NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 560/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která se mají podporovat, stanovilo rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích formu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(4)
V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 a s rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) lze společným podnikům zřízeným v rámci Horizontu 2020 poskytovat podporu za podmínek uvedených v tomto rozhodnutí.
(5)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), schválené Evropským parlamentem a Radou, zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
(6)
Bio-based Industries Consortium (konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích, dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje činnosti zaměřené na výzkum, demonstrace a zavádění, které musí společná technologická iniciativa uskutečnit v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(7)
BIC je nezisková organizace, která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových odvětví, malých a středních podniků, regionálních seskupení, evropských obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví.
(8)
Účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů se může stát jakýkoli způsobilý orgán.
(9)
Sdělení Komise ze dne 13. února 2012 nazvané „Inovace pro udržitelný růst: biohospodářství pro Evropu“, a zejména jeho akční plán vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k „post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým a energetickým účelům.
(10)
Sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ potvrzuje strategický význam průmyslu založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se uvádí ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007 nazvaném „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(11)
Průmysl založený na biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající odvětví musí průmysl založený na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený charakter veřejně přístupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z hlediska rozsahu činností, excelence a potenciálu pro inovace.
(12)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(13)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení investic do rozvoje udržitelného průmyslového odvětví založeného na biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a socioekonomické přínosy, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(14)
Cílem společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců. Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a středních podniků, výzkumných a technologických středisek a univerzit.
(15)
Ambice a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je třeba mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a financování vyžadují zapojení Unie. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“).
(16)
Cíle společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl tento společný podnik organizovat výzvy k předkládání návrhů na podporu výzkumu, demonstrací a zavádění.
(17)
Pro zajištění maximálního dopadu by měl společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích rozvinout úzkou součinnost s jinými programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, a s fondy politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií inteligentní specializace.
(18)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání propasti v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik BBI by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci konkrétně k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(19)
Zakládajícími členy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být Unie a BIC.
(20)
Organizační a provozní pravidla společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být upravena v jeho stanovách, které jsou součástí tohoto nařízení.
(21)
BIC vyjádřilo písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a to v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Je vhodné, aby BIC vyjádřilo souhlas se stanovami uvedenými v příloze k tomuto nařízení podpisem dopisu vyjadřujícího souhlas.
(22)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích měl poskytovat finanční podporu příslušných akcí prostřednictvím otevřených a transparentních postupů, hlavně ve formě grantů poskytovaných účastníkům na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů.
(23)
Příspěvky jiných členů než Unie by se neměly omezovat na správní náklady společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a na spolufinancování vyžadované k provádění akcí v oblasti výzkumu a inovací podporovaných tímto společným podnikem. Měly by týkat i dalších činností, které mají vykonávat, jak jsou popsány v plánu dalších činností. Pro získání náležitého přehledu o pákovém efektu by měly tyto další činnosti představovat příspěvky k širší společné technologické iniciativě zaměřené na průmysl založený na biotechnologiích.
(24)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (6). Tento společný podnik by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(25)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů jím iniciované by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupňovat příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(26)
Finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(27)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(28)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být chráněny pomocí přiměřených opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(29)
Interní auditor Komise by měl vykonávat vůči společnému podniku pro průmysl založený na biotechnologiích stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(30)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích vztahovat Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly uplatňovat na finanční příspěvek Unie do tohoto společného podniku, měly by však být v maximální možné míře sladěny s požadavky na subjekty podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(31)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny náležité informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů tohoto společného podniku by měl být zveřejněn.
(32)
S cílem usnadnit zřízení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by Komise měla být odpovědná za jeho zřízení a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
(33)
S ohledem na cíl Horizontu 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích měly zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii prováděním společné iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích příslušným společným podnikem, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má sídlo v Bruselu v Belgii.
5. Stanovy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení Evropského parlamentu a (EU) č. 1291/2013, a zejména části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k cílům společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a nízkouhlíková, a zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a zejména:
i)
demonstrovat technologie, které umožňují vytvářet nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky z evropské biomasy a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie,
ii)
vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových meziodvětvových vazeb a podpory meziodvětvových sdružení, a
iii)
zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami založenými na využívání fosilních zdrojů.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně příspěvků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích činí až 975 000 000 EUR. Příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program, kterým se provádí Horizont 2020, zřízený rozhodnutím 743/2013/EU, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem iv) a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a článcích 60 a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle funkčních skupin, platových tříd a kategorií, prováděním změn zařazení a jakýmikoli změnami počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie poskytnou během období stanoveného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně 2 730 000 000 EUR nebo zajistí, aby takový příspěvek poskytly jejich ustavující subjekty.
2. Příspěvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje:
a)
příspěvky do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2 a odst. 3 písm. b) a c) stanov;
b)
věcné příspěvky v hodnotě nejméně 1 755 000 000 EUR od jiných členů než od Unie nebo jejich ustavujících subjektů během období stanoveného v článku 1, jež sestávají z nákladů, které jim vznikly při provádění dalších činností mimo pracovní plán společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jež přispívají k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů.
