PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/310
ze dne 26. února 2015,
kterým se mění nařízení (ES) č. 29/2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe, a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 441/2014
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 29/2009 (2) stanoví požadavky na koordinované zavedení služeb datovým spojem založených na dvoubodovém datovém spojení letadlo-země.
(2)
Poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé oznámili technické problémy při provádění nařízení (ES) č. 29/2009, zejména ztrátu komunikace označovanou jako „přerušení spojení poskytovatelem“ (Provider Abort), k nimž dochází ve stávající datové komunikaci letadlo-země umožňující provoz služeb datovým spojem (DLS), čímž se tato komunikace dostává mimo rámec přijatelné výkonnosti. V zájmu řešení potenciálních bezpečnostních dopadů těchto přerušení spojení poskytovatelem při provozu služby datovým spojem proto někteří poskytovatelé letových navigačních služeb již formou tzv. „bílých listin“ (white lists) přijali zmírňující opatření spočívající v omezení provozu DLS na letadla vybavená specifickou avionikou.
(3)
Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) na žádost Komise provedla šetření (3), jehož cílem bylo identifikovat hlavní příčinu či příčiny těchto technických problémů a doporučit opatření k jejich řešení. Šetření odhalilo, že náhodné výskyty přerušení spojení poskytovatelem nelze připsat jediné předvídatelné příčině, ale kombinaci faktorů souvisejících s prostředím rádiových frekvencí a aktuální implementací infrastruktury datového spoje na jediné frekvenci. Bylo zjištěno, že tato nadměrná míra náhodných přerušení spojení poskytovatelem způsobuje zhoršení výkonnosti sítě, které může potenciálně představovat rizika pro bezpečnost letectví v důsledku zvýšení pracovní zátěže pilotů a řídících letového provozu a vzniku nejasností, které vedou ke ztrátě situačního povědomí.
(4)
EASA ve své zprávě z šetření došla k závěru, že přijatelnou výkonnost datového spoje lze zajistit pouze zavedením multifrekvenční infrastruktury, kterou je dále nutné optimalizovat za účelem prevence radiofrekvenčního rušení. Doporučila vypracovat a provést akční plán pro další zkoumání zjištěných technických problémů a ověření nezbytných technických řešení. Tato opatření však vyžadují čas a EASA proto doporučila přehodnotit datum použitelnosti nařízení (ES) č. 29/2009 a časové lhůty v uvedeném nařízení. EASA rovněž doporučila, aby akční plán pokud možno prováděl zaváděcí manažer podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (4).
(5)
Kromě toho s cílem řešit konkrétně ty aspekty provozu DLS podle nařízení (ES) č. 29/2009, jež se týkají bezpečnosti letectví, vydala EASA dne 23. května 2014 bezpečnostní informační bulletin č. 2014-14, jenž doporučuje, aby provozovatelé, kteří se setkají s velkým počtem přerušení spojení poskytovatelem, přešli z datové komunikace na hlasovou.
(6)
V souladu s doporučeními EASA pověřila Komise společný podnik SESAR, aby vytvořil pracovní plán pro další šetření zjištěných problémů a pro realizaci specifických opatření doporučených agenturou EASA. Pracovní plán,který společný podnik předložil, zahrnuje dvě fáze studií a nápravná opatření, jež jsou považována za nutná zejména v souvislosti s problémy pozemní infrastruktury datového spoje a s nalezením a ověřením palubních technických řešení. Předběžné výsledky a nápravná opatření se očekávají do roku 2016, zatímco další ověřování si může vyžádat ještě dva roky navíc.
(7)
Vzhledem k výše uvedeným důvodům, zejména zjištěným technickým obtížím a nedostatkům ve výkonnosti zavedené infrastruktury pro DLS, které již vedly k přijetí určitých zmírňujících opatření, vzhledem k jejich potenciálnímu dopadu na bezpečnost letectví a vzhledem k tomu, že nezbytné studie a opatření pro identifikaci a nápravu těchto nedostatků mají být dokončeny během roku 2018, mělo by být datum použitelnosti nařízení (ES) č. 29/2009 odloženo.
