PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 716/2014
(2014. gada 27. jūnijs)
par kopprojektu sērijas pilotprojekta izveidi Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna atbalstam
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (1) un jo īpaši tās 15.a panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības un izstrādes projekta (SESAR projekta) nolūks ir Eiropā modernizēt gaisa satiksmes pārvaldību (turpmāk - ATM), un tas veido Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas tehnoloģisko pīlāru. Tā nolūks ir nodrošināt, lai līdz 2030. gadam Savienība būtu apgādāta ar tādu augstas efektivitātes gaisa satiksmes pārvaldības infrastruktūru, kas sniegtu drošai un videi draudzīgai gaisa transporta darbībai un attīstībai nepieciešamos nosacījumus.
(2)
Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (2) ir paredzētas prasības attiecībā uz kopprojektu saturu, to izveidi, pieņemšanu, īstenošanu un uzraudzību. Regulā ir arī paredzēts, ka kopprojekti jāīsteno, pamatojoties uz izvēršanas programmu, ar izvēršanas pārvaldītāja koordinēto īstenošanas projektu starpniecību.
(3)
Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 kopprojekta mērķis ir laikus, koordinēti un sinhronizēti izvērst ATM funkcionalitātes virzienus, kuri ir gatavi īstenošanai un kuri ir svarīgi, lai panāktu būtiskas darbības izmaiņas, kas apzinātas Eiropas ATM ģenerālplānā. Kopprojektā iekļauj tikai tos ATM funkcionalitātes virzienus, kas ir jāizvērš sinhronizēti un kas nozīmīgā mērā veicina Savienības mēroga darbības mērķu sasniegšanu.
(4)
Pēc Komisijas pieprasījuma SESAR kopuzņēmums sagatavoja provizorisku pirmā kopprojekta - turpmāk “kopprojektu sērijas pilotprojekta” - uzmetumu.
(5)
Komisija kopīgiem spēkiem ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, Eiropas Aizsardzības aģentūru, tīkla pārvaldītāju, darbības rezultātu pārskatīšanas iestādi, Eirokontroli, Eiropas standartizācijas organizācijām un Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizāciju (Eurocae) izanalizēja un izskatīja minēto provizorisko uzmetumu.
(6)
Komisija pēc tam veica neatkarīgu vispārējo izmaksu un ieguvumu analīzi un attiecīgu apspriešanos ar dalībvalstīm un ieinteresēto aprindu pārstāvjiem.
(7)
Uz šo iestrāžu pamata Komisija sagatavoja priekšlikumu kopprojektu sērijas pilotprojektam. Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 SESAR civilās gaisa telpas lietotāju grupa šo priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī; aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī; lidostu ekspluatanti priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 29. aprīlī; tīkla pārvaldītājs priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 25. aprīlī; un Eiropas valstu meteoroloģiskie dienesti priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī.
(8)
KS pilotprojektā ir iezīmēti seši ATM funkcionalitātes virzieni, proti: pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās; lidostu integrācija un caurlaidspēja; elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts; tīkla kopīga pārvaldība; sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā; sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju. Šo sešu ATM funkcionalitātes virzienu izvēršana būtu jānosaka par obligātu.
