
Apraksts
Atbalsta summa (miljonos EUR)
T-Bank darbība
T
Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T uz TT
677
TT Bank darbība
TT
Rekapitalizācija
224,96
New TT Bank darbība
NTT1
Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank
3 732,6
NTT2
Sākotnējais akciju kapitāls
500
6.2.2. Saderības novērtējuma juridiskais pamats
(241)
Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.
(242)
Kā paskaidrots 199. un 200. apsvērumā, juridiskajam pamatam, vērtējot atbalsta pasākumus Grieķijas bankām, pašlaik ir jābūt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.
(243)
Kā paskaidrots 201. apsvērumā, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem - piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.
(244)
Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā.
(245)
Rekapitalizācijas paziņojums (125) deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.
(246)
Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā (126) paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Vērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 8. tabulā minētos pasākumus.
6.2.3. Atbalsta pasākumu saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu
6.2.3.1. T pasākuma saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu
(247)
Attiecībā uz T pasākumu Komisija T Bank lēmumā konstatēja, ka intervence atbilst Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta prasībām, un nolēma, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu saistībā ar finanšu stabilitāti sešu mēnešu laikposmā no minētā lēmuma pieņemšanas datuma. Grieķijas iestādes neiesniedza atjauninātu TT Bank pārstrukturēšanas plānu, kurā būtu ņemta vērā T Bank darbības integrācija TT Bank, pirms minētā sešu mēnešu laikposma beigām. Tomēr New TT lēmuma par procedūras sākšanu 83. apsvērumā Komisija atzina, ka minētā bezdarbība ir saprotama, jo pa to laiku tika pieņemts lēmums par TT Bank likvidāciju. Tā kā Grieķijas iestādes iesniedza New TT Bank pārstrukturēšanas plānu 2013. gada janvārī un atjauninātu plānu 2013. gada martā, kuros abos bija iekļautas T Bank darbības, kas tika nodotas TT Bank, Komisija New TT lēmumā par procedūras sākšanu provizoriski apstiprināja T pasākumu kā glābšanas atbalstu līdz brīdim, kad tiks pieņemts galīgais lēmums par T, TT, NTT1 un NTT2 pasākumu.
6.2.3.2. TT pasākuma saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu
(248)
Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā (127) jau secināja, ka TT pasākums, kas tika piešķirts 2009. gada maijā rekapitalizācijas pasākuma ietvaros kā daļa no Grieķijas banku atbalsta shēmas, ir saderīgs glābšanas atbalsts saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu. 2008. gada 19. novembra lēmums neatsaucās uz Rekapitalizācijas paziņojumu, kas tolaik vēl nebija pieņemts.
6.2.3.3. NTT1 un NTT2 pasākumu saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu
(249)
Komisija jau uz laiku apstiprināja NTT1 un NTT2 pasākumu kā glābšanas atbalstu New TT lēmumā par procedūras sākšanu.
6.2.4. T, TT, NTT1 un NTT2 atbalsta pasākumu saderība ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
6.2.4.1. Atbilstošas atlīdzības par atbalstu neesība, kas jāņem vērā, vērtējot saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(250)
T Bank lēmuma 45. apsvērumā Komisija atzīmēja, ka, iespējams, HDIGF un HFSF neatgūs nekādus naudas līdzekļus un tādēļ trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T Bank uz TT Bank, ir uzskatāma par dotāciju. Turklāt, kā secināts New TT lēmuma par procedūras sākšanu 101. apsvērumā, HFSF var cerēt atgūt tikai daļu no savas sākotnējā akciju kapitāla iepludināšanas EUR 500 miljonu apmērā (NTT2 pasākums). Komisija arī konstatēja, kaHFSF nesaņems atlīdzību, kas segtu trūkstošo finansējumu, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (NTT1 pasākums), un ir ļoti maza varbūtība, ka HFSF atgūs kaut ko no EUR 3,7 miljardiem. Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka, visticamāk, valsts neatgūs neko attiecībā uz TT pasākumu, jo tās kapitāla prasības, kas bija saistītas ar 2009. gada maijā emitētajām priekšrocību akcijām, palika TT Bank, kas tika nodota likvidācijai.
(251)
Kā norādīts New TT lēmuma par procedūras sākšanu 77. un 102. apsvērumā, atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.
6.2.4.2. New TT Bank darbības ilgtermiņa dzīvotspēja pārdošanas ceļā
(252)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punkts paredz, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē.
(253)
New TT lēmuma par procedūras sākšanu 3.2.4.1. punktā Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai New TT Bank varēs atsevišķā veidā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju un vai New TT Bank varēs nodrošināt plānoto ienākumu pieaugumu. Turklāt tā norādīja, ka New TT Bank ir veikusi tikai dažus pasākumus peļņas palielināšanai un nav veikti nekādi New TT Bank pasākumi, kas samazinātu personāla izmaksas un racionalizētu filiāļu tīklu. Tā arī atsaucās uz sinerģiju, kas sasniedzama, integrējot New TT Bank lielākā finanšu struktūrā.
(254)
Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punkts paskaidro, ka neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs, var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu un var palīdzēt palīdz atjaunot uzticību tirgū. Turklāt saskaņā ar MEFP New TT Bank pārdošana bija prioritārs pasākums, ņemot vērā sabiedrības intereses un finanšu stabilitāti, kā arī HFSF aktīvu aizsardzību.
(255)
Kā minēts 7.5.2. punktā, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka New TT Bank darbība tiek nodota Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. New TT Bank pārtrauc darbību kā patstāvīgs konkurents. New TT Bank un Bankas darbību apvienošana tika pabeigta līdz 2014. gada 14. aprīlim. Filiāļu tīkls ar zīmolu Hellenic Postbank tiks samazināts (Banka plāno saglabāt zīmolu Hellenic Postbank vairākām filiālēm, bet T bank zīmols netiks saglabāts un T bank filiāļu tīkls tiks gandrīz pilnībā slēgts), un atbalsta birojs un citas galvenās mītnes funkcijas tiks pilnībā operatīvi integrētas Bankā. Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama nepietiekamās atlīdzības dēļ.
6.2.4.3. Pašu ieguldījums un sloga sadale
(256)
Komisijas bažas, kas paustas New TT lēmuma par procedūras sākšanu 99. apsvērumā attiecībā uz to, vai pārstrukturēšanas izmaksas nebija uzpūstas, ņemot vērā to, ka New TT Bank pārstrukturēšana notika atsevišķi, kliedēja Brīvprātīgās izstāšanās shēma (128), kuru New TT Bank atsevišķi īstenoja 2013. gada jūlijā, un New TT Bank pārdošana Bankai. Konkrētāk, filiāļu tīkla racionalizācija, T Bank pilnīga integrācija un New TT Bank pilnīga darbības integrācija Bankā ierobežo pārstrukturēšanas izmaksas līdz minimumam.
(257)
Attiecībā uz akcionāru un subordinētā parāda turētāju sloga sadali Komisija jau konstatēja New TT lēmuma par procedūras sākšanu 100. apsvērumā, ka akcionāri un subordinētā parāda turētāji netika nodoti New TT Bank, bet palika TT Bank, proti, likvidējamā struktūrā. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tika nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem.
(258)
Tādēļ Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas izmaksas bija ierobežotas līdz minimumam un tika nodrošināta pietiekama sloga sadale. Tomēr, kā jau secināts 251. apsvērumā, atlīdzības neesība radīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.
6.2.4.4. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(259)
Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punkts paredz, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem - pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu, kuros saņēmēja banka darbosies, īpašībām.”
(260)
Attiecībā uz saņemtā atbalsta summu Komisija atgādina, ka New TT lēmuma par procedūras sākšanu 104. apsvērumā tā bija norādījusi - New TT Bank saņēma atbalstu EUR 4,6 miljardu apmērā (NTT1 un NTT2 pasākumi), un tas bija vairāk nekā 70 % no TT Bank RWA un vairāk nekā 90 % no New TT Bank RWA. Komisija arī norādīja, ka TT Bank (juridiska persona, kas iepriekš veica darbības, kuras tika nodotas New TT Bank) iepriekš bija saņēmusi atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (129) - TT Bank saņēma pirmo kapitāla iepludināšanu EUR 224,96 miljonu apmērā kā priekšrocību akcijas (TT pasākums), un tolaik tas atbilda 2,9 % no tās RWA. Turklāt, noregulējot T Bank, tās darbības, kas tika nodotas TT Bank, saņēma noregulējuma atbalstu aptuveni EUR 678 miljonu apmērā (T pasākums), un tas atbilda 37,7 % no T Bank RWA šīs apvienošanās atskaites datumā (2011. gada 31. martā). Šādas atbalsta summas apvienojumā ar atlīdzības neesību mudina veikt padziļinātu pārstrukturēšanu.
(261)
No otras puses, New TT lēmuma par procedūras sākšanu 104. apsvērumā Komisija raksturoja apstākļus, kādos atbalsts tika piešķirts. Konkrētāk, liela daļa zaudējumu, kas TT Bank radās pēdējos gados, šķiet, radās nevis no riskantām darbībām, bet no GGB turēšanas. Komisija arī konstatēja, ka lielos aizdevumu zaudējumus, kreditējot mājsaimniecības un korporācijas, lielākoties radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Tādēļ šķiet, ka atbalsts radīja nelielus konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija konstatēja, ka TT Bank proporcionāli tās lielumam turēja daudz vairāk GGB nekā citas bankas Grieķijā, un šis apstāklis liecina par noteiktu neapdomīgu riskēšanu.