(8)
Ze stejných důvodů, které jsou uvedeny v 7. bodě odůvodnění, a v zájmu zachování souladu s požadavky stanovenými nařízením (ES) č. 29/2009 by měly být rovněž změněny některé další časové lhůty stanovené v uvedeném nařízení.
(9)
Za účelem poskytování a provozu služby datovým spojem na základě požadované ověřené schopnosti pozemní DLS by data použitelnosti požadavků týkajících se pozemního vybavení pro vzdušný prostor definovaný v částech A a B přílohy I nařízení (ES) č. 29/2009 měla být změněna, aby se zajistilo, že pozemní infrastruktura bude k dispozici 24 měsíců před datem uplatňování požadavků týkajících se palubních systémů. Členským státům odpovědným za vzdušný prostor definovaný v části B uvedené přílohy však již byla k implementaci požadované pozemní infrastruktury pro DLS poskytnuta delší lhůta. Z hlediska data použitelnosti proto již není důvod rozlišovat mezi vzdušnými prostory definovanými v částech A a B uvedené přílohy.
(10)
Dále by mělo být upraveno datum, k němuž jsou provozovatelé povinni zajistit, aby dotčená letadla měla schopnost provozovat DLS v souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 29/2009, aby odpovídalo změněnému datu použitelnosti uvedeného nařízení. Navíc ve vztahu k tomuto požadavku na schopnost provozovat DLS již rovněž není důvod rozlišovat mezi letadly na základě data jejich individuálního osvědčení letové způsobilosti. Měly by však být zachovány výjimky z tohoto požadavku pro některé kategorie letadel, jakož i zvláštní pravidlo týkající se nových státních letadel plnících dopravní úkoly, a příslušné lhůty by měly být odpovídajícím způsobem upraveny, aby byl zachován jejich praktický účinek. Pouze ve vztahu k výjimce týkající se letadel s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 1. ledna 2014 a vybavených zařízením pro datový spoj certifikovaným podle jednoho z příslušných dokumentů Eurocae by měly být současné lhůty alespoň prozatím zachovány, jelikož neexistují jasná a přesvědčivá data odůvodňující jejich změnu.
(11)
Aby byla zohledněna skutečnost, že někteří provozovatelé již mohli vybavit nebo před novým datem použitelnosti nařízení dobrovolně vybaví svá letadla schopností provozovat DLS a že někteří poskytovatelé letových provozních služeb již implementovali pozemní infrastrukturu DLS, nejsou opatřeními stanovenými tímto nařízením, zejména změnou data použitelnosti nařízení (ES) č. 29/2009, dotčeny, s výhradou potřeby náležitě řešit případné problémy v oblasti bezpečnosti letectví, které mohou v této souvislosti vzniknout, stávající možnosti v rámci modulace poplatků za letové navigační služby podle článku 16 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (5) nebo přidělování slotů uspořádání toku letového provozu (ATFM) v souladu s nařízením Komise (EU) č. 255/2010 (6).
(12)
Na základě prováděcího nařízení Komise (EU) č. 441/2014 (7) má být chorvatský vzdušný prostor připojen ke vzdušnému prostoru, na nějž se vztahuje nařízení (ES) č. 29/2009. Prováděcí nařízení (EU) č. 441/2014 se však použije až ode dne 5. února 2016. Vzhledem k aktuální změně nařízení (ES) č. 29/2009 by prováděcí nařízení (EU) č. 441/2014 mělo být z důvodu jasnosti zrušeno a změna stanovená uvedeným nařízením by měla být vložena do tohoto nařízení.
(13)
Nařízení (ES) č. 29/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe zřízeného článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (8),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 29/2009 se mění takto:
1)
v článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu v souladu s pravidly pro let podle přístrojů ve vzdušném prostoru nad FL 285 stanoveném v částech A a B přílohy I.“
;
2)
v článku 3 se odstavce 2, 3, 4 a 5 nahrazují tímto:
„2. Aniž je dotčen odstavec 3, zajistí provozovatelé, aby letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 1 odst. 3 byla schopna provozovat služby datovým spojem stanovené v příloze II ode dne 5. února 2020.
