ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 573/2014/EU
ze dne 15. května 2014
o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 149 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala v závěrech ze dne 17. června 2010 strategii Evropa 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Vyslovila se pro mobilizaci veškerých nástrojů a politik Unie na podporu dosažení společných cílů a vyzvala členské státy k přijetí posílených koordinovaných opatření. Veřejné služby zaměstnanosti (VSZ) hrají ústřední úlohu z hlediska svého přínosu k dosažení hlavního cíle míry zaměstnanosti strategie Evropa 2020, kterým je dosažení 75 % zaměstnanosti žen a mužů ve věku od 20 do 64 let do roku 2020, zejména snížením nezaměstnanosti mladých lidí.
(2)
Článkem 45 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) se stanoví volný pohyb pracovníků v Unii a článek 46 Smlouvy stanoví opatření k zavedení tohoto volného pohybu, zejména zajištěním úzké spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti. Síť VSZ vytvořená tímto rozhodnutím (dále jen „síť“) by se kromě obecných aspektů geografické mobility měla věnovat široké škále cílů a iniciativ prostřednictvím stimulačních opatření, která mají zlepšit spolupráci mezi členskými státy v oblasti zaměstnanosti.
(3)
Cílem tohoto rozhodnutí by měla být podpora spolupráce mezi členskými státy v oblastech působnosti VSZ. Toto rozhodnutí formalizuje a posiluje neformální spolupráci mezi VSZ prostřednictvím stávající evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, přičemž se zapojením do této sítě souhlasily všechny členské státy. Dosažení plného potenciálu této sítě závisí na pokračujícím zapojení všech členských států. Toto zapojení do sítě by mělo být oznámeno sekretariátu sítě.
(4)
Rada v souladu s čl. 148 odst. 4 Smlouvy přijala rozhodnutím 2010/707/EU (3) hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které byly zachovány pro roky 2011 až 2013. Tyto integrované hlavní směry poskytují členským státům vodítko pro vytyčení jejich národních programů reforem a pro provádění reforem. Integrované hlavní směry jsou základem pro doporučení pro jednotlivé země, která Rada členským státům podává podle uvedeného článku. V posledních letech tato doporučení obsahovala konkrétní doporučení k fungování a kapacitě VSZ a k účinnosti aktivních politik na trhu práce členských států.
(5)
Pro doporučení pro jednotlivé země by byla prospěšná posílená zpětná vazba o úspěšnosti provádění politik, založená na faktických poznatcích, a spolupráce mezi VSZ členských států. Síť by za tímto účelem měla provádět konkrétní iniciativy, jako jsou například společné systémy srovnávání na základě faktických poznatků, odpovídající činnosti vzájemného učení, vzájemná pomoc mezi členy sítě a provádění strategických postupů pro modernizaci VSZ. Specifické znalosti sítě a jejích jednotlivých členů by také měly sloužit jako podklady pro rozvoj politik zaměstnanosti, a to na žádost Evropského parlamentu, Rady, Komise nebo Výboru pro zaměstnanost.
(6)
Intenzivnější a cílenější spolupráce mezi VSZ by měla vést k lepšímu sdílení osvědčených postupů. Síť by měla propojit informace zjištěné na základě srovnávání a vzájemného učení tak, aby se mohl vyvinout systematický, dynamický a integrovaný proces učení na základě srovnávání.
(7)
Síť by měla fungovat v úzké spolupráci s Výborem pro zaměstnanost podle článku 150 Smlouvy a měla by přispívat k jeho práci poskytováním faktických poznatků a zpráv o politikách prováděných VSZ. Příspěvky sítě Evropskému parlamentu by měly být poskytovány prostřednictvím jejího sekretariátu a příspěvky Radě prostřednictvím Výboru pro zaměstnanost, bez jakýchkoli změn a případně s komentářem. Zejména společné znalosti sítě týkající se výsledků politik zaměstnanosti a komparativní analýzy VSZ by mohly tvůrcům politik na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni pomoci při posuzování a navrhování politik zaměstnanosti.
(8)
Síť by se v oblastech působnosti VSZ měla podílet na provádění politických iniciativ týkajících se zaměstnanosti, jako je například doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Síť by také měla podporovat iniciativy zaměřené na lepší sladění nabízených a požadovaných dovedností, vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti, posílení dobrovolné mobility pracovní síly a usnadňování přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy do pracovního procesu, například podporou poskytování poradenství a zlepšováním transparentnosti dovedností a kvalifikací. Tyto činnosti sítě by měly zahrnovat hodnocení a posuzování aktivních politik na trhu práce, včetně politik zaměřených na zranitelné sociální skupiny a sociální vyloučení.
