NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1073/2013
ze dne 18. října 2013
o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (přepracované znění)
(ECB/2013/38)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jelikož nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (2) je třeba podstatně změnit, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že investiční fondy jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti.
(3)
ESCB vyžaduje vysoce kvalitní statistické informace o činnosti investičních fondů, aby mohl plnit své úkoly a sledovat finanční činnosti jiné než ty, které vykonávají měnové finanční instituce. Hlavním účelem těchto údajů je poskytnout ECB ucelený statistický obraz o sektoru investičních fondů v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“) a na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.
(4)
S cílem omezit zpravodajskou zátěž se národním centrálním bankám umožňuje, aby nezbytné informace o investičních fondech shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci širšího statistického zpravodajského rámce, který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely.
(5)
Dostupnost údajů o finančních transakcích usnadňuje hlubší analýzu pro účely měnové politiky a jiné účely. Údaje o finančních transakcích se stejně jako údaje o stavech používají též k sestavování dalších statistik, zejména finančních účtů eurozóny.
(6)
Přestože nařízení přijatá podle článku 34.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB platí pro členské státy eurozóny i pro členské státy mimo eurozónu. V 17. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací potřebných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(7)
Třebaže je toto nařízení určeno především investičním fondům, nemusí být úplné informace o držitelích akcií na doručitele vydaných investičními fondy od investičních fondů přímo dostupné, a je proto nezbytné do skutečného souboru zpravodajských jednotek zahrnout další subjekty.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení (ES) č. 2533/98.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„investičním fondem“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který:
a)
investuje do finančních a/nebo nefinančních aktiv ve smyslu přílohy II, pokud je jeho cílem investování kapitálu získaného od veřejnosti, a
b)
je zřízen na základě práva Unie nebo vnitrostátního práva podle:
i)
smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi,
ii)
svěřenského práva jako „unit trust“,
iii)
práva společností jako investiční společnost,
iv)
jiného podobného mechanismu nebo právní formy.
Do definice se zahrnují:
a)
subjekty, jejichž podílové listy nebo akcie jsou na žádost podílníků přímo nebo nepřímo odkoupeny nebo vyplaceny z majetku těchto subjektů, a
b)
subjekty, které mají pevný počet vydaných akcií a jejichž akcionáři mají povinnost nakoupit nebo prodat stávající akcie, když do fondu vstupují nebo z něj vystupují.
Do definice se nazahrnují:
a)
penzijní fondy podle definice v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je vymezen v nařízení (EU) č. 549/2013 (subsektor S.129);
b)
fondy peněžního trhu podle definice v příloze I nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (4),
pro účely definice investičního fondu zahrnuje pojem „veřejnost“ drobné, profesionální a institucionální investory;
2.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
3.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a pokračující existence této osoby;
4.
„měnová finanční instituce (MFI)“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
5.
„ostatními finančními zprostředkovateli“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu ESA 2010 (subsektor S.125);
6.
„akciemi / podílovými listy investičních fondů na jméno“ se rozumí akcie / podílové listy investičních fondů, pro které je vedena v souladu s vnitrostátními právními předpisy evidence držitelů těchto akcií / podílových listů obsahující informace o rezidentské příslušnosti a odvětví držitele;
7.
„akciemi / podílovými listy investičních fondů na doručitele“ se rozumí akcie / podílové listy investičních fondů, pro které v souladu s vnitrostátními právními předpisy není vedena žádná evidence držitelů těchto akcií / podílových listů nebo pro které je vedena evidence, jež však neobsahuje informace o rezidentské příslušnosti a odvětví držitele;
8.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daný investiční fond rezidentem;
9.
údaji podle „jednotlivých cenných papírů“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří investiční fondy, které jsou rezidenty na území členských států eurozóny. Za vykazování statistických informací požadovaných tímto nařízením odpovídá sám investiční fond, nebo v případě investičních fondů, jež nemají podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, odpovídají za vykazování těchto informací osoby, které jsou příslušný fond oprávněny zastupovat.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pro účely shromažďování informací o držitelích akcií na doručitele vydaných investičními fondy v souladu s odstavcem 3 v části 2 přílohy I zahrnuje skutečný soubor zpravodajských jednotek měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatele. Národní centrální banky mohou těmto subjektům udělit výjimky za předpokladu, že požadované statistické informace jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů v souladu s odstavcem 3 v části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby po dohodě s ECB mohly takovou výjimku případně udělit nebo zrušit s účinností od počátku každého roku. Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 3 v části 2 přílohy I vytvořit a vést seznam vykazujících ostatních finančních zprostředkovatelů.