Náklady uvedené v písmeni b) nejsou způsobilé pro finanční podporu ze strany společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž je uvedena předpokládaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie do 31. ledna každého roku podají správní radě tohoto společného podniku zprávu o hodnotě příspěvků uvedených v odstavci 2 za každý z předchozích rozpočtových roků. Včas je o nich informována i skupina zástupců států.
4. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž je subjekt usazen, a podle platných mezinárodních účetních standardů a mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. V případě nejistoty vyplývající z uvedeného osvědčení může společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích způsob ocenění příspěvků ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti tento společný podnik ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují nebo je poskytují pouze částečně či se zpožděním. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které členům vznikly dříve, než bylo uvedené rozhodnutí uvedenému společnému podniku oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přijme svá vlastní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (9).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (10) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijímá vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, kde je uveden počet dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních zaměstnanců vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci tohoto společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky se doplní k informacím o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a pro využívání stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
1. Smluvní odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje tohoto společného podniku a jsou hrazeny z jeho zdrojů.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora Evropské unie a rozhodné právo
1. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavřených společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na něž se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém se nachází sídlo společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zprávu zašle Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení tohoto společného podniku se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 20 stanov, provede Komise závěrečné hodnocení tohoto společného podniku. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU. Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech tohoto společného podniku.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným tímto společným podnikem nebo Komisí, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) s cílem stanovit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou týkajícími se financování podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody, rozhodnutí a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích, Účetní dvůr a OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13). Tento společný podnik přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného úřadem OLAF.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech tohoto společného podniku.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14).
2. Správní rada společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením se tento společný podnik považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát tomuto společnému podniku poskytne.
Článek 19
Počáteční kroky
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů tohoto společného podniku provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti.
2. Za tímto účelem:
a)
do doby, než se výkonný ředitel po jmenování správní radou podle článku 8 stanov ujme svých povinností, může Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako dočasný výkonný ředitel a vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli, jemuž může být nápomocen omezený počet úředníků Komise;
b)
odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení vykonává dočasný ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování;
c)
může Komise dočasně přidělit omezený počet svých úředníků.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy a dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst tohoto společného podniku.
4. Dočasný výkonný ředitel se souhlasem výkonného ředitele společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a s výhradou schválení správní radou určí den, kdy bude mít tento společný podnik kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti tohoto společného podniku.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 560/2014
(2014. gada 6. maijs),
ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 187. pantu un 188. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2) paredzēja kopīgas tehnoloģiju ierosmes, kas bija publiskās un privātās partnerības sākotnējā forma.
(2)
Padomes Lēmumā 2006/971/EK (3) tika noteiktas īpašas publiskā un privātā sektora atbalstāmās partnerības.
(3)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (4) tika izveidota Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” (2014.-2020. gads) (“Apvārsnis 2020”). “Apvāršņa 2020” mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz pētniecību un inovāciju, “Apvāršņa 2020” un privātā sektora līdzekļus apvienojot publiskā un privātā sektora partnerībās pamatjomās, kurās pētniecība un inovācija var sniegt ieguldījumu Savienības plašāko konkurētspējas mērķu sasniegšanā, piesaistīt privātos ieguldījumus un palīdzēt atrisināt sabiedrības problēmas. Minēto partnerību pamatā vajadzētu būt ilgtermiņa saistībām, tostarp līdzsvarotam visu partneru ieguldījumam, tām būtu jānes atbildība par savu mērķu sasniegšanu, un tām vajadzētu būt saskaņotām ar Savienības pētniecības, attīstības un inovācijas stratēģiskajiem mērķiem. Minēto partnerību pārvaldībai un darbībai vajadzētu būt atklātai, pārredzamai, efektīvai un ietekmīgai, un būtu jādod iespēja tajās piedalīties plašam ieinteresētu personu lokam, kas darbojas savās specifiskajās jomās. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1291/2013 Savienība minētajās partnerībās var iesaistīties, nodrošinot finansiālu ieguldījumu kopuzņēmumos, kas izveidoti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu atbilstīgi Lēmumam Nr. 1982/2006/EK.
(4)
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un Padomes Lēmumu 2013/743/ES (5) būtu jāturpina sniegt atbalstu kopuzņēmumiem, kas izveidoti saskaņā ar “Apvārsni 2020” atbilstīgi minētajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.
(5)
Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (“stratēģija “Eiropa 2020” “), ko atbalstīja Eiropas Parlaments un Padome, ir uzvērta vajadzība izveidot labvēlīgākus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un inovācijā, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi Savienībā.
(6)
Biorūpniecības konsorcijs (“BIC”) sagatavoja perspektīvas dokumentu un stratēģisko inovācijas un pētniecības programmu, pamatojoties uz plašākām apspriedēm ar valsts un privātām ieinteresētajām personām. Stratēģiskajā inovācijas un pētniecības programmā aprakstītas galvenās ar tehnoloģijām un inovāciju saistītās problēmas, kas ir jānovērš, lai izveidotu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu biorūpniecību Eiropā, un ir noteikti pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas pasākumi, kas jāīsteno saistībā ar kopējo tehnoloģiju ierosmi biorūpniecības jomā (“BBI ierosme”).