(9)
Síť by měla posílit spolupráci mezi svými členy a rozvíjet společné iniciativy zaměřené na výměnu informací a osvědčených postupů ve všech oblastech, jež spadají do působnosti VSZ, na srovnávací analýzy a poskytování doporučení i na podporu inovativních přístupů při poskytování služeb zaměstnanosti. Díky vytvoření sítě bude možné provádět celkové srovnávání všech VSZ založené na faktických poznatcích a zaměřené na výsledky, což povede k určení osvědčených postupů v oblastech služeb poskytovaných VSZ. Tyto výstupy by měly přispět k lepšímu navrhování a poskytování služeb zaměstnanosti v rámci jejich konkrétních pravomocí. Iniciativy sítě by měly zlepšit účinnost VSZ a umožnit účelnější vynakládání veřejných prostředků. Síť by měla rovněž spolupracovat s dalšími poskytovateli služeb zaměstnanosti.
(10)
Síť by ve svém ročním pracovním programu měla stanovit technické podrobnosti srovnávání VSZ a souvisejícího vzájemného učení, zejména metodiku vzájemného učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí pro hodnocení výkonnosti VSZ, kontextové proměnné, požadavky na poskytování údajů a vzdělávací nástroje integrovaného programu vzájemného učení. Oblasti srovnávání by měly být vymezeny v tomto rozhodnutí. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších procesů učení na základě srovnávání v jiných oblastech.
(11)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy obsahující ukazatele srovnávání. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, zejména s odborníky z VSZ. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(12)
Vzhledem k různorodosti modelů VSZ, úkolů a forem poskytování služeb je na členských státech, aby z řad řídících pracovníků VSZ nominovaly do správní rady sítě (dále jen „správní rada“) jednoho člena a jednoho náhradníka. Tento člen nebo náhradník by měl ve správní radě případně zastupovat ostatní VSZ svého členského státu. Pokud členský stát nemůže z ústavních důvodů nominovat pouze jednu VSZ, je třeba určit příslušné VSZ, jejichž počet by měl být co nejnižší, aniž by došlo ke změně pravidla, že každý členský stát má ve správní radě jeden hlas. Členové správní rady by měli vynaložit veškeré úsilí s cílem zajistit, aby názory a zkušenosti místních a regionálních orgánů byly začleněny do činností sítě a aby tyto orgány byly o těchto činnostech průběžně informovány. Členové správní rady by měli mít pravomoc přijímat rozhodnutí jménem svých VSZ. Činnosti by měly být otevřeny účasti VSZ ze všech úrovní, aby se zajistilo zapojení všech VSZ do sítě.
(13)
Síť by měla mít k dispozici nejaktuálnější údaje o nezaměstnanosti na úrovni NUTS 3, aby bylo zajištěno, že společné úkoly VSZ co nejvíce odpovídají současné situaci na trhu práce.
(14)
Síť by měla vycházet ze zkušeností stávající neformální poradní skupiny evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, kterou Komise podporuje od roku 1997 a k jejímž názorům bylo v tomto rozhodnutí přihlédnuto, a tuto skupinu by měla nahradit. Klíčové oblasti činnosti, které uvedená poradní skupina vymezila ve svém dokumentu „Strategie VSZ 2020“, by měly přispět k modernizaci a posílení VSZ.
(15)
Síť by měla zprostředkovat vzájemnou pomoc ve prospěch svých členů a pomáhat svým členům při poskytování vzájemné podpory při modernizaci organizačních struktur a poskytování služeb, a to posílením spolupráce zejména v oblasti předávání poznatků, studijních návštěv a výměny pracovníků.
(16)
Financování sítě a jejích iniciativ by mělo být zajišťováno prostřednictvím oddílu Progress/zaměstnanost programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (5), do výše rozpočtových prostředků stanovených Evropským parlamentem a Radou.
(17)
U projektů navržených sítí nebo identifikovaných v rámci činností vzájemného učení a následně prováděných v jednotlivých VSZ by členské státy měly mít přístup k financování z Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a programu Horizont 2020 - rámcového programu Unie pro výzkum a inovace (2014-2020), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (6).
(18)
Síť by měla zajistit, aby doplňovala, a nikoli nahrazovala nebo zdvojovala činnosti prováděné v rámci evropské strategie zaměstnanosti ve smyslu hlavy IX Smlouvy, zejména činnost Výboru pro zaměstnanost a jeho nástroje, jako je společný hodnotící rámec, jakož i program vzájemného učení. Komise by dále měla zajistit, aby v zájmu součinnosti spolu úzce spolupracovaly sekretariát sítě a sekretariát Výboru pro zaměstnanost.
(19)
Toto rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem tohoto rozhodnutí je především zajistit plné dodržování práva na přístup k bezplatným službám zaměstnanosti a podpořit uplatňování článku 29 Listiny,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení sítě
Na období od 17. června 2014 do 31. prosince 2020 se tímto zřizuje celounijní síť veřejných služeb zaměstnanosti (VSZ) (dále jen „síť“). Síť provádí iniciativy stanovené v článku 4.
Síť tvoří:
a)
VSZ nominované členskými státy;
b)
Komise.
Výbor pro zaměstnanost má status pozorovatele.