Článek 3
Seznam investičních fondů pro statistické účely
1. Výkonná rada pro statistické účely vytvoří a vede seznam investičních fondů, jež jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek, včetně případných dílčích fondů ve smyslu čl. 4 odst. 2. Tento seznam může vycházet ze stávajících seznamů investičních fondů, které podléhají dohledu vnitrostátních orgánů (pokud jsou takové seznamy k dispozici), doplněných o další investiční fondy, které jsou zahrnuty do definice investičních fondů v článku 1.
2. Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, a to zejména pomocí elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo, pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Je-li nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 2 nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila statistickou zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhala na tento nesprávný seznam.
Článek 4
Vykazování podle jednotlivých fondů
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje údaje o svých aktivech a pasivech podle jednotlivých fondů.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pokud investiční fond oddělí svá aktiva do různých dílčích fondů tak, že akcie / podílové listy, které se vztahují ke každému dílčímu fondu, jsou nezávisle kryty odlišnými aktivy, považuje se každý dílčí fond za samostatný investiční fond.
3. Odchylně od odstavců 1 a 2 mohou investiční fondy s předchozím souhlasem a v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky vykazovat svá aktiva a pasiva jako skupina za předpokladu, že to povede k podobným výsledkům jako vykazování podle jednotlivých fondů.
Článek 5
Čtvrtletní a měsíční statistická zpravodajská povinnost
1. Soubor zpravodajských jednotek v souladu s přílohami I a II poskytuje:
a)
čtvrtletně údaje o stavech aktiv a pasiv investičních fondů ke konci čtvrtletí a případná čtvrtletní přecenění nebo transakce a
b)
měsíčně údaje o stavech vydaných akcií / podílových listů investičního fondu ke konci měsíce, případná odpovídající měsíční přecenění nebo transakce a oddělené výkazy o nových emisích a zpětných odkupech či splacení akcií / podílových listů investičních fondu během vykazovaného měsíce.
2. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že údaje uvedené v odst. 1 písm. a) budou shromažďovat měsíčně namísto čtvrtletně.
Článek 6
Přecenění nebo transakce
1. Pro účely údajů vykazovaných na agregovaném základě uvedeném v příloze I vykazují zpravodajské jednotky přecenění nebo transakce v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky.
2. Jak je uvedeno v příloze I, národní centrální banky mohou odvozovat přibližné hodnoty obchodů s cennými papíry na základě údajů o jednotlivých cenných papírech, nebo přímo shromažďovat údaje o transakcích podle jednotlivých cenných papírů.
3. Další požadavky a zásady týkající se sestavování přecenění nebo transakcí jsou uvedeny v příloze III.
Článek 7
Účetní pravidla
1. Účetními pravidly, jež investiční fondy používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, jsou pravidla stanovená v příslušných vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (5), nebo pokud se tyto předpisy nepoužijí, v jakýchkoli jiných vnitrostátních nebo mezinárodních standardech, jež se na investiční fondy vztahují.
2. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
Článek 8
Výjimky
1. Investičním fondům lze udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti vymezené v článku 5 takto:
a)
Národní centrální banky mohou udělit nejmenším investičním fondům (z hlediska celkových aktiv) výjimky, a to za předpokladu, že investiční fondy přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 95 % celkových aktiv investičních fondů z hlediska stavů v každém členském státě eurozóny.
b)
V členských státech eurozóny, v nichž celková aktiva vnitrostátních investičních fondů nepřesahují 1 % celkových aktiv investičních fondů eurozóny, mohou národní centrální banky udělit nejmenším investičním fondům (z hlediska celkových aktiv) výjimky, a to za předpokladu, že investiční fondy přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 80 % celkových vnitrostátních aktiv investičních fondů z hlediska stavů.
c)
Investiční fondy, pro něž platí výjimky uvedené v bodech a) a b), vykazují čtvrtletně pouze údaje o stavech vydaných akcií / podílových listů investičního fondu ke konci čtvrtletí a případná odpovídající čtvrtletní přecenění nebo transakce.
d)
Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b), aby mohly udělit nebo v případě nutnosti zrušit výjimku s účinností od počátku každého roku.