(262)
Kā jau minēts, New TT Bank pārtrauc darboties kā patstāvīgs konkurents, kas pats nosaka savu politiku. Bankas pārstrukturēšanas plāna pamatā ir pieņēmums par New TT Bank pilnīgu integrāciju, pat ja Banka turpinās izmantot zīmolu Hellenic Postbank dažām filiālēm un produktiem.
(263)
Attiecībā uz tirgu, kurā New TT Bank darbojās, New TT lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumā Komisija norādīja, ka TT Bank bija vidēja lieluma Grieķijas banka (aptuveni 6 % no noguldījumiem) un ka TT Bank aktīvi un pasīvi, kas tika nodoti New TT Bank, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā. Tādēļ tā secināja, ka, neraugoties uz ārkārtīgi lielo atbalsta summu, konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts New TT Bank, ir uzskatāmi par drīzāk ierobežotiem.
(264)
Plānotā filiāļu tīkla ar zīmolu Hellenic Postbank samazināšana, likvidējot aptuveni 50 (130) no 196 filiālēm, papildus apstiprina 263. apsvērumā sniegto vērtējumu, ka konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts New TT Bank, ir uzskatāmi par drīzāk ierobežotiem.
(265)
Turklāt New TT Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā un nediskriminējošā izsolē.
(266)
Būtiska daļa no NTT1 un NTT2 atbalsta pasākumiem bija nepieciešama tādēļ, ka notika atteikšanās no parāda par labu valstij (īstenojot PSI programmu) un recesija bija ārkārtīgi ilga, nevis nepareizas kreditēšanas prakses rezultātā. Turklāt New TT Bank darbības mērogs bija neliels, pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs un New TT Bank neturpinās darboties kā patstāvīgs konkurents. Tādējādi Komisija secina, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un atbilstošas atlīdzības nemaksāšanu par piešķirto valsts atbalstu, nav radušies nevajadzīgi konkurences izkropļojumi.
6.2.4.5. Secinājums par T, TT, NTT1 un NTT2 atbalsta pasākumu saderību ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(267)
Komisija secina, ka New TT Bank pārdošana Bankai un ar to saistītā pārstrukturēšana nodrošina New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspēju, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un nevajadzīgu konkurences izkropļojumu novēršanu.
(268)
Visi 8. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir jāatzīst par saderīgiem ar iekšējo tirgu.
7. BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
7.1. ATBALSTA ESĪBA UN APJOMS
(269)
Komisijai bija jākonstatē valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
7.1.1. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu
7.1.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)
(270)
Komisija jau konstatēja lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu (131), ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Garantiju nenokārtotā summa uz 2011. gada 15. aprīli bija EUR 13 600 miljoni, un 2013. gada 30. novembrī tā sasniedza EUR 13 932 miljonus. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, ir uzskatāms par atbalstu.
7.1.1.2. Valsts rekapitalizācija, kas piešķirta saskaņā ar Rekapitalizācijas shēmu (A pasākums)
(271)
Komisija jau konstatēja 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, būs uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma EUR 950 miljonus kā priekšrocību akcijas, un tie veidoja 2 % no Bankas RWA (132).
(272)
Grieķija 2010. gadā veica vairākas izmaiņas minēto priekšrocību akciju tehniskajos parametros. Tā kā šīs izmaiņas palielināja atlīdzību valstij, katru gadu automātiski palielinot kuponu par 2 %, ja priekšrocību akcijas netiek izpirktas piecu gadu laikā, Komisija secina, ka izmaiņas tehniskajos parametros neradīja nekādas priekšrocības Bankai un tādēļ nav uzskatāmas par papildu valsts atbalstu.
7.1.2. Atbalsta esība valsts garantētajā ELA (L2 pasākums)
(273)
Komisija 2008. gada Banku paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, no finanšu iestādes iekasējamo procentu likmi un valsts pretgarantiju neesību. Tā kā Bankai valsts garantētā ELA neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, tā ir uzskatāma par atbalstu.
(274)
Valsts garantētā ELA atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Līguma 107. panta 1. punktā. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. ELA ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams finansējuma vairumtirdzniecības tirgus un parastās Eurosistēmas pārfinansēšanas operācijas. Tādējādi Bankai valsts garantētā ELA radīja priekšrocības. Tā kā ELA aprobežojas ar banku nozari, šis pasākums ir selektīvs. Un, tā kā valsts garantētā ELA ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(275)
Valsts garantētā ELA (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Laika gaitā valsts garantētās ELA summa ir mainījusies. 2012. gada 31. decembrī tā bija aptuveni EUR 12 miljardi.
7.1.3. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību
7.1.3.1. Pirmā pagaidu rekapitalizācija (B1 pasākums)
(276)
Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā Komisija jau secināja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija ir uzskatāma par valsts atbalstu. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 3 970 miljoni.
7.1.3.2. Otrā pagaidu rekapitalizācija (B2 pasākums)
(277)
B2 pasākums tika īstenots no HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 47. apsvērumā, ietvēra valsts līdzekļus.
(278)
Attiecībā uz priekšrocības esību B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nespētu uz šādiem noteikumiem palielināt kapitālu tirgū. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums tika darīts pieejams tikai Bankai, tas ir selektīvs pēc rakstura.
(279)
B2 pasākuma rezultātā Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, kas bija nepieciešami, lai varētu arī turpmāk izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B2 pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(280)
Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. To kā atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1 341 miljons.
7.1.3.3. Saistību vēstule (B3 pasākums)
(281)
Ar B3 pasākumu HFSF apņēmās nodrošināt papildu kapitālu, kas nepieciešams Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai, par summu, ko pieprasīja Grieķijas Banka saistībā ar 2012. gada spriedzes testu. HFSF saņem līdzekļus no valsts. Tādēļ Komisija secina, ka šī vēstule uzliek saistības valsts līdzekļiem. Apstākļus, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, precīzi definē un ierobežo likums. Līdz ar to šo valsts līdzekļu izmantojums ir saistāms ar valsti. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu EUR 528 miljonu apmērā.
(282)
Saistību vēstule radīja priekšrocības Bankai, jo tā apliecināja noguldītājiem, ka Banka varēs palielināt visu kapitāla summu, kas tai jāpalielina, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Banka to nevarēs iegūt tirgū. Minētās saistības arī atviegloja privātā kapitāla ieguvi tirgū, jo investori bija pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu kapitāla tirgū, HFSF to nodrošinās. Neviens privātais investors nebūtu piekritis uzņemties saistības nezinot rekapitalizācijas noteikumus, un tolaik Bankai nebija pieejams kapitāla tirgus.
(283)
Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B3 pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīt konkurences izkropļojumus.
(284)
Tādējādi B3 pasākums ir uzskatāms par atbalstu, un Grieķijas iestādes to paziņoja kā valsts atbalstu 2012. gada 27. decembrī.
7.1.3.4. 2013. gada pavasara rekapitalizācija (B4 pasākums)
(285)
2013. gada pavasara rekapitalizācija (B4 pasākums) ir pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākuma) un saistību vēstules (B3 pasākuma) pārvēršana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 5 839 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tā kā B4 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākumu gadījumā. Salīdzinājumā ar B3 pasākumu, kas bija tikai saistības, nevis faktiska rekapitalizācija, B4 pasākums palielināja Bankas kapitāla pietiekamību un tādēļ bija izdevīgāks.
(286)
Komisija atzīmē, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kuras darbojās Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs, tādās kā Rumānija un Bulgārija. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt darbības ārvalstīs, likvidējot šīs darbības vai pārdodot uzņēmumus. Turklāt Bankas apdrošināšanas darbības Grieķijā konkurē ar citu dalībvalstu apdrošināšanas sabiedrību meitasuzņēmumu darbībām. Tādējādi šis pasākums rada konkurences traucējumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādēļ B4 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.
7.1.3.5. Secinājums par B1, B2, B3 un B4 pasākumu
(287)
B1, B2, B3 un B4 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir EUR 5 839 miljoni, un tā ir arī valsts atbalsta summa, ko HFSF faktiski izmaksāja Bankai.
(288)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2, B3 un B4 pasākums tika piešķirts viena gada laikā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RWA. Tādējādi radās jautājums, kura līmeņa RWA jāizmanto, proti, vai tā, kura bija šā laikposma sākumā, vai tā, kura bija beigās. B1, B2, B3 un B4 pasākuma mērķis bija apmierināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem, kapitāla vajadzības, kuras apmierināja šie pasākumi, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir jāsalīdzina ar Bankas RWA2012. gada 31. martā. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu kapitāla vajadzības - uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākumi bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas perimetru, kurā tā darbojās 2012. gada 31. martā.
(289)
Pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas un saistību vēstules kopsumma bija EUR 5 839 miljoni. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 13,8 % no Bankas RWA.
7.1.3.6. 2014. gada rekapitalizācijas saistības (C pasākums)
(290)
Banka 2014. gada 31. martā saņēma HFSF saistību vēstuli, kurā HFSF apņēmās piedalīties Bankas akciju kapitāla palielināšanā par summu EUR 2 864 miljonu apmērā (C pasākums). 277. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ minētais pasākums paredzēja valsts līdzekļu izmantošanu. Šis pasākums radīja priekšrocības Bankai, jo nodrošināja, ka Banka iegūs nepieciešamo kapitālu, tādējādi iedrošinot noguldītājus un atvieglojot kapitāla piesaisti no privātiem investoriem.