3. Odstavec 2 se nevztahuje
a)
na letadla s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 1. ledna 2014 a vybavená zařízením pro datový spoj osvědčeným v souladu s požadavky jednoho z dokumentů Eurocae stanovených v bodě 10 přílohy III;
b)
na letadla, jejichž individuální osvědčení letové způsobilosti bylo poprvé vydáno přede dnem 31. prosince 2003 a která ukončí provoz ve vzdušném prostoru uvedeném v čl. 1 odst. 3 přede dnem 31. prosince 2022;
c)
na státní letadla;
d)
na letadla provozovaná ve vzdušném prostoru uvedeném v čl. 1 odst. 3 za účelem testování, doručování nebo údržby nebo s prvky pro datový spoj, které jsou dočasně nefunkční za podmínek stanovených v příslušném seznamu minimálního vybavení podle bodu 1 přílohy III a podle nařízení (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcích předpisů.
4. Členské státy, které se rozhodnou vybavit nové státní letadlo plnící dopravní úkoly uvedené do provozu po dni 1. ledna 2019 funkcí datového spoje na základě norem, které nestanoví specifické požadavky na vojenské činnosti, zajistí, aby tato letadla mohla provozovat služby datovým spojem stanovené v příloze II.“
;
3)
v čl. 15 druhém pododstavci se slova „7. února 2013“ nahrazují slovy „5. února 2018“;
4)
v příloze I části B se za položku „- Warszawa FIR,“ vkládá položka „- Zagreb FIR,“.
Článek 2
Prováděcí nařízení (EU) č. 441/2014 se zrušuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/310
(2015. gada 26. februāris),
ar kuru izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. un 5. punktu,
tā kā:
(1)
Komisijas Regulā (EK) Nr. 29/2009 (2) ir noteiktas prasības tādu datu pārraides pakalpojumu koordinētai ieviešanai, kuru pamatā ir “gaiss-zeme”“punkts-punkts” datu sakari.
(2)
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un operatori ir ziņojuši par tehniskām problēmām Regulas (EK) Nr. 29/2009 īstenošanā, it sevišķi par to, ka esošie “gaiss-zeme” datu sakari, kuri ļauj nodrošināt datu pārraides pakalpojumu (DLS) sniegšanu, mēdz atvienoties (to dēvē par pakalpojuma priekšlaicīgu pārtrauci jeb Provider Aborts (PA)) un pakalpojumu kvalitātes līmenis ir zemāks, nekā ir pieņemams. Šā iemesla dēļ daži aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji jau ir veikuši ietekmes mazināšanas pasākumus, proti, ierobežojuši DLS sniegšanu, saskaņā ar tā dēvētajiem “baltajiem sarakstiem” šos pakalpojumus sniedzot tikai gaisa kuģiem, kas aprīkoti ar īpašām aviācijas elektronikas iekārtām, lai novērstu minēto PA iespējamo ietekmi uz datu pārraides pakalpojumu sniegšanas drošību.
(3)
Pēc Komisijas lūguma Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) veica izpēti (3) nolūkā apzināt šo tehnisko problēmu galveno cēloni vai cēloņus un ieteikt pasākumus to novēršanai. Izpētē atklājās, ka nejaušas PA gadījumiem nav viena paredzama cēloņa, bet tos izraisa ar radiofrekvenču vidi saistītu faktoru apvienojums un pašreizējā datu pārraides īstenošana vienfrekvences infrastruktūrā. Tika konstatēts, ka šīs pārmērīgi biežās nejaušās PA izraisa tīkla darbības pasliktināšanos un, iespējams, apdraud aviācijas drošību, jo palielina pilotu un dispečeru darba slodzi un rada apjukumu, kas izraisa situācijas apzināšanās zudumu.