(9)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās” pilnveidos precīzas nolaišanās trajektoriju un atvieglinās satiksmes sekvencēšanu jau agrākās lidojuma fāzēs, tādējādi ļaujot samazināt degvielas patēriņu un ietekmi uz vidi nolaišanās/atlidošanas posmos. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Satiksmes sinhronizācija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(10)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “lidostu integrācija un caurlaidspēja” uzlabos skrejceļu drošību un caurlaidspēju, nodrošinot ieguvumus degvielas patēriņa, kavējumu samazināšanas un lidostu kapacitātes izteiksmē. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Lidostu integrācija un caurlaidspēja”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(11)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts” radīs nosacījumus, kas vajadzīgi efektīvākam gaisa telpas izmantojumam, tādējādi sniedzot būtiskus ieguvumus saistībā ar degvielas patēriņu un kavējumu samazināšanu. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Pāreja no pārvaldības, kuras pamatā ir gaisa telpa, uz pārvaldību, kuras pamatā ir 4D trajektorija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(12)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “tīkla kopīga pārvaldība” uzlabotu tās tīkla informācijas kvalitāti un savlaicīgumu, ar kuru savstarpēji dalās visas ATM ieinteresētās personas, tādējādi nodrošinot būtiskus ieguvumus aeronavigācijas pakalpojumu (turpmāk - ANS) produktivitātes ieguvumu izteiksmē un tādu ietaupījumu izteiksmē, kuri veidojas tāpēc, ka ir mazāk kavēšanos. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Tīkla kopīga pārvaldība un dinamiska jaudas līdzsvarošana”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(13)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā”, ko veido tādu pakalpojumu kopums, kurus sniedz un izmanto ar tāda tīkla starpniecību, kas balstīts uz interneta protokolu, izmantojot sistēmas mēroga informācijas pārvaldības (SWIM) sistēmas, sniegs nozīmīgus ieguvumus ANS produktivitātes ziņā. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “SWIM”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.
(14)
Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju” apvienojumā ar pastiprinātu lidojuma datu apstrādes efektivitāti uzlabos gaisa kuģu trajektorijas paredzamību, no kā labums būs gan gaisa telpas izmantotājiem, gan tīkla pārvaldniekam un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, jo mazināsies taktisko intervenču skaits un uzlabosies situācija konfliktu novēršanas ziņā. Ir paredzams, ka tam būs pozitīva ietekme uz ANS produktivitāti, degvielas ietaupījumiem un kavēšanās nepastāvību. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Pāreja no pārvaldības, kuras pamatā ir gaisa telpa, uz pārvaldību, kuras pamatā ir 4D trajektorija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām un kas netieši atbalsta citas svarīgākās sadaļas, kas aplūkotas citos ATM funkcionalitātes virzienos, izmantojot dalīto rīcībā esošo informāciju par trajektorijām.
(15)
Lai no KS pilotprojekta gūtu optimālu labumu, ir paredzams, ka dažas KS pilotprojekta daļas īstenos atsevišķas darbojošās personas no trešām valstīm. Par šo personu dalību gādās izvēršanas pārvaldītājs saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013. Trešo valstu darbojošos ieinteresēto personu iesaistīšanās neskar ar aeronavigācijas pakalpojumiem un ATM funkcionalitātes virzieniem saistīto kompetenču sadali.
(16)
Lai atbalstītu attiecīgās darbojošās personas ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanā, Komisijai būtu jāpublicē nesaistoši uzziņu materiāli, tādi kā atbalsta materiāli standartizācijas un industrializācijas posmam, par ko ir atbildīgs SESAR Kopuzņēmums, ceļvedis standartizācijas un regulējuma jautājumos, kā arī vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, uz kuras KS pilotprojekts balstās. Atbalsta materiāli attiecīgā gadījumā jāizstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 552/2004 (3) paredzētajām procedūrām, iesaistoties valsts uzraudzības iestādēm, kā tas paredzēts minētajā regulā.
(17)
KS pilotprojekta īstenošana būtu jāuzrauga, pēc iespējas izmantojot pastāvošos uzraudzības mehānismus un pastāvošās apspriešanās struktūras tā, lai iesaistītu visas darbojošās ieinteresētās personas.
(18)
Lai Komisija šo regulu vajadzības gadījumā varētu grozīt, ir jāizveido šīs regulas pārskatīšanai piemēroti mehānismi, kuros būtu jāiesaista arī izvēršanas pārvaldītājs, kam būtu jāatbild par koordināciju un sadarbību ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. pantā minētajām struktūrām, respektīvi, valsts uzraudzības iestādēm, militāro jomu, SESAR Kopuzņēmumu, tīkla pārvaldītāju un ražojošo rūpniecību. Izvēršanas pārvaldītājam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. panta 7. punkta c) apakšpunktu ir jāņem vērā ietekme uz valsts un kolektīvajām aizsardzības spējām. Saskaņā ar dalībvalstu vispārējo deklarāciju par militāriem jautājumiem, kas skar Eiropas vienoto gaisa telpu (4), KS kopprojektā koordinācijai ar militāro jomu ir jāatvēl prioritāra nozīme. Saskaņā ar šo deklarāciju dalībvalstīm jo īpaši jāuzlabo civilmilitārā sadarbība un, ja visas ieinteresētās dalībvalstis to uzskata par vajadzīgu, jāpalīdz to bruņotajiem spēkiem sadarboties visos gaisa satiksmes pārvaldības jautājumos, ciktāl tās to uzskata par vajadzīgu.