(291)
Ja privātie investori neparakstās uz visu kapitāla palielinājuma summu, HFSF ir faktiski jāiepludina kapitāls Bankā, pamatojoties uz saistību vēstuli. Šāda kapitāla iepludināšana, salīdzinot ar saistību vēstuli, radītu lielākas priekšrocības Bankai. Pretēji vienkāršai saistību vēstulei kapitāla faktiska iepludināšana palielina Bankas kapitāla pietiekamību.
(292)
Ne saistību vēstule, ne arī tās potenciālā īstenošana kapitāla faktiskas iepludināšanas veidā neatbilst tirgus ekonomikas investoru principam. Pat ja HFSF būtu jāiepērk jaunas akcijas par tādu pašu cenu kā privātajiem investoriem, HFSF dalības apstākļi būtu ļoti atšķirīgi no to privāto investoru apstākļiem, kuri parakstās uz jaunām akcijām. HFSF apņēmās vajadzības gadījumā parakstīties uz visu akciju kapitāla palielinājumu, pirms jebkurš privātais investors oficiāli apņemas iegādāties akcijas. Privātie investori, kuri iegādājas jaunas akcijas, var būt pārliecināti, ka jebkurā gadījumā Banka piesaistīs visu nepieciešamā kapitāla summu, jo HFSF darbosies kā nodrošinātāja un iegādāsies visas akcijas, uz kurām neparakstīsies privātie investori. Otrkārt, HFSF iesaistīsies tikai gadījumā, ja nebūs pietiekams privāto investoru pieprasījums izsludinātā cenu intervāla līmenī. Tādējādi HFSF nodrošinās kapitālu, kuru Banka nevarēs atrast tirgū, par tādu pašu vienas akcijas cenu. Attiecīgi HFSF nodrošinās kapitālu tādā apjomā un par tādu cenu, kādu tirgus nebūs gatavs nodrošināt.
(293)
Tā kā C pasākums tika piešķirts tikai Bankai, tas ir selektīvs. Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, kas bija nepieciešami, lai varētu arī turpmāk izpildīt Grieķijas Bankas noteiktās reglamentētās kapitāla prasības. Tādējādi tika radītas priekšrocības, kas izkropļoja konkurenci. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, C pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(294)
2014. gada rekapitalizācijas saistības ir uzskatāmas par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbalsta summa, kas iekļauta šajā pasākumā, bija EUR 2 864 miljoni, un 2013. gada 31. decembrī tā veidoja 7,5 % no Bankas RWA (133).
(295)
Ja HFSF faktiski iepludinās papildu kapitālu Bankā, īstenojot minētās saistības, palielināsies Bankas priekšrocības un konkurences izkropļojumi, bet nepalielināsies atbalsta nominālā summa (134).
7.1.4. Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu
(296)
A, B1, B2, B3, B4 un C pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
11. tabula
Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi Banka
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Atbalsta apjoms
Atbalsts/RWA
A
Priekšrocību akcijas
Kapitāla atbalsts
EUR 950 miljoni
2 %
B1, B2, B3 un B4
Pirmā pagaidu rekapitalizācija
Otrā pagaidu rekapitalizācija
Saistību vēstule
2013. gada pavasara rekapitalizācija
Kapitāla atbalsts
EUR 5 839 miljoni
13,8 %
C
2014. gada rekapitalizācijas saistības
Saistības nodrošināt kapitāla atbalstu
EUR 2 864 miljoni
7,5 %
Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts
EUR 9 653 miljoni
15,8 %
Kopējais Bankai izmaksātais kapitāls
EUR 6 789 miljoni (var pieaugt līdz EUR 9 653 miljoniem, ja HFSF būs jānodrošina visa 2014. gada aprīļa kapitāla palielinājuma summa)
23,7 %
Atsauce
Pasākums
Pasākuma veids
Atbalsta nominālā summa
L1
Likviditātes atbalsts
Garantija
EUR 13 932 miljoni
Uz 2013. gada 30. novembri
L2
Valsts garantētā ELA
Finansējums un garantija
EUR 12 000 miljoni
Uz 2012. gada 31. decembri
Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts
EUR 25 932 miljoni
7.2. SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS
(297)
Kā secināts 200. apsvērumā, juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (135).
(298)
Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā.
(299)
Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir atrodami Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.
(300)
Pārstrukturēšanas paziņojums definē Komisijas apstiprināto metodi pārstrukturēšanas plānu novērtēšanai, jo īpaši nepieciešamību atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.
(301)
Minēto sistēmu papildināja 2013. gada Banku paziņojums, kas piemēro tos atbalsta pasākumus, kuri paziņoti pēc 2013. gada 1. augusta.
7.2.1. Likviditātes atbalsta Bankai saderības novērtējuma juridiskais pamats (L1 pasākums)
(302)
Bankas jau saņemtais likviditātes atbalsts tika galīgi apstiprināts vairākos pēc kārtas pieņemtos lēmumos, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un pagarinājumiem (136). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē.
7.2.2. Priekšrocību akciju saderības novērtējuma juridiskais pamats (A pasākums)
(303)
Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas apstiprināts 2008. gadā Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros atbilstīgi 2008. gada Banku paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.2.3. Valsts garantētās ELA saderības novērtējuma juridiskais pamats (L2 pasākums)
(304)
Valsts garantētās ELA (L2 pasākuma) saderība vispirms ir jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Jebkura valsts garantētā ELA, kas piešķirta pēc 2013. gada 1. augusta, ir jāvērtē saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu.
7.2.4. HFSF rekapitalizāciju saderības novērtējuma juridiskais pamats (B1, B2, B3 un B4 pasākums)
(305)
HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms ir jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, tie neietilpst 2013. gada Banku paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.2.5. 2014. gada rekapitalizācijas saistību saderības novērtējuma juridiskais pamats (C pasākums)
(306)
2014. gada rekapitalizācijas saistību (C pasākuma) saderība jānovērtē, pamatojoties uz 2013. gada Banku paziņojumu, kas izvirza jaunas prasības attiecībā uz subordinēto kreditoru iemaksām un vadītāju atalgojumu, kā arī Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. C pasākuma saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.3. L2 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM UN 2013. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM
(307)
Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem - piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.
(308)
Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no vairumtirdzniecības tirgiem un bija pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā minēts 32. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot parastās pārfinansēšanas operācijas, Bankai bija nepieciešama valsts garantētā ELA, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, kas novērsa nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde.
(309)
Tā kā valsts garantētā ELA Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt darbību. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par […] bāzes punktiem augstāka nekā parastajās pārfinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa […] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ELA kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB pārfinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējā atlīdzība, ko iekasē valsts, ir uzskatāma par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ELA summu Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz faktiskajām Bankas vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu.
(310)
Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ELA izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī atzīmē, ka Grieķija ir apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi, kā analizēts 7.6. punktā, kuri papildus nodrošina, lai atkarība no likviditātes atbalsta beigtos iespējami drīz un minētais atbalsts būtu samērīgs.
(311)
Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada Banku paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada Banku paziņojums neparedzēja papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada Banku paziņojumam.
7.4. B1, B2, B3 UN B4 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM
(312)
Kā paskaidrots 201. apsvērumā, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (137) - piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.
(313)
Rekapitalizācijas paziņojums un 2011. gada Pagarināšanas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.
7.4.1. Pasākumu piemērotība
(314)
Komisija uzskata HFSF veiktās rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākumus) par piemērotām, jo tās novērsa Bankas bankrotu. Bez tām Banka nevarētu turpināt darbību, jo 2012. gada beigās tai bija negatīvs pašu kapitāls (138).
(315)
Saistībā ar to Komisija atzīmēja Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik valdošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to ekonomikas traucējumus būtu pastiprinājusi Bankas saistību neizpilde. Turklāt B1, B2, B3 un B4 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, nevis nepareizas Bankas vadības vai pārmērīgas riskēšanas dēļ. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.
(316)
Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu turpmāku atbalsta nepieciešamību Bankai nākotnē. Kā norādīts šā lēmuma 130.-132. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā minēts 102.-104. un 111. apsvērumā, Banka arī visaptveroši pārstrukturēja savu darbību, bet daudzviet izmaksu samazināšana un atsavināšana jau bija veikta. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas.
(317)
Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir veikti pietiekami aizsargpasākumi gadījumam, ja Banka nonāk valsts kontrolē, vai gadījumam, ja privātie akcionāri saglabā kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Komisija atzīmē, ka saistības, kas minētas 131. un 132. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darba aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojusies HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība.
(318)
Tādējādi B1, B2, B3 un B4 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākos zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbību neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums ir piemērots.
7.4.2. Nepieciešamība - atbalsta ierobežošana līdz minimumam
(319)
Saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams mērķa sasniegšanai.
(320)
Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.-2014. gadā varētu nodrošināt pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanos virs noteikta līmeņa, kā raksturots 3. tabulā. Tādēļ tā nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 316. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē.