(7)
BIC ir bezpeļņas organizācija, kas tika izveidota, lai pārstāvētu nozaru grupu, kura atbalsta BBI ierosmi. Kopuzņēmuma dalībnieki pārstāv visu biovērtību ķēdi, un to sastāvā ir lielās rūpniecības nozares, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), reģionālās kopas, Eiropas tirdzniecības asociācijas un Eiropas tehnoloģiju platformas. BIC mērķis ir nodrošināt un veicināt biorūpniecības tehnoloģisko un saimniecisko attīstību Eiropā. Dalībai kopuzņēmumā var pieteikties jebkura ieinteresētā persona biovērtību ķēdē. Dalībniekiem piemēro atklātuma un pārredzamības vispārējos principus, nodrošinot plašu nozares pārstāvju iesaisti.
(8)
Jebkura atbilstīga iestāde var kļūt par dalībnieci vai koordinatoru atsevišķos izraudzītos projektos.
(9)
Komisijas 2012. gada 13. februāra paziņojumā “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”, jo īpaši tā rīcības plānā, aicina veidot publiskā un privātā sektora partnerības, lai atbalstītu ilgtspējīgas un konkurētspējīgas biorūpniecības un vērtības ķēžu izveidi Eiropā. Ņemot vērā virzību uz sabiedrību, kurā naftu vairs neizmanto, paziņojuma mērķis ir integrēt tās nozares, kuras veiksmīgāk ražo un pārstrādā biomasu, lai samērotu pārtikas nodrošinājumu ar dabas resursu nepietiekamību, kā arī mērķus vides jomā ar biomasas izmantojumu rūpnieciskām un enerģētikas vajadzībām.
(10)
Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumā “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošana” apstiprina biorūpniecības stratēģisko nozīmi Eiropas turpmākajai konkurētspējai, kā norādīts Komisijas 2007. gada 21. decembra paziņojumā “Vadošā tirgus iniciatīva Eiropai”, un uzsver vajadzību īstenot BBI ierosmi.
(11)
Biorūpniecība un tās vērtību ķēde saskaras ar sarežģītām un būtiskām tehnoloģijas un inovācijas problēmām. Tā kā biorūpniecības nozare vēl tikai top, tai ir jāapkopo tehniskās zināšanas un jānovērš problēma saistībā ar ierobežotajiem publiski pieejamiem datiem par reālo resursu pieejamību, lai veidotu ilgtspējīgas un konkurētspējīgas vērtību ķēdes. Lai atrisinātu minētās problēmas, koncentrēti un Eiropas līmenī saskaņoti ir jārod kritiskā masa attiecībā uz aktivitāti, izcilību un inovāciju potenciālu.
(12)
BBI ierosmei būtu jāmazina dažādās tirgus kļūmes, kas kaitē privātam ieguldījumam pirmskonkurences posma pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas pasākumos biorūpniecības jomā Eiropā. Proti, šai ierosmei būtu jānodrošina uzticamas biomasas piegādes pieejamība, ņemot vērā citus konkurējošus sociālos un vides pieprasījumus, un tai būtu jāatbalsta moderno pārstrādes tehnoloģiju, lielapjoma demonstrējumu pasākumu un politikas instrumentu attīstība, tādējādi mazinot privāto pētniecības un inovāciju ieguldījumu risku ilgtspējīgu un konkurētspējīgu bioproduktu un biodegvielu izstrādē.
(13)
BBI ierosmei būtu jāizpaužas kā publiskā un privātā sektora partnerībai, kuras mērķis ir palielināt ieguldījumu ilgtspējīgas biorūpniecības nozares attīstībai Eiropā. Tai būtu jānodrošina vides un sociāli ekonomiskie ieguvumi Eiropas pilsoņiem, jāuzlabo Eiropas konkurētspēja un jāpalīdz izveidot tādu Eiropu, kas ir galvenā tirgus dalībniece moderno bioproduktu un biodegvielu pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas jomā.
(14)
BBI ierosmes mērķis ir ieviest tādu pētniecības un inovācijas pasākumu programmu Eiropā, kas novērtēs to atjaunojamu bioloģisko resursu pieejamību, kurus var izmantot biomateriālu ražošanai, un, pamatojoties uz to, atbalstīs ilgtspējīgu biovērtības ķēžu izveidi. Minētie pasākumi būtu jāveic, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp primārās ražošanas un pārstrādes nozarēm, patērētāju zīmoliem, MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām.
(15)
Ņemot vērā BBI ierosmes izvirzīto mērķu apjomu un mērogu, mobilizējamo finanšu un tehnisko resursu apjomu, kā arī vajadzību nodrošināt resursu un finansējuma efektīvu koordināciju un sinerģiju, ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās. Tāpēc kopuzņēmumam, kas paredzēts, lai īstenotu kopīgo tehnoloģiju ierosmi biorūpniecības jomā (“kopuzņēmums BBI”), būtu jāpiešķir juridiskas personas statuss.