(19)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (5) 1. panta 2. punktu šīs regulas piemērošana neskar dalībvalstu suverenitāti attiecībā uz to gaisa telpu un dalībvalstu prasības, kas saistītas ar sabiedriskās kārtības, valsts drošības un aizsardzības jautājumiem. Uz militārām operācijām un mācībām šī regula neattiecas.
(20)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu izveido pirmo kopprojektu, turpmāk - “kopprojektu sērijas pilotprojektu” (turpmāk - KS pilotprojektu). KS pilotprojektā ir norādīts pirmais ATM funkcionalitātes virzienu kopums, kas jāizvērš laicīgi, koordinēti un sinhronizēti, lai izdotos īstenot no Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanas izrietošās būtiskās darbības izmaiņas.
2. Šo regulu piemēro Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīklam (EATMN) un aeronavigācijas sistēmām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 I pielikumā. To piemēro šīs regulas pielikumā norādītajām ieinteresētajām personām.
2. pants
Definīcijas
Šīs regulas piemērošanas nolūkā piemēro definīcijas, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 2. pantā.
Papildus piemēro arī šādas definīcijas:
1)
“kopīga lēmumu pieņemšana - lidostas (A-CDM)” ir process, kurā lēmumus attiecībā uz gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldību (turpmāk - ATFCM) lidostās pieņem, pamatojoties uz darbojošos ieinteresēto personu un citu ATFCM iesaistīto personu savstarpēju iedarbību, un kura nolūks ir samazināt kavēšanos, uzlabot notikumu paredzamību un optimizēt resursu izmantošanu;
2)
“lidostu ekspluatācijas plāns” (AOP) ir vienots, kopējs mainīgs plāns, par kuru ir panākta kopīga vienošanās un kas ir pieejams visām lidostu ieinteresētajām aprindām, un kura nolūks ir veidot vienotu izpratni par situāciju, kā arī veidot pamatu, uz kura var pieņemt ieinteresēto personu lēmumus par procesa optimizāciju;
3)
“tīkla darbības plāns” (NOP) ir plāns (ietverot tā atbalsta rīkus), ko izstrādā tīkla pārvaldnieks un darbojošās ieinteresētās personas, tiem sadarbojoties, lai organizētu operatīvo darbību īstermiņā un vidējā termiņā saskaņā ar tīkla stratēģijas plāna pamatprincipiem. Tīkla darbības plāna daļā, kas attiecas uz Eiropas maršrutu tīkla plānošanu, ietver Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plānu;
4)
“ekspluatēt ATM funkcionalitātes virzienu” nozīmē, ka konkrētais ATM funkcionalitātes virziens ir laists ekspluatācijā un ka to pilnā apmērā izmanto ikdienas darbībās;
5)
“izvēršanas plānotais datums” ir datums, līdz kuram konkrētā ATM funkcionalitātes virziena izvēršana ir jāpabeidz un līdz kuram tam jābūt pilnībā operatīvi izmantojamam.
3. pants
ATM funkcionalitātes virzieni un to izvēršana
1. KS pilotprojekts aptver šādus ATM funkcionalitātes virzienus:
a)
pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās;
b)
lidostu integrācija un caurlaidspēja;
c)
elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts;
d)
tīkla kopīga pārvaldība;
e)
sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā;
f)
sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju.
Šie ATM funkcionalitātes virzieni ir aprakstīti pielikumā.