(321)
Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF saņēma atlīdzību laikā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (139). Kā uzsvērts Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7-9 % intervālu, kas definēts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms aprobežojās ar vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B4 pasākumam). Kaut arī pirmā un otrā pagaidu rekapitalizācija neizraisīja esošā akcionāru sastāva atšķaidīšanu, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršana, būtiski atšķaidīja šo akcionāru sastāvu, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 1,4 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pagaidu rekapitalizācijas datuma. Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas.
(322)
Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas iekšzemes tirgū, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas iekļautas Rekapitalizācijas paziņojumā (140).
(323)
B3 pasākums bija kapitāla nodrošināšanas saistības. Minētās saistības, kuru uzņemšanās notika 2012. gada decembrī, tika īstenotas ar kapitāla faktisku iepludināšanu 2013. gada maijā un jūnijā, tikai piecus mēnešus vēlāk. Šā iemesla dēļ un 322. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par konkrētajām saistībām netika izmaksāta nekāda atlīdzība.
(324)
Attiecībā uz B4 pasākumu - saskaņā ar 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Kaut arī minētā rekapitalizācija nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (141). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas kapitāls bija negatīvs, un tās tirgus kapitalizācija bija tikai pāris simti miljoni euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienu laikā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka bijušo akcionāru sastāva atšķaidīšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 1,4 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai nebūtisku ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kas raksturota 322. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, Komisija uzskata emisijas cenu par pietiekami zemu.
(325)
Jāsecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida.
7.4.3. Samērīgums - pasākumi plašākas negatīvas ietekmes ierobežošanai
(326)
Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija bija apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi. Jo īpaši šīs saistības paredzēja, ka Bankas operācijas turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 131. un 132. apsvērumā. Grieķija arī apņēmās aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem ārvalstīs un no nebanku darbībām Grieķijā, kā minēts 133. apsvērumā. Konkurences traucējumu ierobežojumi tiks papildus novērtēti 7.6. punktā.
(327)
Bankā tika iecelts amatā arī uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu saistību pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāku negatīvo ietekmi.
(328)
Visbeidzot, 2014. gada 16. aprīlī Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks izskatīts 7.6. punktā.
(329)
Jāsecina, ka Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2, B3 un B4 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 15. punktu.
7.4.4. Secinājums par HFSF rekapitalizāciju atbilstību 2008. gada Banku paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam
(330)
Tādējādi Komisija secina, ka HFSF rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 15. punktu 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.
7.5. BANKAS VEIKTĀS NEW TT BANK UN NEA PROTON BANK IEGĀDES ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM
(331)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. un 40. punkts paskaidro, ka atbalstītu banku veiktās uzņēmumu iegādes parasti neatbilst pienākumiem ierobežot pārstrukturēšanas izmaksas un ierobežot konkurences traucējumus. Turklāt tās var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tādēļ Komisijai jānovērtē, vai Bankas veiktās iegādes ir iespējams savienot ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.
7.5.1. New TT Bank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.1.1. New TT Bank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(332)
Attiecībā uz darbības rentabilitāti Bankas veiktās iegādes sekmēs Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū rada iespēju īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā. Banka iegūs klientus un noguldītājus, vienlaikus būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas. Tā slēgs lielāko daļu filiāļu ar T Bank zīmolu un vairākas filiāles ar Hellenic Postbank zīmolu, kā arī racionalizēs galvenās mītnes funkcijas.
(333)
Attiecībā uz likviditātes stāvokli šis darījums labvēlīgi ietekmē arī Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību, būtiski to samazinot salīdzinājumā ar pārmērīgi augsto iepriekšējo līmeni, jo New TT Bank bija daudz vairāk noguldījumu nekā aizdevumu. Grieķijas Banka jo īpaši atzīmēja 2013. gada 8. jūlija vēstulē HFSF, ka Banka divus gadus pirms šā darījuma ir izjutusi lielu spiedienu. Grieķijas Banka konstatēja, ka Banka ir zaudējusi tirgus daļas Grieķijā un ir būtiski atkarīga no Eurosistēmas finansējuma un ārkārtas likviditātes palīdzības. Šajā vēstulē Grieķijas Banka atsaucās uz trūkstošā finansējuma lielo apjomu, konsolidēto aizdevumu un noguldījumu attiecību 132 % apmērā un klientu priekšstatu par Banku pasliktināšanos. Minētajā vēstulē Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas veiktā New TT Bank iegāde radīs “būtisku noguldījumu palielinājumu [Bankā], tādējādi uzlabojot tās kopējo finansējuma profilu, noguldītāju priekšstatus un Bankas spēju piesaistīt jaunus noguldījumus uz pievilcīgākiem noteikumiem nekā pašlaik”.
(334)
Tādējādi iegāde veicina Bankas likviditātes stāvokļa uzlabošanu, kas ir būtiski ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Komisija atzina šīs iegādes pozitīvo ietekmi vēstulē, ko tās dienesti 2013. gada 8. jūlijā nosūtīja HFSF. Minētajā vēstulē Komisija norādīja, ka Bankas pārstrukturēšanas plāna projekts, ko Grieķija iesniedza pirms New TT Bank iegādes, neatbilst ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas prasībai, jo Bankas bilance pārstrukturēšanas perioda beigās ir viegli ietekmējama. Tajā pašā vēstulē Komisija norādīja, ka “ar noguldījumiem bagātās [New TT Bank] iegāde būs galvenais ietekmējošais faktors [Bankas] bilances atveseļošanai un tādējādi - tās ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai”. Minētais novērtējums tika pamatots ar šādas iegādes ietekmi uz Bankas likviditātes stāvokli: “Pamatojoties uz 2012. gada beigu datiem, šī iegāde aizdevumu un noguldījumu attiecībai liks nekavējoties samazināties no 155 % uz 123 %, lai būtu iespējams izpildīt [Komisijas] prasību līdz 2017. gada beigām.”
(335)
Tādēļ Komisija uzskata, ka šī iegāde pozitīvi ietekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
7.5.1.2. Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamo atbalsta summu
(336)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.
(337)
Banka samaksāja pirkuma cenu jaunajās akcijās, tādēļ iegāde netika finansēta no valsts atbalsta. Tādējādi kapitāla vajadzību, ko izraisīja pirkuma cenas samaksāšana, nekavējoties sedza jaunu akciju emisija, un tāpēc pirkuma cenas samaksāšana neradīja Bankas kapitāla vajadzību neto palielinājumu. Turklāt HFSF bija New TT Bank 100 % īpašniece, un tas nozīmē, ka visas Bankas emitētās jaunās akcijas tika nodotas HFSF, proti, valstij.
(338)
Iegāde kā tāda neizraisīja papildu valsts atbalstu, jo New TT Bank atbilda reglamentētajām kapitāla prasībām. Turklāt minētā starpposma kredītiestāde tika izveidota tikai dažus mēnešus pirms tās iegādes. Tā kā neveiksmīgas bankas aktīvi pirms nodošanas starpposma kredītiestādei tiek novērtēti un valutēti pēc to patiesās vērtības, var pieņemt, ka New TT Bank aizdevumu reģistrā nebija norādīti tie zaudējumi, kas bija apslēpti vai nebija pareizi nodrošināti.
(339)
Visbeidzot, šīs lietas konkrētajos apstākļos New TT Bank iegāde izņēmuma kārtā nebija pretrunā principam, ka atbalstam jāiekļaujas nepieciešamā minimuma robežās.
7.5.1.3. Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme
(340)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un ka iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū.
(341)
New TT Bank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. Minētās bankas konsolidācija bija nepieciešama saskaņā ar 2013. gada 15. maijaMEFP. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(342)
Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu New TT Bank iegādei, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. Tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (142), Komisija pieņem, ka pārdošanas procesa rezultāts nodrošina efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā.
(343)
Tādēļ var secināt, ka New TT Bank iegāde ir saderīga ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. punktu.
7.5.1.4. Secinājums par New TT Bank iegādi
(344)
Komisija secina, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju (143) un New TT Bank iegādes īpatnības, minētā iegāde ir saderīga ar prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā.
7.5.2. Nea Proton Bank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam
7.5.2.1. Nea Proton Bank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju
(345)
Attiecībā uz darbības rentabilitāti Nea Proton Bank iegādei ir jāsekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū rada iespēju īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā.
(346)
Nea Proton Bank iegāde ļauj Bankai izmantot šīs sinerģijas. Banka iegūs klientus un noguldītājus, slēgs lielāko daļu filiāļu un racionalizēs informācijas sistēmu, kā arī galvenās mītnes funkcijas. Šis darījums arī samazina Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību, jo Nea Proton Bank bija zemāka aizdevumu un noguldījumu attiecība. 2013. gada jūnija beigās Bankas neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija aptuveni 135,79 %, bet Nea Proton Bank neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija aptuveni 52,68 %.
(347)
Visbeidzot, šī iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju.
7.5.2.2. Nea Proton Bank iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta summu
(348)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas dzīvotspējas atjaunošanai.
(349)
Banka samaksāja simbolisku cenu par Nea Proton Bank iegādi (vienu euro), taču iegādātajai struktūrai pirms pārdošanas tika veikta atbilstoša rekapitalizācija. Minētā rekapitalizācija paredzēja arī noteikumus, kā rīkoties ar turpmākiem zaudējumiem no aizdevumiem un ekspluatācijas (144). Līdz ar to pietiekami kapitalizētas bankas iegāde par vienu euro nepalielināja Bankas kapitāla vajadzības.