Členské státy, v nichž působí nezávislé VSZ na nižší než celostátní úrovni, zajistí jejich odpovídající zastoupení v konkrétních iniciativách sítě.
Článek 2
Definice učení na základě srovnávání
Pro účely tohoto rozhodnutí a činností sítě se „učením na základě srovnávání“ rozumí proces vytváření systematického a integrovaného propojení mezi činnostmi srovnávání a vzájemného učení, jež spočívá v identifikaci dobrých výsledků pomocí systémů srovnávání vycházejících z ukazatelů, včetně shromažďování údajů, jejich validace, konsolidace a posuzování, v souladu s příslušnou metodikou, a ve využívání takto zjištěných informací k vzájemnému učení, jež bude konkrétní a podložené faktickými poznatky, včetně modelů osvědčených postupů.
Článek 3
Cíle
Cílem tohoto rozhodnutí je prostřednictvím sítě podpořit spolupráci mezi členskými státy na poli zaměstnanosti, v oblastech působnosti VSZ, s cílem přispět ke strategii Evropa 2020 a k provádění příslušných politik Unie, a podpořit tak:
a)
nejzranitelnějším sociální skupiny s vysokými mírami nezaměstnanosti, obzvláště starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy;
b)
vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti;
c)
lepší fungování trhů práce v EU;
d)
identifikaci nedostatků v oblasti dovedností a poskytování informací o jejich rozsahu a lokalitě, jakož i lepší sladění dovedností uchazečů o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů;
e)
lepší integraci trhů práce;
f)
větší dobrovolnou geografickou a profesní mobilitu na spravedlivém základě za účelem naplnění konkrétních potřeb trhů práce;
g)
začlenění osob vyloučených z trhu práce jako součást boje proti sociálnímu vyloučení;
h)
hodnocení a posuzování aktivních iniciativ na trhu práce a jejich účinné a účelné provádění.
Článek 4
Iniciativy sítě
1. V oblastech působnosti VSZ provádí síť zejména tyto iniciativy:
a)
rozvíjení a zavádění celounijního učení na základě srovnávání mezi VSZ založeného na faktických poznatcích, jehož se účastní VSZ, s cílem porovnat pomocí vhodné metodiky výsledky jejich činností v těchto oblastech:
i)
přínos ke snížení nezaměstnanosti u všech věkových skupin a u zranitelných skupin,
ii)
přínos ke zkrácení doby trvání nezaměstnanosti a snížení neaktivity s cílem řešit dlouhodobou a strukturální nezaměstnanost a sociální vyloučení,
iii)
obsazování volných pracovních míst (včetně dobrovolnou mobilitou pracovníků),
iv)
spokojenost klientů se službami VSZ;
b)
poskytování vzájemné pomoci v podobě „peer-to-peer“ nebo skupinových činností, prostřednictvím spolupráce, výměny informací, zkušeností a pracovníků mezi členy sítě, včetně podpory při provádění doporučení vydaných Radou pro jednotlivé země souvisejících s VSZ, jež je poskytována na žádost daného členského státu nebo dané VSZ;
c)
přispívání k modernizaci a posílení VSZ v klíčových oblastech, v souladu s cíli strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti;
d)
příprava zpráv na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise či z vlastního podnětu;
e)
podílení se na provádění příslušných politických iniciativ;
f)
přijímání a provádění ročního pracovního programu sítě, v němž jsou stanoveny její pracovní metody, očekávané výsledky a podrobnosti související s prováděním systémů učení na základě srovnávání;
g)
podpora a sdílení osvědčených postupů zaměřených na identifikaci mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a na rozvoj iniciativ k zajištění toho, že tito mladí lidé získají dovednosti nezbytné k tomu, aby vstoupili na trh práce a udrželi se na něm.
Pokud jde o iniciativu stanovenou v prvním pododstavci písm. a), použijí se při srovnávání ukazatele stanovené v příloze. Síť se na provádění těchto činností také aktivně podílí sdílením údajů, poznatků a postupů. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších systémů učení na základě srovnávání v jiných oblastech než uvedených v prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
2. Síť zřídí mechanismus podávání zpráv v souvislosti se všemi iniciativami uvedenými v odstavci 1. Při uplatňování tohoto mechanismu podávají členové sítě jednou ročně zprávy správní radě.
Článek 5
Spolupráce
Síť navazuje spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce včetně dalších poskytovatelů služeb zaměstnanosti a případně se sociálními partnery, organizacemi zastupujícími nezaměstnané osoby nebo zranitelné skupiny, nevládními organizacemi působícími v oblasti zaměstnanosti, regionálními a místními orgány, s Evropskou sítí pro rozvoj politiky celoživotního poradenství a se soukromými službami zaměstnanosti tak, že je přizve k příslušným činnostem a na příslušná zasedání sítě a sdílí s nimi informace a údaje.