(16)
Kopuzņēmuma BBI mērķis būtu jāsasniedz, atbalstot pētniecības un inovācijas pasākumus, apvienojot publiskā un privātā sektora līdzekļus. Tāpēc kopuzņēmumam BBI būtu jāizsludina aicinājumi iesniegt priekšlikumus pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas pasākumu atbalstam.
(17)
Lai gūtu maksimālu ietekmi, kopuzņēmumam BBI būtu jānodrošina cieša sinerģija ar citām Savienības programmām, piemēram, izglītības, vides, konkurētspējas un MVU jomā, kā arī jānodrošina sinerģija ar Kohēzijas politikas līdzekļiem un Lauku attīstības politiku, kas jo īpaši var palīdzēt stiprināt valstu un reģionu pētniecības un inovācijas spējas, ņemot vērā gudras specializācijas stratēģijas.
(18)
Ar “Apvārsni 2020” būtu jāpalīdz mazināt plaisu pētniecības un inovācijas jomā Savienībā, šādā nolūkā veicinot sinerģiju ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem). Tādēļ kopuzņēmumam BBI būtu jātiecas ar ESI fondiem veidot ciešu sadarbību, kas var jo īpaši palīdzēt stiprināt pētniecības un inovācijas spējas vietējā, reģionālā un valsts līmenī kopuzņēmuma BBI jomā un būt par pamatu gudras specializācijas centieniem.
(19)
Kopuzņēmuma BBI dibinātājiem būtu jābūt Savienībai un BIC.
(20)
Noteikumi par kopuzņēmuma BBI struktūru un darbību būtu jāparedz kopuzņēmuma BBI statūtos, kas ir daļa no šīs regulas.
(21)
Rakstiski BIC ir apstiprinājis apņemšanos īstenot pētniecības pasākumus kopuzņēmuma BBI jomās tādas struktūras ietvaros, kas ir rūpīgi pielāgota publiskā un privātā sektora partnerības būtībai. BIC var pievienoties šīs regulas pielikumā iekļautajiem statūtiem, parakstot apstiprinājuma vēstuli.
(22)
Lai īstenotu izvirzītos mērķus, kopuzņēmumam BBI būtu jānodrošina tā finansiāls atbalsts darbībām, izmantojot atklātas un pārredzamas procedūras, kas galvenokārt izpaužas kā dotācijas dalībniekiem pēc tam, kad ir izsludināti atklāti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā.
(23)
Ieguldījumi, ko veic locekļi, kas nav Savienība, nebūtu jāattiecina uz kopuzņēmuma BBI administratīvajām izmaksām un uz līdzfinansējumu, kas nepieciešams, lai īstenotu kopuzņēmuma BBI atbalstītās darbības pētniecības un inovācijas jomā. Viņu veiktie ieguldījumi būtu jāattiecina arī uz papildu pasākumiem, kas jāveic locekļiem, kas nav Savienība, kā norādīts papildu rīcības plānā. Lai gūtu atbilstošu pārskatu par minēto papildu pasākumu radīto ietekmi, tiem būtu jānorāda uz ieguldījumiem plašākā BBI ierosmē.
(24)
Dalībai kopuzņēmuma BBI finansētajās netiešajās darbībās būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1290/2013 (6). Turklāt kopuzņēmumam BBI būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, balstoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem.
(25)
Lai nodrošinātu atvērtību, pārredzamību un veicinātu dalību, kopuzņēmumam BBI vajadzētu lietot arī elektroniskos līdzekļus, ko pārvalda Komisija. Tādēļ kopuzņēmuma BBI izsludinātie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu jāpublicē arī vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus “Apvāršņa 2020” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, kurus pārvalda Komisija. Turklāt kopuzņēmumam BBI atbilstīgus datus cita starpā par priekšlikumiem, pieteikumu iesniedzējiem, dotācijām un dalībniekiem vajadzētu darīt pieejamus iekļaušanai “Apvārsnī 2020” ziņošanas un izplatīšanas elektroniskajās sistēmās, ko pārvalda Komisija, piemērotā formātā un Komisijas ziņošanas pienākumiem atbilstīgos termiņos.
(26)
Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā BBI būtu jāpārvalda saskaņā ar pamatotiem finanšu pārvaldības principiem un attiecīgajiem noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (8).
(27)
Vienkāršošanas labad administratīvā slodze būtu jāsamazina visiem dalībniekiem. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un nesamērīgi lielas dokumentācijas un ziņošanas. Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijas atbilstoši šai regulai būtu jāveic saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1291/2013.
(28)
Savienības un pārējo kopuzņēmuma BBI locekļu finanšu intereses būtu jāaizsargā, īstenojot proporcionālus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp nodrošinot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, kā arī attiecīgā gadījumā administratīvos un finanšu sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
(29)
Komisijas iekšējam revidentam attiecībā uz kopuzņēmumu BBI vajadzētu būt tādām pašām pilnvarām, kādas tam ir attiecībā uz Komisiju.