(350)
Visbeidzot, Nea Proton Bank iegāde nebija pretrunā ar principu, ka atbalsts jāierobežo ar nepieciešamo minimumu.
7.5.2.3. Nea Proton Bank iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme
(351)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus.
(352)
Nea Proton Bank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. Minētās bankas konsolidācija bija nepieciešama saskaņā ar 2013. gada 15. maijaMEFP. Tādējādi šo iegādi var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.
(353)
Komisija arī konstatē, ka neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu Nea Proton Bank iegādei, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. Tā kā minēto iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (145), Komisija pieņem, ka pārdošanas procesa rezultāts nodrošina efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā.
(354)
Tādēļ var secināt, ka Nea Proton Bank iegāde ir saderīga ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. punktu.
7.5.2.4. Secinājums par Nea Proton Bank iegādi
(355)
Komisija secina, ka, ņemot vērā Nea Proton Bank iegādes īpatnības, minētā iegāde ir savienojama ar prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā.
7.6. A, B1, B2, B3, B4 un C PASĀKUMA ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM UN C PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2013. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM
7.6.1. Grūtību avoti un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(356)
Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. punktā, grūtības, ar kurām sastapās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz valsts parāda krīzi Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un visbeidzot, tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem, PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GGB ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Šīs jaunās GGB valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli, Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas nelīdzsvarota valsts parāda un ekonomikas recesijas rezultātā.
(357)
B1, B2, B3 un B4 pasākuma summa bija EUR 5 839 miljoni, un tā bija aptuvenā zaudējumu summa, kas tika rezervēta pēc PSI programmas (EUR 5 781 miljons). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts paredz, ka Komisijai jāatvieglo prasības.
(358)
Komisija atzīst, ka kapitāla vajadzības daļēji izriet no valsts parāda riska regulārās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 58. un 69. apsvērumā. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas nekā citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Ja atbalsta pasākumi ir mazāk traucējoši, pasākumi, kas veikti konkurences traucējumu ierobežošanai, tādējādi ir proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot bankas, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka.
(359)
Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 %, Bankai bija jāpielāgo jaunajai videi sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai varētu atjaunot rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz morālā kaitējuma problēmas neesību, Bankai bija jāpārstrukturē sava darbība Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju.
(360)
Komisija arī konstatē, ka Bankas atkarība no Grieķijas valsts parāda riska bija lielāka nekā dažām citām bankām Grieķijā. Tādējādi ne visus ar GGB saistītos zaudējumus (PSI programmas radītos zaudējumus) var saistīt ar valsts parāda riska regulāru iedarbību uz finanšu iestādi tās valstī.
(361)
Otrs Bankas zaudējumu avots bija zaudējumi, ko radīja tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un korporācijām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Tādējādi šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk traucējošs (146).
(362)
Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus daļēji radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi (Rumānijā, Bulgārijā, Polijā un Ukrainā). Piemēram, 2012. gadā Banka reģistrēja zaudējumus Rumānijā, Bulgārijā un Ukrainā, lai gan šie meitasuzņēmumi saņēma grupas iekšējo finansējumu EUR 1,8 miljardu apmērā.
(363)
Spriedzes testi, kas tika veikti 2012. gadā, lai noteiktu Bankas kapitāla vajadzības, arī liecināja, ka kapitāla vajadzības daļēji izriet no zaudējumiem, ko rada aizdevumi ārvalstīs. Minētajiem aizdevumiem kredītu zaudējumu prognozes sasniedza EUR 1 228 miljonus pamata scenārija gadījumā un EUR 1 622 miljonus nelabvēlīgā scenārija gadījumā.
(364)
Visbeidzot, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts aptver būtisku šo zaudējumu un ar tiem saistīto atbalsta vajadzību daļu, ļaujot Komisijai atvieglot prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šādos apstākļos piešķirtais atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk traucējošs.
(365)
Visbeidzot, atbalsta vajadzības daļēji izrietēja arī no Bankas pašas riskantajām darbībām, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu meitasuzņēmumiem un tās lielāko līdzdalību GGB iegādē.
7.6.2. Dzīvotspēja
(366)
Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. punkts). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas datumu un 2018. gada 31. decembri.
(367)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9.-11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu radušos dzīvotspējas problēmu risināšanai. Jo īpaši pārstrukturēšanas plāns raksturo izvēlēto stratēģiju Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo aizdevumu lielā skaita samazināšanai, zemās darbības efektivitātes, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri paļāvās uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu.
7.6.2.1. Banku darbība Grieķijā
(368)
Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, atkal palielinoties noguldījumu bāzei. Atkarība no ELA, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties, un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas.
(369)
Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 127. apsvērumā, nodrošinās ilgtspējīgu Bankas bilances struktūru līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Vērtspapīru un citu ne-pamata darbību pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli un nodrošinās tās neatkarību no vairumtirdzniecības tirgiem. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes stāvokli, Komisija var apmierināt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem.
(370)
Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Banka arī apņēmās turpināt procentu likmju samazināšanu par noguldījumiem, kā minēts 127. apsvērumā. Komisija konstatē, ka šāds noguldījumu izmaksu samazinājums būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu.
(371)
Pēc krīzes sākšanās Banka būtiski racionalizēja savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Līdz 2018. gadam Bankas kopējās izmaksas samazināsies vēl par […] %, salīdzinot ar 2013. gadu (147). Minētā mērķa sasniegšanai Banka ir apņēmusies samazināt filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā līdz attiecīgi ne vairāk kā […] un […] līdz 2017. gada 31. decembrim un maksimālās kopējās izmaksas Grieķijā - līdz EUR 800 miljoniem. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība būs mazāka par […] % pārstrukturēšanas perioda beigās. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.
(372)
Vēl viena no galvenajām jomām ir ienākumus nenesošo aizdevumu pārvaldība, jo to apjoms portfelī 2013. gada 31. decembrī sasniedza 29,4 % (148). Banka plāno izveidot īpašu departamentu, kas nodarbosies ar ienākumus nenesošo aizdevumu pārvaldību. Tā ir arī apņēmusies sasniegt augstus standartus savā kredītpolitikā, lai maksimāli palielinātu Bankas vērtību katrā kredītprocesa posmā, kā minēts 131. un 132. apsvērumā.
7.6.2.2. Korporatīvā pārvaldība
(373)
Vēl uzmanība ir jāpievērš Bankas pārvaldībai, ņemot vērā to, ka 2013. gada 31. decembrīHFSF piederēja 95,23 % Bankas akciju. Ņemot vērā Grieķijā valstij piederošo banku rezultātu izklāstu, Banka un HFSF 2013. gadā vienojās par īpašu attiecību sistēmu. Minētā vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbu no galvenā akcionāra pārmērīgas iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot HFSF iespēju uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīgu riskēšanu, paredzot atbilstošas apspriešanās procedūras. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem.
(374)
HFSF likums ar 2014. gada grozījumiem paredz, ka akcijas, kuras HFSF parakstīja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, zaudēs balsstiesības, ja vismaz 50 % no kapitāla palielinājuma 2014. gadā parakstīs privātie investori. Attiecībā uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisijai nav negatīva vērtējuma par privātajiem akcionāriem piešķirtajām kontroles tiesībām, ja viņi iegulda Bankā būtisku pašu līdzekļu summu. Komisija konstatē, ka HFSF balsstiesību ierobežojumi neattieksies uz balsošanu par Bankas statūtiem, korporatīvajām darbībām vai citiem stratēģiskiem lēmumiem. Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka HFSF automātiski atgūs pilnas balsstiesības, ja Banka neīstenos savu pārstrukturēšanas plānu. Šie noteikumi nodrošina to, ka, lai gan HFSF neiejauksies Bankas ikdienas darbā, tā varēs aizstāvēt savas intereses kā akcionārs un kā iestāde, kas atbild par pārstrukturēšanas plāna pareizas īstenošanas nodrošināšanu.
7.6.2.3. Starptautiskās darbības
(375)
Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla tās kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 362. un 363. apsvērumā.
(376)
Pārstrukturēšanas plāns paredz Bankas uzņēmējdarbības modeļa pārvirzi uz tādu darbību, kas vairāk pievēršas […]. Banka jau ir pārdevusi savu nerentablo meitasuzņēmumu Polijā EFG Poland. Tā ir arī sākusi racionalizēt citus meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumiem trūkstošo finansējumu. Tā plāno atbrīvoties no […] meitasuzņēmuma […] (149). Tā arī papildus pārstrukturēs […] un […] meitasuzņēmumu darbības pirms to iespējamās pārdošanas vēlākā posmā, kā minēts 116. apsvērumā.
(377)
Ārvalstu operāciju vispārējā rentabilitāte tiks atjaunota, sākot no […]. Tajā pašā datumā ārvalstu meitasuzņēmumiem piešķirtajam finansējumam ir jābūt samazinātam par […], salīdzinot ar 2012. gada 31. decembra līmeni.
(378)
Tādējādi Komisija ir pārliecināta, ka Banka tiks pietiekami pārstrukturēta un samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu lielumu, lai nākotnē tiem nerastos papildu kapitāla vajadzības un nepietrūktu likviditātes. Saistības, kas minētas 128. apsvērumā, proti, atturēties no lielu kapitāla apjomu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos, arī nodrošinās, lai ārvalstu meitasuzņēmumi neradītu apdraudējumu kapitālam vai likviditātei.