Článek 6
Fungování sítě
1. Řídícím orgánem sítě je správní rada. Členské státy do správní rady nominují z řad řídících pracovníků svých VSZ jednoho člena a jednoho náhradníka. Komise do správní rady rovněž jmenuje jednoho člena a jednoho náhradníka. Členy správní rady v případě potřeby zastupují jejich náhradníci.
Výbor pro zaměstnanost nominuje, v souladu se svým jednacím řádem, jednoho ze svých členů jako zástupce, který bude mít ve správní radě status pozorovatele, s výjimkou uzavřených zasedání správní rady. Správní rada se může scházet na uzavřených zasedáních, kterých se účastní jeden člen za každý členský stát a jeden člen za Komisi, s výjimkou projednávání těch bodů pořadu jednání, které se týkají ročního pracovního programu. Jednací řád správní rady stanoví další podrobná pravidla pro konání uzavřených zasedání.
2. Správní rada jmenuje ze svých členů nominovaných členským státem předsedu a dva místopředsedy. Předseda zastupuje síť navenek. Předsedu v případě potřeby zastupují místopředsedové.
3. Správní rada jednomyslným rozhodnutím přijme svůj jednací řád. Tento jednací řád musí obsahovat mimo jiné ustanovení o přijímání rozhodnutí správní rady a o jmenování a délce funkčního období předsedy a místopředsedů správní rady.
4. Správní rada většinovým rozhodnutím přijímá:
a)
roční pracovní program sítě včetně ustavení pracovních skupin a stanovení jazykového režimu zasedání sítě;
b)
technický rámec pro provádění činností v rámci srovnávání a vzájemného učení jakožto součást ročního pracovního programu sítě, včetně metodiky učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí za účelem porovnávání výsledků VSZ, kontextových proměnných, požadavků na poskytování údajů a vzdělávacích nástrojů integrovaného programu vzájemného učení;
c)
výroční zprávu sítě. Tato zpráva se zašle Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
5. Správní radě je nápomocen sekretariát zajištěný Komisí, která mu poskytuje zázemí. Sekretariát ve spolupráci s předsedou a místopředsedy připravuje zasedání správní rady, roční pracovní program a výroční zprávu sítě. Sekretariát úzce spolupracuje se sekretariátem Výboru pro zaměstnanost.
Článek 7
Finanční podpora tohoto stimulačního opatření
Celkové finanční zdroje přidělené na provádění tohoto rozhodnutí se stanoví v rámci oddílu Progress/zaměstnanost EaSI, jehož roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rady v mezích finančního rámce.
Článek 8
Změna přílohy obsahující ukazatele srovnávání
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, kterými se mění příloha stanovící ukazatele srovnávání.
Článek 9
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 8 je Komisi svěřena na dobu od 17. června 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 8 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 8 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 10
Přezkum
Komise do 18. června 2017 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. Ve zprávě se zejména posoudí, nakolik síť přispívá k dosahování cílů uvedených v článku 3 a zda splnila své úkoly. Zpráva rovněž posoudí, jak síť vytvořila a prováděla srovnávání v oblastech uvedených v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 573/2014/ES
(2014. gada 15. maijs)
par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 149. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Ar 2010. gada 17. jūnija secinājumiem Eiropadome pieņēma “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija “Eiropa 2020”). Eiropadome aicināja mobilizēt visus Savienības instrumentus un politikas jomas, lai veicinātu kopējo mērķu sasniegšanu, un aicināja dalībvalstis nodrošināt labāk koordinētu rīcību. Valstu nodarbinātības dienestiem (VND) ir būtiska loma centienos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības līmeņa pamatmērķi, proti, līdz 2020. gadam 75 % sievietēm un vīriešiem vecumā no 20 līdz 64 gadiem, jo īpaši samazinot jauniešu bezdarbu.
(2)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 45. pantā ir paredzēta darba ņēmēju pārvietošanās brīvība Savienībā, savukārt tā 46. pantā ir noteikts, kādi pasākumi jāveic, lai radītu šo brīvību, jo īpaši, nodrošinot valstu nodarbinātības dienestu ciešu sadarbību. VND tīklam, kas tiek ieveidots saskaņā ar šo lēmumu (“Tīkls”), papildus vispārējiem ģeogrāfiskās mobilitātes aspektiem būtu jāaptver arī plašs mērķu un iniciatīvu loks, ko īstenotu kā veicināšanas pasākumus nolūkā uzlabot dalībvalstu sadarbību nodarbinātības jomā.
(3)
Ar šo lēmumu būtu jācenšas veicināt dalībvalstu sadarbību VND atbildības jomās. Ar to tiek oficiāli noformēta un stiprināta VND neoficiālā sadarbība, kas tiek īstenota ar pašreizējā VND vadītāju Eiropas tīkla starpniecību, kurā ir piekritušas piedalīties visas dalībvalstis. Tīkla vislielākā potenciālā vērtība ir visu dalībvalstu pastāvīga dalība. Par dalību vajadzētu informēt Tīkla sekretariātu.