2. Výjimky lze udělit investičním fondům, na něž se vztahují vnitrostátní účetní pravidla, která umožňují méně časté oceňování aktiv než čtvrtletní. O kategoriích investičních fondů, jimž mohou národní centrální banky podle svého uvážení udělit výjimky, rozhodne Rada guvernérů. Na investiční fondy, pro něž platí tyto výjimky, se vztahují požadavky stanovené v článku 5, a to v periodicitě, která je v souladu s jejich povinnostmi v oblasti účetnictví ohledně časového rozložení oceňování jejich aktiv.
3. Investiční fondy se mohou rozhodnout, že výjimek nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 5. Pokud investiční fond zvolí tuto možnost, musí před každou změnou ve využívání těchto výjimek obdržet souhlas příslušné národní centrální banky.
Článek 9
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodují o tom, kdy potřebují od zpravodajských jednotek obdržet údaje podle článku 5, aby byly dodrženy lhůty stanovené v odstavci 2.
2. Národní centrální banky předávají ECB:
a)
agregované čtvrtletní stavy a přecenění do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na čtvrtletních údajích shromážděných od zpravodajských jednotek;
b)
agregované měsíční stavy a přecenění do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na měsíčních údajích o akciích / podílových listech investičních fondů shromážděných od zpravodajských jednotek nebo jež jsou založeny na skutečných údajích podle čl. 5 odst. 2;
c)
agregované měsíční nové emise a zpětné odkupy či splacení akcií / podílových listů investičních fondů do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na měsíčních údajích shromáždých od zpravodajských jednotek.
Článek 10
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek v souladu s vnitrostátními charakteristikami. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 11
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 12
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo nuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je tím dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 13
První vykazování
Poprvé se vykazují měsíční a čtvrtletní údaje za prosinec 2014.
Článek 14
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 15
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. října 2013.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1073/2013
(2013. gada 18. oktobris)
par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (pārstrādāta versija)
(ECB/2013/38)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1)
Skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2007/8) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3).
(2)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka ieguldījumu fondi (IF) ir atsauces pārskatu sniedzēji ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces kopas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.
(3)
ECBS nepieciešama augstas kvalitātes statistiskā informācija par IF darbību, lai ECBS varētu pildīt savus uzdevumus un uzraudzīt finanšu aktivitātes, kas nav monetāro finanšu iestāžu (MFI) aktivitātes. Šīs informācijas galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar visaptverošu IF sektora statistisko atspoguļojumu dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk - “euro zonas dalībvalstis”) un kuras tiek uzskatītas par vienotu ekonomisko teritoriju.
(4)
Lai ierobežotu pārskatu sniegšanas pienākumu slogu, NCB vajadzīgo informāciju par IF no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem drīkst vākt citām statistikas vajadzībām izmantotā plašākā statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma ietvaros ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai veicinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti citām statistikas vajadzībām.
(5)
Par finanšu darījumiem pieejamie dati veicina padziļinātu analīzi monetārās politikas un citiem mērķiem. Dati par finanšu darījumiem, kā arī dati par krājumiem tiek izmantoti, lai apkopotu cita veida statistiku, īpaši euro zonas finanšu kontus.
(6)
Lai gan regulas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk - “ECBS Statūti”) 34.1. pantu, nepiešķir tiesības vai nenosaka pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk - “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā ietverta atsauce uz to, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un statistikas jomā laikus sagatavotos šo valstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm.
(7)
Lai gan šī regula galvenokārt attiecas uz IF, pilnīga informācija par IF emitēto uzrādītāja akciju turētājiem var nebūt tieši pieejama no IF, un tādēļ nepieciešams faktiskajos pārskatu sniedzējos iekļaut citas iestādes.
(8)
Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.
(9)
Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
1)
“ieguldījumu fonds (IF)” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas:
a)
veic ieguldījumus finanšu un/vai nefinanšu aktīvos II pielikuma izpratnē, ciktāl tā mērķis ir ieguldīt publiski piesaistīto kapitālu; un
b)
saskaņā ar Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem izveidots atbilstoši:
i)
līgumtiesībām - kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds;
ii)
trasta tiesībām - kā daļu trasts (unit trust);
iii)
komercsabiedrību tiesībām - kā ieguldījumu sabiedrība;
iv)
jebkura cita līdzīga mehānisma vai juridiskas formas veidā.