7.6.2.4. Secinājums par dzīvotspēju
(379)
Pamata scenārijs, kas raksturots 2.4. punktā, paredz, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs nodrošināt atdevi, kas tai ļaus atgūt visas izmaksas un nodrošināt pietiekamu kapitāla atdevi, ņemot vērā Bankas riska profilu. Faktiski Bankas kapitāla atdeve 2018. gadā veidos […] % saskaņā ar pamata scenāriju. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla stāvoklis saglabāsies apmierinošā stāvoklī, jo kapitāla pietiekamības rādītājs nebūs zemāks par […] %, sākot no 2014. gada.
(380)
Visbeidzot, Komisija ņem vērā arī nelabvēlīgo scenāriju, kas raksturots Grieķijas iestāžu iesniegtajā Bankas pārstrukturēšanas plānā. Minētais nelabvēlīgais scenārijs ir balstīts uz pieņēmumu kopumu, kas saskaņots ar HFSF. Tajā tiek paredzēta ilgāka un dziļāka recesija, kā arī smagāka nekustamā īpašuma cenu deflācija (150). Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka saglabās rentabilitāti pārstrukturēšanas perioda beigās, kad tās kapitāla atdeve 2018. gadā būs […] % un pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecība - […] %.
(381)
Grieķijas Bankas veiktie 2013. gada spriedzes testi apliecināja, ka papildu kapitāla apjoms, kas tiks piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 2 864 miljoni, būs pietiekams, lai pārstrukturēšanas periodā īstenotu pamata scenāriju. Banka arī iesniegs Grieķijas Bankai iespējamo kapitāla plānu, norādot veicamos pasākumus, ja ekonomikas vide turpinās pasliktināties. Komisija atgādina, ka, novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas tās izstrādātajā pamata scenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Grieķijas Bankas aplēstās pamata kapitāla vajadzības var uzskatīt par spriedzes testa paveidu. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā būtu pietiekams kapitāls, kas apmierinātu saspringto kapitāla vajadzību scenāriju saskaņā ar Grieķijas Bankas aplēsēm, jo tās aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni.
(382)
Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus ne-investīciju kategorijas instrumentos, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli.
(383)
Tādēļ Komisija var secināt, ka Banka ir veikusi pietiekamus pasākumus, risinot dzīvotspējas problēmas attiecībā uz Grieķijas banku darbībām iekšzemē un ārvalstīs.
7.6.3. Pašu ieguldījums un sloga sadale
7.6.3.1. Novērtējums par A, B1, B2, B3 un B4 pasākuma atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam
(384)
Kā minēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, bankām un to akcionāriem ir iespējami plaši jāiesaistās pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams. Bankas uzņemtajām saistībām ir jānodrošina pašu līdzekļu izmantošana un sākotnējo akcionāru un privāto investoru, kuri ir Bankas hibrīdkapitāla turētāji, līdzdalība pārstrukturēšanā.
7.6.3.1.1. Bankas pašas ieguldījums - atsavinājumi un izmaksu samazinājumi
(385)
Banka ir atbrīvojusies no būtiskiem uzņēmumiem, lai sekmētu savu kapitāla pietiekamību. Tās lielo meitasuzņēmumu pārdošana Polijā un Turcijā uzlaboja Bankas kapitāla stāvokli aptuveni par EUR 750 miljoniem. Šī pārdošana uzlaboja arī Bankas likviditātes stāvokli. Akciju kapitāla palielinājums Eurobank Properties ļāva Bankai palielināt tās kapitālu par EUR 200 miljoniem.
(386)
Pārstrukturēšanas plāns paredz pārdot papildu aktīvus […] un […]. Jo īpaši Banka ir apņēmusies samazināt savu ārvalstu aktīvu lielumu līdz EUR 8,77 miljardiem. Ņemot vērā jau īstenoto parādsaistību samazināšanu un atsavināšanu un pēc minētās papildu lieluma samazināšanas, Banka būs ievērojami samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni […]
(387)
Turklāt Banka ir apņēmusies papildus samazināt savu ārvalstu darbību mērogu, ja tai būs nepieciešama HFSF kapitāla iepludināšana, kas pārsniegs EUR 1 miljardu. Šādā gadījumā Banka samazinās savu starptautisko aktīvu portfeli līdz ne vairāk kā EUR 3,5 miljardiem. Ja kapitāla iepludināšana saskaņā ar C pasākumu būs mazāka par EUR 1 miljardu, privātie investori būs iepludinājuši vismaz EUR 1,5 miljardus, proti, vairāk nekā HFSF. Minētā plašākā privāto investoru līdzdalība būtiski samazinātu nepieciešamā atbalsta summu, tādējādi sekmējot sloga sadali.
(388)
Banka ir arī apņēmusies pārdot savu lielo un rentablo apdrošināšanas meitasuzņēmumu.
(389)
Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka ir apņēmusies neizmantot kapitālu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai lieluma palielināšanai, kā minēts 128. apsvērumā. Papildus, saistības paredz, ka Banka neveiks turpmākas iegādes.
(390)
Banka ir arī iesaistījusies ilglaicīgā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. punktā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2018. gadam. […]
(391)
Grieķija ir jo īpaši apņēmusies, ka līdz […] Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniegtu […]. Turklāt, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu Bankas akciju, Grieķija ir apņēmusies piemērot maksimālā atalgojuma ierobežojumu saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu (151).
7.6.3.1.2. Sloga sadale starp vēsturiskajiem akcionāriem un jauno kapitālu, kas piesaistīts tirgū
(392)
Bankas esošo akcionāru sastāvs tika būtiski atšķaidīts, veicot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju (B4 pasākumu). Patiešām esošo akcionāru turētā daļa samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 1,44 %. Komisija arī atzīmē, ka Banka nebija izmaksājusi dividendes skaidrā naudā no 2008. gada. Visbeidzot, Komisija atzinīgi novērtē faktu, ka HFSF iepludinās papildu kapitālu tikai gadījumā, ja Banka nevarēs to piesaistīt tirgū par cenu, kas uzskatāma par pamatotu un noteikta saskaņā ar divu neatkarīgu vērtētāju slēdzieniem.
7.6.3.1.3. Sloga sadalījums starp subordinētā parāda turētājiem
(393)
Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai radītu kapitālu, Banka veica vairākus pasīvu pārvaldības pasākumus. Kopējā apmainīto saistību summa sasniedza EUR 748 miljonus un kapitāla peļņa - EUR 565 miljonus, kā minēts 122. un 123. apsvērumā.
(394)
Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 133. apsvērumā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda investoriem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā.
(395)
Visbeidzot, ņemot vērā 7.6.1. punktā minēto informāciju, Komisija atzīst par pietiekamu Grieķijas pašas ieguldījumu un tās veiktos sloga sadales pasākumus, lai ierobežotu A, B1, B2, B3 un B4 atbalsta pasākumu apjomu līdz nepieciešamajam minimumam.
7.6.3.2. Novērtējums par C pasākuma atbilstību 2013. gada Banku paziņojumam
(396)
2013. gada Banku paziņojums papildina Pārstrukturēšanas paziņojumu un aicina pilnveidot sloga sadali, bet bankām - iegūt kapitāla atbalstu, lai veiktu papildu pasākumus atbalsta ierobežošanai līdz minimumam. 2013. gada Banku paziņojuma 29. punkts prasa, lai dalībvalsts pierāda, ka ir maksimāli izmantoti visi pasākumi šāda atbalsta ierobežošanai līdz minimumam. Šim nolūkam dalībvalstij ir jāiesniedz kapitāla piesaistes plāns, jānodrošina atbilstoša sloga sadale starp akcionāriem un subordinētajiem kreditoriem un jānovērš līdzekļu aizplūšana pirms lēmuma pieņemšanas par pārstrukturēšanu. Saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu kapitāla piesaistes plānā jāiekļauj tiesību jautājumi, brīvprātīgas saistību pārvaldības pasākumi, kapitālu palielinoši atsavinājumi, parādsaistību samazināšanas pasākumi, peļņas aizturēšana un citi pasākumi, piemēram, tādi kā stingra izmaksu un atalgojuma politika.
(397)
2013. gada Banku paziņojuma 47. punkts paredz, ka, uzzinot par kapitāla nepietiekamību, bankai ir jānovērš līdzekļu aizplūšana, veicot vairākus pasākumus ar mērķi nodrošināt tādus rezultātus, kādus nodrošina parastie dividenžu un kuponu aizliegumi, iegādes aizliegumi, cenu līderības aizliegumi vai reklāmas aizliegumi. Komisija atzīmē, ka Banka jau īsteno šādus aizliegumus, jo tie ir iekļauti Grieķijas iesniegtajā saistību sarakstā, kā minēts 133. apsvērumā, un ka Banka nav izmaksājusi nekādas dividendes skaidrā naudā no 2008. gada.