(4)
Saskaņā ar Līguma 148. panta 4. punktu Padome ar Lēmumu 2010/707/ES (3) pieņēma dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas tika saglabātas 2011.-2013. gadā. Minētās integrētās pamatnostādnes dalībvalstīm sniedz norādes par to, kā izstrādāt savas valsts reformu programmas un īstenot reformas. Integrētās pamatnostādnes ir pamatā konkrētajiem ieteikumiem, ko Padome saskaņā ar minēto pantu adresē dalībvalstīm. Pēdējo gadu laikā minētajos ieteikumos ir bijuši ietverti konkrēti ieteikumi attiecībā uz VND darbību un spējām un aktīvas darba tirgus politikas efektivitāti dalībvalstīs.
(5)
Konkrētām valstīm adresētos ieteikumus varētu uzlabot, ja to izstrādē vēl lielākā mērā tiktu izmantotas uzlabotas, uz pierādījumiem balstītas atsauksmes par to, cik sekmīgi tiek īstenota politika un sadarbība starp dalībvalstu VND. Lai to panāktu, Tīklam būtu jāīsteno konkrētas iniciatīvas, piemēram, kopīgas uz pierādījumiem balstītas salīdzinošas vērtēšanas sistēmas, atbilstīgi savstarpējas mācīšanās pasākumi, savstarpējs atbalsts, ko Tīkla dalībnieki sniedz cits citam, un stratēģisku darbību īstenošana VND modernizēšanas nolūkā. Tīkla un katra tā dalībnieka specifiskās zināšanas vienlaikus būtu arī jāizmanto, lai pēc Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas vai Nodarbinātības komitejas (EMCO) lūguma sniegtu pierādījumus nodarbinātības politikas izstrādei.
(6)
Ciešākai un mērķtiecīgākai VND sadarbībai vajadzētu ļaut uzlabot apmaiņu ar labāko praksi. Secinājumus, kas izriet no salīdzinošas vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās pasākumiem, Tīklam vajadzētu saistīt tā, lai varētu attīstīt sistemātisku, dinamisku un integrētu salīdzinošas mācīšanās procesu.
(7)
Tīklam būtu cieši jāsadarbojas ar EMCO saskaņā ar Līguma 150. pantu, un tam vajadzētu dot ieguldījumu EMCO darbā, sniedzot ar faktiem pamatotus pierādījumus un ziņojumus par VND īstenoto politiku. Tīkla ieguldījumu Eiropas Parlamenta darbā vajadzētu nodrošināt ar sekretariāta starpniecību, un Tīkla ieguldījumu Padomes darbā vajadzētu nodrošināt ar EMCO starpniecību - nemainītā formā un vajadzības gadījumā sniedzot komentārus. Politikas lēmumu pieņēmējiem gan Savienības gan valstu līmenī, izvērtējot un izstrādājot nodarbinātības politiku, jo īpaši varētu palīdzēt Tīkla kopējās zināšanas par nodarbinātības politikas īstenošanas aspektiem un VND salīdzinošā analīze.
(8)
VND atbildības jomās Tīklam vajadzētu dot savu ieguldījumu politikas iniciatīvu īstenošanā nodarbinātības jomā; šāda iniciatīva ir, piemēram, Padomes Ieteikums (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (4). Tīklam vajadzētu atbalstīt arī tādas iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt prasmju labāku atbilstību, pienācīgas kvalitātes un ilgtspējīgu nodarbinātību, uzlabotu brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti un veicināt pāreju no izglītības un apmācības uz darbu, tostarp atbalstot konsultēšanu un prasmju un kvalifikāciju labāku pārredzamību. Tīklam savos pasākumos būtu jāpievēršas aktīvas darba tirgus politikas - tostarp tās, kas ir vērsta uz neaizsargātām sociālajām grupām un sociālo atstumtības - izvērtēšanai un novērtējumam.
(9)
Tīklam būtu jāveicina ciešāka savu dalībnieku sadarbība, jāizstrādā kopīgas iniciatīvas, kuru mērķis būtu informācijas un labākās prakses apmaiņa visās VND aptvertajās jomās, salīdzinoša analīze un konsultācijas, kā arī novatorisku pieeju sekmēšana nodarbinātības pakalpojumu sniegšanā. Tīkla izveide dos iespēju salīdzināt visus VND iekļaujošā, uz pierādījumiem balstītā un uz sniegumu orientētā veidā, un tā rezultātā tiks apzināta labākā prakse VND sniegto pakalpojumu jomās. Šiem rezultātiem vajadzētu veicināt to nodarbinātības pakalpojumu labāku izstrādi un sniegšanu, par kuriem šie dienesti ir konkrēti atbildīgi. Tīkla iniciatīvām vajadzētu uzlabot VND efektivitāti un valsts izdevumu lietderību. Tīklam būtu arī jāsadarbojas ar citiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem.