(30)
Ņemot vērā kopuzņēmumu īpašo raksturu un pašreizējo statusu un lai nodrošinātu Septītās pamatprogrammas turpināmību, uz kopuzņēmumiem arī turpmāk vajadzētu attiecināt atsevišķu budžeta izpildes apstiprināšanu. Tāpēc, atkāpjoties no 60. panta 7. punkta un 209. panta Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, budžeta izpildes apstiprinājumu kopuzņēmumam BBI vajadzētu sniegt Eiropas Parlamentam pēc Padomes ieteikuma. Tādēļ Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā izklāstītās ziņošanas prasības Savienības finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā BBI nebūtu jāpiemēro, bet tās būtu pēc iespējas jāsaskaņo ar prasībām, kas noteiktas struktūrām saskaņā ar 208. pantu Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Finanšu pārskatu revīzija un pakārtoto darījumu likumības un pareizības revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai.
(31)
Kopuzņēmumam BBI būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savām attiecīgajām struktūrām savlaicīgi sniedzot visu atbilstīgo informāciju, kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informācijas un izplatīšanas pasākumus. Kopuzņēmuma BBI struktūru reglamentam vajadzētu būt publiski pieejamam.
(32)
Lai veicinātu kopuzņēmuma BBI izveidi, Komisijai būtu jāuzņemas atbildība par tā izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tas ir spējīgs darboties, lai pats izpildītu savu budžetu.
(33)
Ņemot vērā “Apvāršņa 2020” vispārējo mērķi panākt lielāku vienkāršību un saskaņotību, visos kopuzņēmuma BBI uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus būtu jāņem vērā “Apvāršņa 2020” ilgums.
(34)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, rūpnieciskās pētniecības un inovācijas stiprināšanu visā Savienībā, īstenojot kopējo BBI ierosmi, izmantojot kopuzņēmumu BBI, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet lai izvairītos no divkārša darba, saglabātu kritisko masu un nodrošinātu optimālu publiskā finansējuma izmantojumu, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Izveide
1. Lai īstenotu kopīgo tehnoloģiju ierosmi biorūpniecības jomā (“BBI ierosme”), uz laikposmu līdz 2024. gada 31. decembrim tiek izveidots kopuzņēmums LESD 187. panta nozīmē (“kopuzņēmums BBI”). Lai ņemtu vērā “Apvāršņa 2020” ilgumu, kopuzņēmuma BBI uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus izsludina vēlākais līdz 2020. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus var izsludināt līdz 2021. gada 31. decembrim.
2. Kopuzņēmums BBI ir struktūra, kurai uzticēts īstenot Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā minēto publiskā un privātā sektora partnerību.
3. Kopuzņēmumam BBI ir juridiskas personas statuss. Visās dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas minēto valstu tiesību aktos paredzēta juridiskām personām. Proti, tas var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos.
4. Kopuzņēmuma BBI mītne atrodas Briselē, Beļģijā.
5. Kopuzņēmuma BBI statūti (“statūti”) ir izklāstīti pielikumā.
2. pants
Mērķi
Kopuzņēmuma BBI mērķi ir šādi:
a)
palīdzēt īstenot Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un jo īpaši Lēmuma 2013/743/ES III daļu;
b)
sekmēt BBI ierosmes mērķu sasniegšanu attiecībā uz resursu ziņā efektīvāku un ilgtspējīgāku zema oglekļa ekonomiku un lielāku ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, jo īpaši lauku rajonos, izveidojot ilgtspējīgu un konkurētspējīgu biorūpniecību Eiropā, kā pamatā ir modernas biorafinēšanas iekārtas, kuras ilgtspējīgi iegūst biomasu, un jo īpaši:
i)
demonstrēt tehnoloģijas, kas no Eiropā iegūtas biomasas dod iespēju ražot jaunus ķīmisko vielu veidošanas elementus, jaunus materiālus un jaunus patēriņa produktus, ar ko aizstāj nepieciešamību pēc fosilā devuma;
ii)
izstrādāt darījumdarbības modeļus, kas ekonomikas tirgus dalībniekus integrē visā vērtību ķēdē no biomasas piegādes līdz biorafinēšanas iekārtām un līdz patērētājiem, kuri izmanto biomateriālus, ķīmiskās vielas un degvielu, tostarp veidojot jaunus pārnozaru starpsavienojumus un atbalstot pārnozaru kopas; un
iii)
izveidot pamata biorafinēšanas rūpnīcas, kurās izmanto tehnoloģijas un darījumdarbības modeļus, kas paredzēti biomateriāliem, ķīmiskām vielām un degvielai un kas apliecina tādus uzlabojumus izmaksu un veikuma ziņā, kuri spēj konkurēt ar fosilām alternatīvām.
3. pants
Savienības finansiālais ieguldījums
1. Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā BBI, tostarp EBTA apropriācijas, administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir EUR 975 000 000. Savienības ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijas, kas piešķirtas īpašajai programmai, ar kuru īsteno “Apvārsni 2020” un kura izveidota ar Lēmumu 2013/743/ES saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu un 60. un 61. pantu par struktūrām, kuras norādītas minētās regulas 209. pantā.