(398)
2014. gada rekapitalizācijas saistības (C pasākums) paredz spilvenu turpmāko zaudējumu absorbēšanai, kas prognozēti spriedzes testā, kuru Grieķijas Banka veica 2013. gadā un par kuru tā informēja 2014. gada 6. martā. Spriedzes testa rezultāti liecina, ka Bankai būs vajadzīgs papildu kapitāls EUR 2 945 miljonu apmērā, lai nākotnē segtu zaudējumus, īstenojoties spriedzes scenārijam. C pasākums sedz tikai tās kapitāla vajadzības, kas saglabāsies, ciktāl i) tās nav iespējams segt, veicot papildu atsavinājumus vai kapitāla piesaistes pasākumus (Komisija uzskata, ka Banka ir veikusi analīzi par visiem iespējamiem atsavinājumiem un piekritusi visiem tiem, kuri spēj samazināt kapitāla vajadzības Grieķijas Bankai iesniegtā kapitāla plāna ietvaros) un ii) tās nesegs privātie investori tā akciju kapitāla palielinājuma ietvaros, kas notiks 2014. gada aprīlī. Tādēļ tas nenodrošina Bankai nekādu pārmērīgu kapitālu.
(399)
Kā paskaidrots 385.-395. apsvērumā, Banka jau pirms spriedzes testa bija veikusi pasākumus nepieciešamā kapitāla summas ierobežošanai līdz minimumam. Ja pašreizējā kapitāla piesaistes pasākuma ietvaros Banka spēs piesaistīt lielāko daļu nepieciešamā kapitāla no privātiem investoriem un papildu atbalsts, ko izmaksās HFSF, būs mazāks par EUR 1 miljardu, nebūs nepieciešams nekāds cits Bankas pašas ieguldījums. Tomēr, ja atbalsts, ko izmaksās saskaņā ar C pasākumu, pārsniegs minēto līmeni, Bankai vajadzēs atbrīvoties vēl no citām darbībām.
(400)
Attiecībā uz sloga sadali 2013. gada Banku paziņojums paredz, ka atbilstošai sloga sadalei būs nepieciešamas akcionāru, hibrīdkapitāla turētāju un subordinētā parāda turētāju iemaksas, pirms varēs piešķirt atbalstu kā kapitāla atbalstu. Komisija atzīmē, ka Grieķija ir grozījusi valsts tiesību sistēmu, lai nodrošinātu subordinēto kreditoru līdzdalību Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pirms Bankā tiek iepludināts jebkāds papildu kapitāls. Komisija arī atzīmē, ka Grieķija ir apņēmusies veikt pasākumus, kas minēti HFSF likuma 6.a pantā ar 2014. gada grozījumiem un kas paredz vajadzības gadījumā sadalīt trūkstošo kapitālu starp kapitāla instrumentu un citu subordinēto saistību turētājiem. Kaut arī šāda sloga sadale notiks tikai pēc 2014. gada rekapitalizācijas saistību (C pasākuma) datuma, pamatojoties uz 2013. gada Banku paziņojuma 45. punktu, Komisija uzskata par nesamērīgiem rezultātus, kas radīsies, ja subordinētā parāda un hibrīdkapitāla obligātajai pārvēršanai būs jānotiek jau saistību uzņemšanās brīdī. Ja Bankai būs jāpiesaista pietiekams privātais kapitāls, lai segtu visas kapitāla vajadzības, kas noteiktas Grieķijas Bankas veiktajā spriedzes testā, subordinētā parāda turētāju pārvēršana būs nesamērīga. Grieķijas apņemšanās glābt subordinētos kreditorus, pirms Bankai tiek faktiski izmaksāts jebkāds kapitāla atbalsts, tādējādi ir pietiekama pareiza sloga sadales nodrošināšanai.
(401)
Turklāt, lai nodrošinātu Bankas īpašnieku maksimālu līdzdalību atbilstošas kapitāla bāzes atjaunošanā pārstrukturēšanas periodā, Grieķija apņēmās nodrošināt, lai Banka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām neizmaksātu dividendes un neapmaksātu nekādus kuponus, kas tai nav jāapmaksā saskaņā ar likumu. Tādējādi saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktu un 2013. gada Banku paziņojuma 47. punktu Banka neizmantos valsts atbalstu maksājumiem no pašu līdzekļiem, ja nebūs pietiekami liela peļņa šādu maksājumu veikšanai.
(402)
Banka arī ir apņēmusies, ka līdz 2017. gada 31. decembrim Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniegs kopējo Grieķijas Bankas pārvaldnieka gada atalgojumu (neņemot vērā nekādu brīvprātīgu šā pārvaldnieka daļēju atteikšanos no atalgojuma). Turklāt, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu Bankas akciju, Grieķija ir apņēmusies piemērot maksimālā atalgojuma ierobežojumu saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu (152).
(403)
Komisijai ir jānovērtē, vai minētās saistības abu scenāriju gadījumā atbilst prasībām, kas paredzētas 2013. gada Banku paziņojumā.
(404)
Pirmā scenārija gadījumā, ja HFSF faktiski neiepludinās Bankā jaunu kapitālu, C pasākumā paredzētais atbalsts aprobežosies tikai ar saistībām parakstīties uz kapitāla palielinājumu un HFSF neiztērēs nevienu euro, jo uz visām jaunajām akcijām parakstīsies privātie investori. 2013. gada Banku paziņojums paredz, ka atalgojuma ierobežojums var beigties līdz ar atbalsta atmaksāšanu. Tomēr atbalstu, kas iekļauts šādās parakstīšanās saistībās attiecībā uz paredzamo kapitāla palielinājumu, nevar atmaksāt, ja attiecīgās saistības nekad nav stājušās spēkā (jo valsts Bankai nekad nav izmaksājusi nekādus naudas līdzekļus). Šādos apstākļos Komisija var piekrist, ka atalgojuma ierobežojumu piemēro noteiktu laika posmu. Komisija uzskata, ka Grieķijas uzņemtās saistības, kas ilgst līdz 2017. gada 31. decembrim (t. i., trīs gadus un astoņus mēnešus, beidzoties vienu gadu pirms pārstrukturēšanas plāna beigām), ir 2013. gada Banku paziņojuma 38. punkta pēdējās daļas pareiza piemērošana. Tā kā Grieķijas Bankas pārvaldnieka gada atalgojums ir mazāks par maksimālo ierobežojumu, kas noteikts 2013. gada Banku paziņojuma 38. punkta otrajā daļā, un tā kā minētās saistības attieksies uz visu grupu, Komisija tādēļ uzskata, ka Grieķijas piedāvātās saistības gadījumam, ja HFSF neparaksta nevienu akciju plānotā kapitāla palielinājuma ietvaros, atbilst 2013. gada Banku paziņojuma 38. punktam.
(405)
Otrā scenārija gadījumā, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu bankas akciju, Grieķija apņēmās grozīt minētās saistības, lai tās saskaņotu ar 2013. gada Banku paziņojumu. Komisija konstatē, ka gadījumā, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu akciju, lai saglabātu atbilstību 2013. gada Banku paziņojumam, atalgojuma ierobežojuma ilgumu varēs mainīt, lai tas ilgtu līdz pārstrukturēšanas plāna beigām - 2018. gada 31. decembrim - vai līdz darījumam, kas līdzvērtīgs atbalsta atmaksāšanai, atkarībā no tā, kas iestāsies agrāk. Tā kā parastās akcijas Banka nevar atmaksāt, Komisija piekrīt, ka akciju pārdošana sekundārajā tirgū ar peļņu ir uzskatāma par līdzvērtīgu atbalsta atmaksāšanai.
(406)
Visbeidzot, abu scenāriju gadījumā Grieķijas uzņemtās saistības attiecībā uz atalgojuma ierobežošanu atbilst 2013. gada Banku paziņojuma prasībām.
(407)
Attiecībā uz atlīdzību valstij 2011. gada Pagarināšanas paziņojums paredz, ka jaunās akcijas tiek emitētas ar atlaidi no tirgus cenas, pielāgojot to akcionāru sastāva atšķaidīšanai. Komisija atzīmē, ka šīs prasības mērķis ir nodrošināt, lai valsts saņemtu pietiekamu atlīdzību par savām akcijām Bankā un vēsturisko akcionāru sastāvs tiktu attiecīgi atšķaidīts. C pasākuma gadījumā valsts jau ir Bankas galvenais akcionārs, kas tur vairāk nekā 90 % akciju. Tādējādi pārmērīga atlaide no tirgus cenas samazinātu valsts atlīdzību par B4 pasākumu un var izraisīt atbalstu investoriem, ja atlaide pārāk zemu novērtē Bankas vērtību. Lai novērstu šādu situāciju, parakstīšanās cena nevar būt zemāka par zemāko cenu, kas noteikta, pamatojoties uz divu neatkarīgu vērtētāju novērtējumiem. Tādējādi detalizēti cenas noteikšanas mehānismi aizsargā HFSF no pārmērīgas atšķaidīšanas ar jauniem investoriem, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF paraksta jaunās akcijas par cenu, kas atbilst Bankas vērtībai. Minētajos apstākļos Komisija var piekrist, ka jaunās akcijas var emitēt ar mazāku atlaidi no pašreizējās tirgus cenas, nekā paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā, un tā atzīst zemāko cenu par pieņemamu.
(408)
Emitējot akcijas par augstāku cenu, radīsies risks, ka privātie investori tiks atturēti no piedalīšanās akciju kapitāla palielinājumā, un tādējādi tiks ierobežota privātā kapitāla piesaiste.
(409)
Tādējādi attiecībā uz C pasākumu Komisija atzīst pašu ieguldījuma un sloga sadales līmeni par atbilstošu.