(10)
Tīklam savā gada darba programmā būtu jānosaka tehniskās detaļas, kas attiecas uz VND salīdzinošo vērtēšanu un atbilstīgu savstarpēju mācīšanos, jo īpaši VND snieguma izvērtēšanai nepieciešamā salīdzinošās mācīšanās metodoloģija, kuras pamatā ir šī lēmuma pielikumā izklāstītie salīdzinošās vērtēšanas rādītāji, mainīgie elementi, datu iesniegšanas prasības un integrētas savstarpējas mācīšanās programmas mācību instrumenti. Jomas, kurās tiek veikta salīdzinošā vērtēšana, būtu jānosaka šajā lēmumā. Dalībvalstu kompetencē paliek lemt par to, vai brīvprātīgi iesaistīties salīdzinošas mācīšanās papildu pasākumos citās jomās.
(11)
Lai grozītu pielikumu par salīdzinošās vērtēšanas rādītājiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, jo īpaši ar VND ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(12)
Tā kā VND modeļi, uzdevumi un pakalpojumu sniegšanas veidi ir dažādi, dalībvalstis darbībai Tīkla valdē (“Valde”) no VND augstākās vadības var izvirzīt vienu locekli un vienu locekļa aizstājēju. Attiecīgā gadījumā šim loceklim vai locekļa aizstājējam Valdē būtu jāpārstāv citas VND no viņa dalībvalsts. Ja konstitucionālu iemeslu dēļ kāda dalībvalsts nevar izvirzīt tikai vienu VND, attiecīgie VND būtu jāapzina, saglabājot to skaitu minimālā apmērā un nemainot noteikumu, ka katrai dalībvalstij Valdē ir viena balss. Valdes locekļiem vajadzētu pielikt visus pūliņus, lai nodrošinātu, ka Tīkla pasākumos tiek iekļauti vietējo un reģionālo iestāžu viedokļi un pieredze un ka šādas iestādes tiek informētas par minētajiem pasākumiem. Valdes locekļiem vajadzētu būt tiesīgiem pieņemt lēmumus savu VND vārdā. Lai nodrošinātu visu VND iesaistīšanos Tīklā, pasākumiem vajadzētu būt atvērtiem VND dalībai no visiem līmeņiem.
(13)
Lai VND kopīgie uzdevumi būtu lielā mērā atbilstīgi patiesajai situācijai darba tirgū, Tīkla rīcībā vajadzētu būt pašiem jaunākajiem rādītājiem par bezdarbu NUTS 3 reģionu līmenī.
(14)
Tīklam vajadzētu balstīties uz pieredzi, kas iegūta esošajā neoficiālajā VND vadītāju Eiropas tīkla padomdevējā grupā, kuru Komisija ir atbalstījusi kopš 1997. gada un kuras viedokļi ir ņemti vērā šajā lēmumā. Galvenās darbības jomas, ko šī padomdevēja grupa ir apzinājusi dokumentā “VND stratēģija 2020. gadam”, būtu jāizmanto, lai modernizētu un stiprinātu VND.
(15)
Tīklam būtu jānodrošina savstarpēja palīdzība, no kuras ieguvēji būtu tā dalībnieki, un būtu tā dalībniekiem jāpalīdz citam citu atbalstīt organizatorisko struktūru un pakalpojumu sniegšanas modernizēšanā, pastiprinot sadarbību, jo īpaši zināšanu nodošanu, mācību apmeklējumus un darbinieku apmaiņu.
(16)
Tīkls un tā iniciatīvas būtu jāfinansē no Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (“EaSI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (5), sadaļas PROGRESS/nodarbinātība, nepārsniedzot Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktās apropriācijas.
(17)
Par projektiem, kurus izstrādā Tīkls vai kuri apzināti savstarpējās mācīšanās pasākumos un pēc tam īstenoti atsevišķos VND, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iegūt finansējumu no Eiropas Sociālā fonda (ESF), Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, Savienības Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas (2014.-2020. gads), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (6).
(18)
Tīklam būtu jānodrošina, ka tas nevis aizstāj vai dublē, bet papildina darbības, kuras tiek veiktas kā daļa no Eiropas Nodarbinātības stratēģijas Līguma IX sadaļas nozīmē, jo īpaši darbības, ko veic EMCO un tās instrumenti, piemēram, kopīgā novērtējuma sistēma (JAF), kā arī Savstarpējās mācīšanās programma. Turklāt, lai veidotu sinerģiju, Komisijai būtu jāgādā par to, lai Tīkla sekretariāts cieši sadarbotos ar EMCO sekretariātu.
(19)
Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”). Jo īpaši ar šo lēmumu tiecas nodrošināt to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības izmantot bezmaksas darbā iekārtošanas pakalpojumus, un veicināt Hartas 29. panta piemērošanu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Tīkla izveide
Uz laikposmu no 2014. gada 17. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim ar šo tiek izveidots Savienības mēroga valstu nodarbinātības dienestu (VND) tīkls (“Tīkls”). Tīkls īsteno 4. pantā noteiktās iniciatīvas.