(4)
EASA izpētes ziņojumā secināja, ka pieņemamu datu pārraides pakalpojumu kvalitātes līmeni var panākt, tikai izveidojot daudzfrekvenču infrastruktūru, kas arī jāoptimizē, lai novērstu radiofrekvenču traucējumus. EASA ieteica izstrādāt un īstenot pasākumu plānu konstatēto tehnisko problēmu rūpīgākai izpētei un nepieciešamo tehnisko risinājumu apstiprināšanai. Tomēr šo pasākumu veikšanai ir vajadzīgs laiks, tāpēc EASA ieteica pārskatīt Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datumu un minētajā regulā noteiktos termiņus. EASA arī pauda ierosinājumu, ka pasākumu plāna īstenošanu būtu ieteicams uzticēt izvēršanas pārvaldītājam, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (4).
(5)
Turklāt, lai DLS sniegšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 29/2009 īpaši aplūkotu no aviācijas drošības viedokļa, EASA2014. gada 23. maijā izdeva Drošības informācijas ziņojumu Nr. 2014-14, kurā ieteikts operatoriem pāriet no datu sakariem uz balss sakariem, ja vērojams liels PA gadījumu skaits.
(6)
Saskaņā ar EASA ieteikumiem Komisija deva norādījumus kopuzņēmumam SESAR (KU SESAR) izstrādāt darba plānu konstatēto problēmu turpmākai izpētei un EASA ieteikto īpašo pasākumu veikšanai. KU SESAR izstrādātais darba plāns ietver divus izpētes un korektīvu darbību posmus, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem it sevišķi saistībā ar datu pārraides pakalpojumu zemes infrastruktūras problēmām un lidojumu laikā radušos problēmu tehnisko risinājumu rašanu un apstiprināšanu. Pirmos rezultātus un korektīvās darbības var gaidīt 2016. gadā, bet turpmākai apstiprināšanai var būt vajadzīgi vēl divi gadi.
(7)
Tāpēc, it sevišķi ņemot vērā konstatētos tehniskos sarežģījumus un nepilnības ierīkotās DLS infrastruktūras darbībā, kuru dēļ jau tiek veikti daži ietekmes mazināšanas pasākumi, un to iespējamo ietekmi uz aviācijas drošību, kā arī to, ka šo sarežģījumu un nepilnību apzināšanai un novēršanai vajadzīgā izpēte un darbība, gaidāms, tiks pabeigta 2018. gadā, Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datums būtu jāatliek.
(8)
To pašu (7) apsvērumā minēto iemeslu dēļ un nolūkā saglabāt Regulā (EK) Nr. 29/2009 noteikto prasību konsekvenci būtu jāgroza arī daži citi minētajā regulā noteiktie termiņi.
(9)
Lai nodrošinātu un sniegtu datu pārraides pakalpojumus, kas pamatojas uz DLS zemes iekārtu vajadzīgo apstiprināto spēju, to prasību piemērošanas datumus, kuras saistītas ar Regulas (EK) Nr. 29/2009 I pielikuma A daļā un B daļā noteiktās gaisa telpas zemes aprīkojumu, būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka zemes infrastruktūra ir pieejama 24 mēnešus pirms to prasību piemērošanas datuma, kuras saistītas ar lidojumu norisi. Tomēr dalībvalstīm, kuras atbild par minētā pielikuma B daļā noteikto gaisa telpu, jau bija atvēlēts ilgāks laiks vajadzīgās DLS zemes infrastruktūras īstenošanai. Tāpēc vairs nav pamatojuma saglabāt piemērošanas datumu atšķirības starp minētā pielikuma A daļā un B daļā noteikto gaisa telpu.
(10)
Turklāt datums, līdz kuram operatoriem jānodrošina, ka attiecīgie gaisa kuģi spēj izmantot DLS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 29/2009 II pielikumu, būtu jāpielāgo, lai tas atbilstu minētās regulas grozītajam piemērošanas datumam. Attiecībā uz šo prasību par spēju izmantot DLS arī vairs nav pamatojuma nošķirt gaisa kuģus atkarībā no to individuālā lidojumderīguma sertifikāta datuma. Tomēr būtu jāpatur spēkā atbrīvojumi no šīs prasības dažām gaisa kuģu kategorijām, kā arī īpašais noteikums attiecībā uz jaunu transporta tipu - valsts gaisa kuģi, un attiecīgie datumi būtu atbilstīgi jāpielāgo, lai saglabātos minēto noteikumu praktiskā ietekme. Tikai attiecībā uz atbrīvojumu gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2014. gada 1. janvāra un kuri aprīkoti ar datu pārraides iekārtām, kas sertificētas atbilstīgi kādam no attiecīgajiem Eurocae dokumentiem, pašreizējie datumi vismaz pagaidām būtu jāpatur spēkā, jo nav precīzas un pārliecinošas informācijas, kas būtu pamats šo datumu grozīšanai.