Definīcijā tiek iekļauti:
a)
uzņēmumi, kuru daļas vai akcijas pēc turētāju lūguma tieši vai netieši atpērk vai dzēš no uzņēmuma aktīviem; un
b)
uzņēmumi, kuriem ir noteikts skaits emitēto akciju un kuru akcionāriem ir jāpērk vai jāpārdod esošās akcijas, tiem iestājoties fondā vai izstājoties no tā.
Definīcijā netiek iekļauti:
a)
pensiju fondi, kas definēti pārskatītajā Eiropas kontu sistēmā (turpmāk - “EKS 2010”), kura noteikta ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 (apakšsektors S.129);
b)
naudas tirgus fondi (NTF), kas definēti I pielikumā Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulai (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4).
IF definīcijas vajadzībām “publisks” aptver mazos, profesionālos un institucionālos ieguldītājus;
2)
“pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;
3)
“rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu;
4)
“monetārā finanšu iestāde (MFI)” ir monetārā finanšu iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā;
5)
“CFS” ir citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, kas definēti EKS 2010 (apakšsektors S.125);
6)
“IF vārda akcijas/daļas” ir IF akcijas/daļas, attiecībā uz kurām saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem tiek veikts ieraksts, ar kuru identificē IF akciju/daļu turētājus, iekļaujot informāciju par turētāja rezidenci un sektoru;
7)
“IF uzrādītāja akcijas/daļas” ir IF akcijas/daļas, attiecībā uz kurām saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem netiek veikts ieraksts, ar kuru identificē IF akciju/daļu turētājus, vai attiecībā uz kurām tiek veikts ieraksts, kurā neiekļauj informāciju par turētāja rezidenci un sektoru;
8)
“attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir IF;
9)
“individuālu vērtspapīru līmenī” sniegtie dati ir dati individuālu vērtspapīru dalījumā.
2. pants
Faktiskie pārskatu sniedzēji
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji ir IF, kas ir rezidenti euro zonas dalībvalstu teritorijā. Paši IF vai - to IF gadījumā, kas saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem nav juridiskas personas, - personas, kas pilnvarotas tos pārstāvēt, atbild par statistiskās informācijas sniegšanu saskaņā ar šo regulu.
2. Neierobežojot 1. punktu, nolūkā vākt informāciju par tādu IF uzrādītāja akciju turētājiem, kas emitētas saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 3. punktu, faktiskie pārskatu sniedzēji ir arī MFI un CFS. NCB šīm iestādēm var piešķirt atbrīvojumus ar nosacījumu, ka prasītā statistiskā informācija tiek vākta no citiem pieejamiem avotiem saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 3. punktu. NCB pārbauda šī nosacījuma izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam ar ECB piekrišanu stājoties spēkā katra gada sākumā. Šīs regulas nolūkiem NCB var izveidot un uzturēt pārskatus sniedzošo CFS sarakstu saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 3. punktā noteiktajiem principiem.
3. pants
IF saraksts statistikas vajadzībām
1. ECB Valde izveido un uztur statistikas vajadzībām to IF sarakstu, kuri ir atsauces pārskatu sniedzēji, attiecīgos gadījumos iekļaujot arī to apakšfondus 4. panta 2. punkta izpratnē. Saraksts var tikt veidots, izmantojot esošos nacionālo iestāžu uzraudzīto IF sarakstus, ja tādi saraksti ir pieejami, tos papildinot ar citiem IF, kas atbilst IF definīcijai 1. pantā.
2. NCB un ECB šo sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus, t. sk. ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu vai pēc attiecīgo pārskatu sniedzēju pieprasījuma - papīra dokumenta veidā.
3. Ja 2. punktā minētā saraksta jaunākā pieejamā elektroniskā versija ir nepareiza, ECB nepiemēro sankcijas nevienam pārskatu sniedzējam, kas nav pienācīgi izpildījis statistikas pārskatu sniegšanas prasības, labticīgi paļaujoties uz nepareizo sarakstu.
4. pants
Pārskatu sniegšana individuālu fondu līmenī
1. Faktiskie pārskatu sniedzēji datus par saviem aktīviem un pasīviem sniedz individuālu fondu līmenī.
2. Neierobežojot 1. punktu, ja IF savus aktīvus sadala dažādos apakšfondos tā, ka katra apakšfonda akcijas/daļas nodrošina dažādi aktīvi, katru apakšfondu uzskata par individuālu IF.
3. Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, saņemot attiecīgās NCB atļauju un saskaņā ar tās norādījumiem, IF var sniegt pārskatus par saviem aktīviem un pasīviem kā grupa ar nosacījumu, ka rezultāts ir līdzīgs tam, kāds ir, sniedzot pārskatus individuālu fondu līmenī.