Tīkls sastāv no:
a)
dalībvalstu izvirzītajiem VND;
b)
Komisijas.
EMCO ir novērotāja statuss.
Dalībvalstis, kurās ir vietēja līmeņa autonomi VND, nodrošina atbilstīgu šo dienestu pārstāvību konkrētās Tīkla iniciatīvās.
2. pants
Salīdzinošās mācīšanās definīcija
Šajā lēmumā un Tīkla pasākumos “salīdzinoša mācīšanās” nozīmē procesu, kura gaitā tiek veidota sistemātiska un integrēta saikne starp salīdzinošas vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās pasākumiem un kuru veido gan laba snieguma apzināšana, izmantojot uz rādītājiem balstītas salīdzinošas vērtēšanas sistēmas, tostarp datu apkopošanu, datu apstiprināšanu, datu konsolidēšanu un izvērtēšanu, izmantojot piemērotu metodoloģiju, gan secinājumu izmantošana faktiskiem un ar pierādījumiem saistītiem savstarpējas mācīšanās pasākumiem, tostarp labas vai labākās prakses modeļiem.
3. pants
Mērķi
Šā lēmuma mērķis ir ar Tīkla palīdzību VND atbildības jomās veicināt dalībvalstu sadarbību nodarbinātības nozarē, lai sekmētu stratēģiju “Eiropa 2020” un atbilstīgu Savienības politikas jomu īstenošanu, tādējādi atbalstot:
a)
neaizsargātākās sociālās grupas ar augstu bezdarba līmeni, jo īpaši vecāka gadagājuma darba ņēmējus un jauniešus, kuri nav iesaistīti ne izglītībā, ne nodarbinātībā, nedz arī apmācībā;
b)
pienācīgas kvalitātes un ilgtspējīgu nodarbinātību;
c)
darba tirgu labāku darbību ES;
d)
prasmju trūkuma apzināšanu un informācijas sniegšanu par tā apjomu un jomu, kā arī labākas atbilstības nodrošināšanu darba meklētāju prasmju un darba devēju vajadzību starpā;
e)
darba tirgu labāku integrāciju;
f)
lielāku brīvprātīgu ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti uz taisnīgiem pamatiem, lai apmierinātu darba tirgu specifiskās vajadzības;
g)
darba tirgū neiekļauto personu integrāciju kā vienu no elementiem cīņā pret sociālo atstumtību;
h)
aktīvas darba tirgus politikas iniciatīvu izvērtēšanu un to faktisku un efektīvu īstenošanu.
4. pants
Tīkla iniciatīvas
1. VND atbildības jomās Tīkls jo īpaši īsteno turpmāk uzskaitītās iniciatīvas:
a)
uz pierādījumiem balstītas Savienības mēroga salīdzinošas mācīšanās izstrāde un ieviešana VND vidū, lai ar atbilstīgas metodoloģijas palīdzību salīdzinātu to, kā šie dienesti veic pasākumus šādās jomās:
i)
ieguldījums bezdarba mazināšanā visās vecuma grupās un neaizsargātās grupās;
ii)
ieguldījums bezdarba ilguma un neaktivitātes mazināšanā, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba un strukturālā bezdarba, kā arī sociālās atstumtības problēmas;
iii)
brīvo darba vietu aizpildīšana (tostarp izmantojot brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti);
iv)
klientu apmierinātība ar VND pakalpojumiem;
b)
savstarpējas palīdzības sniegšana - vai nu vienāda ranga kolēģu, vai arī grupu pasākumu veidā -, sadarbojoties, apmainoties ar informāciju, pieredzi un personālu starp Tīkla dalībniekiem, tostarp atbalstu tam, lai īstenotu Padomes sagatavotos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, kas attiecas uz VND, ja no attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgā VND saņemts šāds lūgums;
c)
sekmē VND modernizāciju un stiprināšanu galvenajās jomās saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības un sociālajiem mērķiem;
d)
Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma, vai pēc savas iniciatīvas sagatavo ziņojumus;
e)
sekmē atbilstīgu politikas iniciatīvu īstenošanu;
f)
pieņem un īsteno savu gada darba programmu, kurā izklāstītas tā darba metodes, sasniedzamie rezultāti un sīka informācija par salīdzinošās mācīšanās ieviešanu;
g)
veicina labāko praksi attiecībā uz tādu jauniešu apzināšanu, kuri nav iesaistīti ne izglītībā, ne nodarbinātībā, nedz arī apmācībā, un tādu iniciatīvu izstrādi, kuras nodrošinātu, ka minētie jaunieši iegūst vajadzīgās prasmes, kas viņiem ļauj iekļūt un palikt darba tirgū, kā arī dalās labākajā praksē, kas gūta šajos jautājumos.