2. Savienības finansiālā ieguldījuma kārtību nosaka deleģēšanas nolīgumā un ikgadējos līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumos, kas jānoslēdz starp Komisiju Savienības vārdā un kopuzņēmumu BBI.
3. Deleģēšanas nolīgumā, kas minēts šā panta 2. punktā, ietver elementus, kas izklāstīti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktā un 60. un 61. pantā un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantā, un, inter alia:
a)
prasības, kas attiecas uz kopuzņēmuma BBI ieguldījumu Lēmuma 2013/743/ES II pielikumā minēto attiecīgo rezultātu rādītāju sasniegšanā;
b)
prasības, kas attiecas uz kopuzņēmuma BBI ieguldījumu Lēmuma 2013/743/ES III pielikumā minētās uzraudzības īstenošanā;
c)
konkrētos rezultātu rādītājus, kas saistīti ar kopuzņēmuma BBI darbību;
d)
kārtību tādu datu sniegšanai, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka Komisija var izpildīt savus pienākumus attiecībā uz izplatīšanu un ziņošanu, tostarp attiecībā uz dalībnieku vienoto portālu, kā arī izmantojot citus “Apvāršņa 2020” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija;
e)
noteikumus kopuzņēmuma BBI izsludināto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanai, tostarp dalībnieku vienotajā portālā, kā arī izmantojot citus “Apvāršņa 2020” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija;
f)
cilvēkresursu izmantojumu un izmaiņas šajos resursos, jo īpaši to pieņemšanu darbā atbilstīgi funkciju grupām, pakāpēm un kategorijām, pārklasificēšanu un jebkurām darbinieku skaita izmaiņām.
4. pants
Ieguldījumi, kuru sniedz locekļi, kas nav Savienība
1. Kopuzņēmuma BBI locekļi, kas nav Savienība, 1. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz EUR 2 730 000 000 apmērā vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošās vienības.
2. Šā panta 1. punktā minētais ieguldījums ir:
a)
ieguldījumi kopuzņēmumā BBI, kā minēts statūtu 12. panta 2. punktā, 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 12. panta 3. punkta c) apakšpunktā;
b)
ieguldījumi natūrā vismaz EUR 1 755 000 000 apmērā 1. pantā noteiktajā laikposmā, kuras veic locekļi, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošās vienības, un kuras sastāv no izmaksām, kas tiem rodas papildu pasākumu īstenošanā ārpus kopuzņēmuma BBI darba plānā paredzētā, palīdzot īstenot BBI ierosmes mērķus. Atbalstu minēto izmaksu segšanai var sniegt no citām Savienības finansēšanas programmām saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām. Šādos gadījumos Savienības finansējums neaizstāj ieguldījumus natūrā, ko veic locekļi, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošās vienības.
Par b) apakšpunktā minētajām izmaksām kopuzņēmums BBI nav tiesīgs saņemt finanšu atbalstu. Attiecīgos pasākumus paredz gada papildu pasākumu plānā, kurā norāda šo ieguldījumu aplēstās vērtības.
3. Kopuzņēmuma BBI locekļi, kas nav Savienība, katru gadu līdz 31. janvārim ziņo kopuzņēmuma BBI valdei par 2. punktā minēto katrā no iepriekšējiem finanšu gadiem veikto ieguldījumu vērtību. Par to laikus tiek informēta arī valstu pārstāvju grupa.
4. Lai izvērtētu šā panta 2. punkta b) apakšpunktā, kā arī statūtu 12. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto ieguldījumu apmēru, izmaksas nosaka saskaņā ar attiecīgo vienību parasto izmaksu aprēķināšanas praksi un piemērojamiem tās valsts grāmatvedības standartiem, kurā vienība ir dibināta, kā arī piemērojamiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apstiprina neatkarīgs ārējais revidents, ko norīkojusi attiecīgā vienība. Ja saistībā ar sertifikāciju rodas kādas neskaidrības, kopuzņēmums BBI var pārbaudīt vērtēšanas metodi. Šajā regulā nedz kopuzņēmums BBI, nedz kāda cita Savienības struktūra neveic revīziju attiecībā uz izmaksām, kas radušās saistībā ar papildu pasākumiem.
5. Komisija ir tiesīga izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā BBI vai sākt statūtu 20. panta 2. punktā minēto likvidācijas procedūru, ja minētie locekļi vai to sastāvā esošās vienības šā panta 2. punktā minētos ieguldījumus neveic vai veic daļēji vai novēloti. Komisijas lēmums netraucē atmaksāt attiecināmās izmaksas, kuras locekļiem jau ir radušās līdz brīdim, kad kopuzņēmumam BBI ir paziņots minētais lēmums.
5. pants
Finanšu noteikumi
Neskarot šīs regulas 12. pantu, kopuzņēmums BBI pieņem savus konkrētos finanšu noteikumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantu un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 110/2014 (9).