7.6.3.3. Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadali
(410)
Komisija konstatē, ka, salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizāciju, pašu ieguldījums un sloga sadale aktīvu pārdošanas veidā ir daudz zemāks nekā līmeņi, kurus Komisija parasti uzskatītu par pietiekamiem. Tomēr, ņemot vērā informāciju, kas sniegta 7.6.1. punktā, saskaņā ar kuru Komisija var piekrist mazākam pašu ieguldījumam un sloga sadalei, pārstrukturēšanas plāns ir uzskatāms par tādu, kas nodrošina pietiekamus pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumus.
(411)
Pārstrukturēšanas plāns arī atbilst 2013. gada Banku paziņojuma prasībām attiecībā uz C pasākumu.
7.6.4. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai
(412)
Pārstrukturēšanas paziņojums paredz, ka pārstrukturēšanas plānā ir jāpiedāvā pasākumi, kas ierobežo konkurences traucējumus un nodrošina banku nozares konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērtu darbību finansēšanai.
(413)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences traucējumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Tādēļ Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 16 % no tās RWA (neskaitot C pasākumu). Ar C pasākumu Banka iegūst saistības iepludināt vēl EUR 2 864 miljonus, palielinot kopējo kapitāla atbalstu līdz 23,7 % no Bankas RWA. Papildus kapitāla atbalstam Banka ir saņēmusi arī likviditātes atbalstu. Banka saņēma likviditātes garantijas par summu EUR 13 600 miljoni uz 2011. gada 15. aprīli un EUR 13 932 miljoni uz 2013. gada 30. novembri, un tas minētajā datumā veidoja 17 % no Bankas bilances. Banka izmantoja arī valsts garantēto ELA par summu EUR 12 miljardi uz 2012. gada 31. decembri, un tas minētajā datumā veidoja 18 % no Bankas bilances. Tādējādi nepieciešamība veikt pasākumus potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatota, ņemot vērā minēto salīdzinoši lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, aizdevumiem tirgus daļa 2012. gada 31. decembrī bija 17 % un noguldījumiem - 12 %. New TT Bank un Nea Proton Bank iegāde palielināja Bankas tirgus daļu līdz 20,7 % attiecībā uz aizdevumiem un līdz 18,8 % attiecībā uz noguldījumiem 2013. gada septembrī (153).
(414)
Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku no 2008. gada, kā minēts Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumā. Nepieciešamība risināt morālā kaitējuma problēmas ir neliela, jo šķiet, ka Banka nav uzņēmusies pārmērīgus riskus. Kā iztirzāts 7.6.1. punktā, atbalsta pasākumu traucējošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā.
(415)
Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbību ārvalstu tirgos un apdrošināšanas darbības Grieķijā.
(416)
Attiecīgi Komisija atzīmē, papildus jau veiktajai parādsaistību samazināšanai un pārstrukturēšanai, arī Bankas apņemšanos pārdot apdrošināšanas darbības līdz […], kā arī tās apņemšanos samazināt starptautisko aktīvu apjomu līdz 2018. gada 31. decembrim, tādējādi paredzot iespēju īstenot papildu atsavināšanas […] un […], un Bankas apņemšanos neizmantot atbalstu minēto uzņēmumu izaugsmes finansēšanai. Komisija atzīst par samērīgu, ka ārvalstu aktīvu samazināšana kļūs plašāka, ja C pasākuma ietvaros HFSF izmaksās Bankai papildu kapitāla atbalstu vairāk nekā EUR 1 miljarda apmērā. Kā minēts 295. apsvērumā, šāds maksājums vairāk padarītu atbalstu par traucējošu nekā vienkārša apņemšanās piedalīties kapitāla palielināšanā. Tomēr, ja iepludinātais papildu kapitāls būs mazāks par EUR 1 miljardu, būs nepieciešama plašāka privāto investoru līdzdalība vismaz EUR 1,5 miljarda apmērā. Turklāt plašāka privātā līdzdalība būtu uzskatāma par papildu slogu, kā paskaidrots 388. apsvērumā. Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka gan cena, kas samaksāta par valsts palīdzību, gan sloga sadales pakāpe ir jāņem vērā, novērtējot sloga sadales pasākumus. Tādējādi papildu konkurences izkropļojumi tiks ierobežoti, ja HFSF iepludinās mazāk par EUR 1 miljardu.
(417)
Grieķija arī apņēmās ieviest iegādes aizliegumu, nodrošinot, ka Banka neizmantotu saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos.
(418)
Arī saistības samazināt nesamērīgi augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu neilgtspējīgu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem.
(419)
Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. punktā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsargpasākumi, ierobežojot konkurences izkropļojumus.
7.7. UZRAUDZĪBA
(420)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. punktu ir nepieciešami regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā norādīts saistībās (154), Grieķija nodrošinās, lai uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka jau iecēlusi amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzītu Grieķijas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi Komisija atzīst, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība.
8. SECINĀJUMS
(421)
Komisija konstatē, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms oficiālas paziņošanas. Tomēr Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, apskatot to kopā ar pielikumos iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ir atbilstošs un samērīgs, kompensējot radīto konkurences izkropļojumu ietekmi uz šajā lēmumā apskatītajiem atbalsta pasākumiem. Iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem, un tādēļ šie atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu,
IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
1. pants
1. Turpmāk minētie Grieķijas īstenotie vai plānotie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:
a)
ārkārtas likviditātes palīdzība, kuru Eurobank Ergasias S.A. (turpmāk - “Eurobank”) sniegusi Grieķijas Banka un garantējusi Grieķijas Republika (L2 pasākums);
b)
otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 1 341 miljona apmērā, kuru Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk - “HFSF”) piešķīra Eurobank 2012. gada decembrī (B2 pasākums);
c)
saistību vēstule par EUR 528 miljoniem, kuru HFSF iesniedza Eurobank2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);
d)
rekapitalizācija EUR 5 839 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2013. gada maijā (B4 pasākums);
e)
rekapitalizācijas saistības EUR 2 864 miljonu apmērā, kuras HFSF piešķīra pēc akciju kapitāla palielinājuma par EUR 2 864 miljoniem, kas tika apstiprināts ārkārtas akcionāru sapulcē 2014. gada 12. aprīlī saskaņā ar grozīto HFSL Likumu 3864/2010 (C pasākums);
f)
kapitāla iepludināšana EUR 395 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank2013. gada 28. augustā (NP3 pasākums).
2. Saistībā ar pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A. un visiem tās meitasuzņēmumiem - Grieķijas un ne-Grieķijas meitasuzņēmumiem un filiālēm gan banku nozarē, gan ārpus tās) un iesniegts 2014. gada 16. aprīlī, kā arī Grieķijas 2014. gada 16. aprīlī iesniegtajām saistībām, turpmāk minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:
a)
kapitāla iepludināšana EUR 950 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra Eurobank 2009. gada maijā saskaņā ar Rekapitalizācijas shēmu (A pasākums);
b)
ārkārtas likviditātes palīdzība, kuru Grieķijas Banka nodrošināja un Grieķija garantēja Eurobank kopš 2011. gada jūlija, EUR 12 miljardu apmērā uz 2012. gada 31. decembri (L2 pasākums);
c)
pirmā pagaidu rekapitalizācija EUR 3 970 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2012. gada maijā (B1 pasākums);
d)
otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 1 341 miljona apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2012. gada decembrī (B2 pasākums);
e)
saistību vēstule par EUR 528 miljoniem, kuru HFSF iesniedza Eurobank2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);
f)
rekapitalizācija EUR 5 839 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2013. gada maijā (B4 pasākums);
g)
rekapitalizācijas saistības EUR 2 864 miljonu apmērā, kuras HFSF piešķīra Eurobank pēc akciju kapitāla palielinājuma par EUR 2 864 miljoniem, kas tika apstiprināts ārkārtas akcionāru sapulcē 2014. gada 12. aprīlī saskaņā ar grozīto HFSL Likumu 3864/2010 (C pasākums);
h)
kapitāla iepludināšana EUR 80 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra Proton Bank 2009. gada maijā (Pr1 pasākums);
i)
finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 1 121,6 miljonu apmērā, ko veica Grieķijas Noguldījumu un investīciju garantiju fonds (HDIGF) un HFSF attiecībā uz darbībām, kas no Proton Bank nodotas Nea Proton Bank 2011. gada oktobrī un 2012. gada maijā (NP1 pasākums);
j)
kopējā kapitāla iepludināšana EUR 515 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank 2011. gada oktobrī, 2012. gada februārī, 2012. gada augustā un 2012. gada decembrī (NP2 pasākums);
k)
kapitāla iepludināšana EUR 395 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank2013. gada 28. augustā (NP3 pasākums);
l)
finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 677 miljonu apmērā, kuru piešķīra HDIGF un HFSF attiecībā uz darbībām, kas no T Bank nodotas Hellenic Postbank (TT Bank), 2011. gada decembrī un 2013. gada februārī (T pasākums);
m)
kapitāla iepludināšana EUR 224,96 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra TT Bank 2009. gada maijā (TT pasākums);
n)
finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 3 732,6 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra darbībām, kas no TT Bank nodotas New Hellenic Postbank (New TT Bank), 2013. gada janvārī un jūnijā (NTT1 pasākums);
o)
kapitāla iepludināšana EUR 500 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra New TT Bank2013. gada 29. janvārī (NTT2 pasākums).
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 29. aprīlī