(11)
Šajā regulā noteiktie pasākumi - it sevišķi Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datuma grozījums -, ņemot vērā nepieciešamību pienācīgi risināt jebkādus aviācijas drošības jautājumus, kuri varētu rasties šajā ziņā, neskar esošās iespējas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 (5) 16. pantā minētās aeronavigācijas maksājumu pielāgošanas kontekstā vai gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) nišu piešķiršanas kontekstā saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 255/2010 (6), lai ņemtu vērā to, ka daži operatori pirms regulas grozītā piemērošanas datuma brīvprātīgi jau varētu būt aprīkojuši vai aprīkos savus gaisa kuģus, nodrošinot spēju izmantot DLS, un to, ka daži gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji ir jau ierīkojuši DLS zemes infrastruktūru.
(12)
Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 (7) Horvātijas gaisa telpa ir jāpievieno gaisa telpai, kurā piemēro Regulu (EK) Nr. 29/2009. Tomēr Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 piemēro tikai no 2016. gada 5. februāra. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 29/2009 pašreizējo grozījumu, Īstenošanas regula (ES) Nr. 441/2014 skaidrības labad būtu jāatceļ un ar minēto regulu noteiktais grozījums būtu jāiekļauj šajā regulā.
(13)
Tāpēc Regula (EK) Nr. 29/2009 būtu attiecīgi jāgroza.
(14)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (8) 5. pantu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 29/2009 groza šādi:
1)
regulas 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Šo regulu piemēro attiecībā uz visiem lidojumiem, kurus saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem veic vispārējā gaisa satiksmē, virs 285. lidojumu līmeņa gaisa telpas, kā noteikts I pielikuma A un B daļā.”
;
2)
regulas 3. panta 2., 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:
“2. Neskarot šā panta 3. punktu, operatori nodrošina, ka gaisa kuģi, kas veic 1. panta 3. punktā minētos lidojumus, spēj izmantot II pielikumā noteiktos datu pārraides pakalpojumus, sākot ar 2020. gada 5. februāri.
3. Šā panta 2. punktu nepiemēro:
a)
gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2014. gada 1. janvāra un kuri aprīkoti ar datu pārraides iekārtām, kas sertificētas atbilstīgi prasībām kādā no Eurocae dokumentiem, kuri norādīti III pielikuma 10. punktā;
b)
gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2003. gada 31. decembra un kuri 1. panta 3. punktā minētajā gaisa telpā pārtrauks lidojumus līdz 2022. gada 31. decembrim;
c)
valsts gaisa kuģiem;
d)
gaisa kuģiem, kuri 1. panta 3. punktā minētajā gaisa telpā veic izmēģinājuma, piegādes vai tehniskās apkopes lidojumus vai kuriem datu pārraides komponenti īslaicīgi nedarbojas, saskaņā ar šīs regulas III pielikuma 1. punktā, Regulā (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas noteikumos prasītajā obligāto iekārtu sarakstā norādītajiem nosacījumiem.
4. Dalībvalstis, kuras nolēmušas jaunos valsts transporta gaisa kuģus, kas lidojumus uzsāks no 2019. gada 1. janvāra, aprīkot ar datu pārraides spēju atbilstoši standartiem, kas neskar militārās darbības prasības, nodrošina, lai minētajiem gaisa kuģiem būtu spēja izmantot II pielikumā noteiktos datu pārraides pakalpojumus.”
;
3)
regulas 15. panta otrajā daļā vārdus “2013. gada 7. februāra” aizstāj ar “2018. gada 5. februāra”;
4)
regulas I pielikuma B daļā pēc “- Warszawa FIR,” iekļauj “- Zagreb FIR,”.
2. pants
Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 atceļ.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 26. februārī