6. pants
Personāls
1. Kopuzņēmuma BBI personālam piemēro Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (10) (“Civildienesta noteikumi” un “Nodarbināšanas kārtība”), un noteikumus, kurus kopīgi pieņēmušas Savienības iestādes, lai piemērotu Civildienesta noteikumus un Nodarbināšanas kārtību.
2. Valde attiecībā uz kopuzņēmuma BBI personālu īsteno pilnvaras, kas Civildienesta noteikumiem piešķirtas iecēlējinstitūcijai, un pilnvaras, kas ar Nodarbināšanas kārtību piešķirtas iestādei, kura ir pilnvarota slēgt darba līgumus (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”).
Valde saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Nodarbināšanas kārtības 6. pantu, pieņem lēmumu, ar ko attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras deleģē izpilddirektoram un paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem var apturēt minēto deleģēšanu. Izpilddirektors ir pilnvarots minētās pilnvaras deleģēt tālāk.
Ja tas vajadzīgs ārkārtas apstākļu dēļ valde var ar lēmumu uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģēšanu izpilddirektoram un izpilddirektora pastarpināti deleģētās pilnvaras. Šādos gadījumos valde pati īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras vai deleģē tās kādam no saviem locekļiem vai kopuzņēmuma BBI darbiniekam, kas nav izpilddirektors.
3. Valde pieņem piemērotus Civildienesta noteikumu un Nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu.
4. Personāla resursus nosaka kopuzņēmuma BBI darbinieku štatu sarakstā, norādot pagaidu darbinieku skaitu, atsevišķi pēc funkcijas grupas un pēc pakāpes, un līgumdarbinieku skaitu, izteiktu pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar tā gada budžetu.
5. Kopuzņēmuma BBI personālu veido pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki.
6. Visas ar personālu saistītās izmaksas sedz kopuzņēmums BBI.
7. pants
Norīkotie valsts eksperti un stažieri
1. Kopuzņēmums BBI var piesaistīt norīkotus valsts ekspertus un stažierus, kurus kopuzņēmums BBI nav pieņēmis darbā. Norīkotu valsts ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, pievieno 6. panta 4. punktā minētajā informācijā par darbinieku resursiem saskaņā ar gada budžetu.
2. Valde pieņem lēmumu, kurā paredz noteikumus par valsts ekspertu norīkošanu kopuzņēmumā BBI un par stažieru piesaistīšanu.
8. pants
Privilēģijas un imunitāte
Uz kopuzņēmumu BBI un tā darbiniekiem attiecas Protokols Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD.
9. pants
Kopuzņēmuma BBI atbildība
1. Kopuzņēmuma BBI līgumisko atbildību reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un tiesību akti, ko piemēro konkrētajam nolīgumam, lēmumam vai līgumam.
2. Attiecībā uz ārpuslīgumisku atbildību saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktu vispārējiem principiem kopuzņēmums BBI atlīdzina visus zaudējumus, ko radījis tā personāls, pildot savus pienākumus.
3. Visus kopuzņēmuma BBI veiktus maksājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto atbildību un ar to saistītās izmaksas un izdevumus uzskata par kopuzņēmuma BBI izdevumiem, un tos sedz no tā līdzekļiem.
4. Par kopuzņēmuma BBI saistību izpildi ir atbildīgs vienīgi kopuzņēmums.
10. pants
Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcija un piemērojamie tiesību akti
1. Eiropas Savienības Tiesai ir jurisdikcija:
a)
ievērojot jebkuru šķīrējklauzulu, kas iekļauta kopuzņēmuma BBI noslēgtos nolīgumos vai līgumos, vai tā lēmumos;
b)
strīdos, kas saistīti ar kompensāciju par zaudējumiem, kurus radījis kopuzņēmuma BBI personāls, pildot savus pienākumus;
c)
visos strīdos starp kopuzņēmumu BBI un tā personālu, ciktāl tas attiecas un atbilst noteikumiem, kuri izklāstīti Civildienesta noteikumos un Nodarbināšanas kārtībā.
2. Visos citos gadījumos, uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Savienības tiesību akti, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas kopuzņēmuma BBI mītne.
11. pants
Novērtēšana
1. Līdz 2017. gada 30. jūnijam Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic kopuzņēmuma BBI starpposma novērtēšanu. Par minēto novērtēšanu Komisija sagatavo ziņojumu, kurā iekļauj novērtēšanas secinājumus un Komisijas novērojumus. Minēto ziņojumu Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Kopuzņēmuma BBI starpposma novērtēšanas rezultātus ņem vērā padziļinātajā izvērtējumā un starpposma novērtējumā, kas minēti 32. pantā Regulā (ES) Nr. 1291/2013.
2. Pamatojoties uz šā panta 1. punktā minēta starpposma novērtējuma secinājumiem, Komisija var rīkoties saskaņā ar 4. panta 5. punktu vai veikt jebkādu citu atbilstīgu darbību.