Attiecībā uz pirmās daļas a) apakšpunktā paredzēto iniciatīvu salīdzinošajā vērtēšanā izmanto pielikumā noteiktos rādītājus. Tīkls arī aktīvi piedalās šo pasākumu īstenošanā, kopīgojot datus, zināšanas un praksi. Dalībvalstis arī turpmāk ir kompetentas lemt par to, vai brīvprātīgi iesaistīties salīdzinošas vērtēšanas papildu pasākumos jomās, kas nav minētas a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā.
2. Tīkls izveido ziņošanas mehānismu attiecībā uz 1. punktā minētajām iniciatīvām. Saskaņā ar minēto mehānismu Tīkla dalībnieki katru gadu sniedz ziņojumu Valdei.
5. pants
Sadarbība
Tīkls uzsāk sadarbību ar atbilstīgām darba tirgus ieinteresētajām personām, tostarp ar citiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem, un vajadzības gadījumā ar sociālajiem partneriem, organizācijām, kas pārstāv bezdarbniekus vai neaizsargātas grupas, NVO, kas darbojas nodarbinātības jomā, reģionālajām un vietējām iestādēm, Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīklu un privātiem nodarbinātības dienestiem, tos iesaistot atbilstīgos Tīkla pasākumos un sanāksmēs un apmainoties ar tiem ar informāciju un datiem.
6. pants
Tīkla darbība
1. Tīklu vada Valde. Dalībvalstis no savu attiecīgo VND augstākās vadības Valdē izvirza vienu locekli un vienu locekļa aizstājēju. Arī Komisija ieceļ vienu Valdes locekli un vienu locekļa aizstājēju. Vajadzības gadījumā Valdes locekļu aizstājēji aizvieto to locekļus.
EMCO saskaņā ar savu reglamentu no savu locekļu vidus izvirza vienu pārstāvi, kuram Valdē ir novērotāja statuss, izņemot Valdes slēgtās sanāksmes. Valde var sanākt slēgtās sanāksmēs, kurās piedalās pa vienam loceklim no katras dalībvalsts un viens loceklis no Komisijas, izņemot attiecībā uz darba kārtības punktiem, kas attiecas uz gada darba programmu. Valdes reglamentā nosaka sīkākus noteikumus par slēgto sanāksmju rīkošanu.
2. No dalībvalstu izvirzīto locekļu vidus Valde ieceļ priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. Priekšsēdētājs pārstāv Tīklu. Vajadzības gadījumā priekšsēdētāju aizvieto priekšsēdētāja vietnieks.
3. Valde ar vienprātīgu lēmumu pieņem savu reglamentu. Minētajā reglamentā cita starpā ietver Valdes lēmumu pieņemšanas kārtību un noteikumus par Valdes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku iecelšanu un pilnvaru termiņu.
4. Valde ar balsu vairākumu pieņem:
a)
Tīkla gada darba programmu, ietverot darba grupu izveidi un valodu lietojumu Tīkla sanāksmēs;
b)
kā daļu no Tīkla gada darba programmas - tehnisko satvaru salīdzinošās vērtēšanas un savstarpējās mācīšanās pasākumu izpildei, kurā iekļauj VND snieguma izvērtēšanai nepieciešamo salīdzinošās mācīšanās metodoloģiju, kam pamatā ir šī lēmuma pielikumā izklāstītie salīdzinošās vērtēšanas rādītāji, mainīgos elementus, datu iesniegšanas prasības un integrētas savstarpējas mācīšanās programmas mācību instrumentus;
c)
Tīkla gada ziņojumu. Minēto ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei un publicē.
5. Valdei palīdz sekretariāts, ko nodrošina Komisija un kas atrodas Komisijā. Sekretariāts sadarbībā ar priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekiem sagatavo Valdes sanāksmes, Tīkla gada darba programmu un gada pārskatu. Sekretariāts cieši sadarbojas ar EMCO sekretariātu.
7. pants
Finansiālais atbalsts šim veicināšanas pasākumam
Vispārējos resursus šā lēmuma īstenošanai izveido saskaņā ar EaSI sadaļu PROGRESS/nodarbinātība, kuras gada apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome, nepārsniedzot finanšu shēmas apjomu.
8. pants
Pielikuma par salīdzinošās vērtēšanas rādītājiem grozīšana
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9. pantu, lai grozītu pielikumu, kurā noteikti salīdzinošās vērtēšanas rādītāji.
9. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 8. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir no 2014. gada 17. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 8. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
10. pants
Pārskatīšana
Līdz 2017. gada 18. jūnijam Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu. Ziņojumā jo īpaši izvērtē to, cik lielā mērā Tīkls ir veicinājis 3. pantā izklāstīto mērķu īstenošanu un vai tas ir izpildījis savus uzdevumus. Ziņojumā izvērtē arī to, kā Tīkls izstrādāja un ieviesa salīdzinošo vērtēšanu jomās, kas minētas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā.
11. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
12. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2014. gada 15. maijā