2. Pielikumā norādītās darbojošās ieinteresētās personas un tīkla pārvaldītājs izvērš 1. punktā minētos ATM funkcionalitātes virzienus un piemēro saistītās darbības procedūras, lai nodrošinātu raitu šo funkcionalitātes virzienu ekspluatāciju saskaņā ar pielikumu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013. Militārās jomas darbojošās ieinteresētās personas izvērš šos ATM funkcionalitātes virzienus tikai tik lielā mērā, cik tas vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 552/2004 II pielikuma A daļas 4. punktam.
4. pants
Uzziņu un atbalsta materiāli
Komisija savā tīmekļa vietnē publicē šādus uzziņu un atbalsta materiālus 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanai:
a)
orientējošs to standartizācijas un industrializācijas posma atbalsta materiālu saraksts, kuri jāizstrādā SESAR Kopuzņēmumam, tostarp plānotie izpildes termiņi;
b)
orientējošs ceļvedis par standartizācijas un regulatīvajām vajadzībām, tostarp atsauces uz īstenošanas noteikumiem un Kopienas specifikācijām, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/2004 3. un 4. pantu, un saistītie plānotie izpildes termiņi;
c)
vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, ko ņem vērā, kad to apstiprina KS pilotprojekta ieinteresētās personas.
5. pants
Uzraudzība
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 6. pantā paredzēto uzraudzību, ko nodrošina Komisija, veic, it sevišķi izmantojot šādus plānošanas un ziņošanas instrumentus:
a)
Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus;
b)
tīkla stratēģijas plānu un tīkla darbības plānu;
c)
darbības uzlabošanas plānus, jo īpaši izmantojot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 (6) 11. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 11. panta 5. punktā un II pielikuma 2. punktā minēto informāciju;
d)
ziņojumu tabulas, kurās iekļautas ziņas par aeronavigācijas izmaksām, jo īpaši informācija, kas precizēta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 (7) 1. tabulas 3.8. ailē un II pielikuma 2. punkta m) apakšpunktā, kā arī VII pielikuma 3. tabulas 2.1.-2.4. ailē;
e)
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 10. pantā minēto īstenošanas projektu uzraudzību, ko nodrošina izvēršanas pārvaldītājs;
f)
funkcionālo gaisa telpas bloku īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus;
g)
ar standartizāciju saistītos īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus.
6. pants
Pārskatīšana
Komisija pārskatīs šo regulu, ņemot vērā: no izvēršanas pārvaldītāja saņemto informāciju un padomus saskaņā ar 9. panta 2. punkta e) apakšpunktu, kā arī veikusi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. pantā prasīto koordināciju un konsultācijas; informāciju, kas iegūta, īstenojot 5. pantā minēto uzraudzību; un tehnoloģiju attīstību ATM jomā; pārskatīšanas rezultātus tā iesniegs Vienotās gaisa telpas komitejai.
Pārskatīšanas procesā uzmanība tiks veltīta šādiem aspektiem:
a)
progresam, kas panākts 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanā;
b)
tam, kā esošie stimuli tiek izmantoti KS pilotprojekta īstenošanai un kādas ir iespējas veidot jaunus stimulus;
c)
ieguldījumam, ko KS pilotprojekts sniedz nolūkā sasniegt darbības mērķus un īstenot elastīgu gaisa telpas izmantojumu;
d)
faktiskajām izmaksām un ieguvumiem, kas izriet no 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanas, tostarp norādot iespējamo negatīvo ietekmi, kāda vietējā un reģionālā mērogā varētu veidoties un skart specifiskas darbojošos ieinteresēto personu kategorijas;
e)
tam, vai ir nepieciešams izdarīt pielāgojumus KS pilotprojektā, jo īpaši tā personiskā un ģeogrāfiskā tvērumā, kā arī pielikumā norādītajiem izvēršanas plānotajiem datumiem;
f)
progresam, kas sasniegts 4. pantā minēto uzziņu un atbalsta materiālu izstrādē.
Pirmo pārskatīšanu Komisija sāks ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc izvēršanas programmas apstiprinājuma.
7. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 27. jūnijā