3. Sešos mēnešos pēc kopuzņēmuma BBI likvidēšanas, tomēr ne vēlāk kā divus gadus pēc statūtu 20. pantā minētā likvidācijas procesa sākšanas Komisija veic kopuzņēmuma BBI nobeiguma novērtējumu. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
12. pants
Budžeta izpildes apstiprināšana
Atkāpjoties no 60. panta 7. punkta un 209. panta Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, budžeta izpildes apstiprinājumu kopuzņēmumam BBI sniedz Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma saskaņā ar procedūru, kas noteikta kopuzņēmuma BBI finanšu noteikumos.
13. pants
Ex-post revīzijas
1. Kā daļu no “Apvāršņa 2020” netiešajām darbībām kopuzņēmums BBI veic netiešo darbību izmaksu ex-post revīzijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 29. pantu.
2. Komisija var nolemt pati veikt šā panta 1. punktā minētās revīzijas. Šādos gadījumos Komisija to dara saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši Regulām (ES, Euratom) Nr. 966/2012, (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013.
14. pants
Locekļu finanšu interešu aizsardzība
1. Kopuzņēmums BBI Komisijas darbiniekiem un citām kopuzņēmuma BBI vai Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai piešķir piekļuvi savām ēkām un telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga, lai tie varētu veikt revīzijas.
2. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteikti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 883/2013 (12), lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kuru finansē saskaņā ar šo regulu.
3. Neskarot 1. un 2. punkta prasības, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas pieņemti saistībā ar šīs regulas īstenošanu, iekļauj noteikumus, ar kuriem nepārprotami pilnvaro Komisiju, kopuzņēmumu BBI, Revīzijas palātu un OLAF veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši to kompetencei.
4. Kopuzņēmums BBI nodrošina to, ka tā locekļu finanšu intereses tiek pienācīgi aizsargātas, veicot vai uzdodot veikt atbilstīgu iekšējo un ārējo kontroli.
5. Kopuzņēmums BBI pievienojas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (13). Kopuzņēmums BBI pieņem vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu OLAF veiktas iekšējas izmeklēšanas.
15. pants
Konfidencialitāte
Neskarot 16. pantu, kopuzņēmums BBI nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt kopuzņēmuma locekļu vai to dalībnieku interesēm, kas piedalās kopuzņēmuma BBI pasākumos.
16. pants
Pārredzamība
1. Kopuzņēmuma BBI rīcībā esošiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (14).
2. Kopuzņēmuma BBI valde var pieņemt praktiskus pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.
3. Neskarot šīs regulas 10. pantu, lēmumi, ko kopuzņēmums BBI ir pieņēmis atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantam, var būt ombudam iesniegtas sūdzības priekšmets atbilstoši LESD 228. panta nosacījumiem.
17. pants
Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi
Darbībām, ko finansē kopuzņēmums BBI, piemēro Regulu (ES) Nr. 1290/2013. Saskaņā ar minēto regulu kopuzņēmumu BBI uzskata par finansēšanas struktūru, un tas nodrošina finansiālu atbalstu netiešām darbībām, kas izklāstītas statūtu 1. pantā.
18. pants
Uzņēmējvalsts atbalsts
Kopuzņēmums BBI un valsts, kurā atrodas tā mītne, var noslēgt administratīvu nolīgumu, vienojoties par privilēģijām un imunitāti, kā arī citu atbalstu, ko minētā valsts nodrošina kopuzņēmumam BBI.
19. pants
Sākotnējās darbības
1. Komisija uzņemas atbildību par kopuzņēmuma BBI izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tas ir spējīgs darboties, lai pats izpildītu savu budžetu. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem Komisija visas nepieciešamās darbības veic sadarbībā ar pārējiem locekļiem un iesaistot kopuzņēmuma BBI kompetentās struktūras.
2. Šā panta 1. punktā minētajā nolūkā:
a)
Komisija, līdz brīdim, kad izpilddirektors sāk pildīt savus pienākumus pēc tam, kad valde ir iecēlusi to amatā saskaņā ar statūtu 8. pantu, var iecelt Komisijas ierēdni, kurš rīkojas izpilddirektora vietā un pilda tā pienākumus un kuram var palīdzēt noteikts skaits Komisijas ierēdņu;
b)
atkāpjoties no šīs regulas 6. panta 2. punkta prasībām, pagaidu direktoram ir iecēlējinstitūcijas pilnvaras;
c)
Komisija var nozīmēt noteiktu skaitu pagaidu ierēdņu.
3. Pagaidu izpilddirektors var atļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar apropriācijām, kuras iekļautas kopuzņēmuma BBI gada budžetā, ja to ir apstiprinājusi valde, un var parakstīt nolīgumus, pieņemt lēmumus un slēgt līgumus, tostarp pēc kopuzņēmuma BBI štatu saraksta pieņemšanas - arī darba līgumus.
4. Ar kopuzņēmuma BBI izpilddirektora piekrišanu un saņemot valdes apstiprinājumu pagaidu izpilddirektors nosaka datumu, kurā kopuzņēmums BBI spēs izpildīt savu budžetu. Sākot ar minēto datumu, Komisija atturas uzņemties saistības un veikt maksājumus kopuzņēmuma BBI pasākumu īstenošanai.
20. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 6. maijā