5. pants
Ceturkšņa un mēneša statistikas pārskatu sniegšanas prasības
1. Pārskatu sniedzēji saskaņā ar I un II pielikumu sniedz:
a)
katru ceturksni - ceturkšņa beigu krājumu datus par IF aktīviem un pasīviem un attiecīgos gadījumos ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem; un
b)
katru mēnesi - mēneša beigu krājumu datus par emitētajām IF akcijām/daļām un attiecīgos gadījumos par mēneša pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem, kā arī atsevišķu pārskatu par IF akciju/daļu jaunām emisijām un dzēšanu pārskata mēnesī.
2. NCB var izvēlēties 1. punkta a) apakšpunktā minētos datus vākt reizi mēnesī, nevis reizi ceturksnī.
6. pants
Pārvērtēšanas korekcijas vai darījumi
1. Pārskatu sniedzēji saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem sniedz pārskatus par pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem attiecībā uz informāciju, kas sniegta kopsavilkuma datu veidā, kā noteikts I pielikumā.
2. Saskaņā ar I pielikumu NCB var iegūt vērtspapīru darījumu aplēses no informācijas individuālu vērtspapīru līmenī vai tieši vākt datus par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī.
3. Papildu prasības un norādījumi attiecībā uz pārvērtēšanas korekciju vai darījumu apkopošanu noteikti III pielikumā.
7. pants
Grāmatvedības noteikumi
1. Sniedzot pārskatus saskaņā ar šo regulu, IF ievēro grāmatvedības noteikumus, kas noteikti attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, ar kuriem ievieš Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (5), vai, ja šis noteikums nav piemērojams, grāmatvedības noteikumus, kas noteikti citos IF piemērojamos nacionālajos vai starptautiskajos standartos.
2. Neierobežojot euro zonas dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto atlikumu aprēķināšanas kārtību, statistikas vajadzībām datus par visiem finanšu aktīviem un pasīviem sniedz, ievērojot bruto principu.
8. pants
Atbrīvojumi
1. IF var tikt piešķirti šādi atbrīvojumi no 5. pantā noteiktajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām:
a)
NCB var piešķirt atbrīvojumus kopējo aktīvu ziņā mazākajiem IF, ja IF, kurus iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 95 % no kopējiem IF aktīviem krājumu ziņā katrā euro zonas dalībvalstī;
b)
tajās euro zonas dalībvalstīs, kurās nacionālo IF apkopotie kopējie aktīvi nepārsniedz 1 % no euro zonas IF kopējiem aktīviem, NCB var piešķirt atbrīvojumus kopējo aktīvu ziņā mazākajiem IF, ja IF, kurus iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 80 % no kopējiem nacionālo IF aktīviem krājumu ziņā;
c)
IF, uz kuriem attiecas a) un b) apakšpunktā noteiktie atbrīvojumi, katru ceturksni sniedz tikai ceturkšņa beigu krājumu datus par emitētajām IF akcijām/daļām un attiecīgos gadījumos atbilstošajām ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem;
d)
NCB katru gadu pārbauda a) un b) apakšpunktā noteikto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā.
2. Atbrīvojumus var piešķirt IF, uz kuriem attiecas nacionālie grāmatvedības noteikumi, kas to aktīvus ļauj novērtēt retāk nekā reizi ceturksnī. Tās IF kategorijas, kam NCB var izlemt piešķirt atbrīvojumus, nosaka ECB Padome. Uz IF, kam piemēro šādus atbrīvojumus, šīs regulas 5. pantā izklāstītās prasības attiecas intervālos, kas atbilst šo IF grāmatvedības pienākumiem attiecībā uz to aktīvu novērtēšanas laikiem.
3. Tomēr IF var izvēlēties neizmantot atbrīvojumus un pilnībā ievērot 5. pantā noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības. Ja IF izdara šādu izvēli, pirms jebkurām izmaiņām minēto atbrīvojumu izmantošanā IF saņem attiecīgās NCB atļauju.
9. pants
Savlaicīgums
1. NCB lemj par to, kad tām jāsaņem dati no pārskatu sniedzējiem saskaņā ar 5. pantu, lai ievērotu 2. punktā noteiktos termiņus.
2. Nacionālās centrālās bankas nosūta ECB:
a)
ceturkšņa kopsavilkuma datus par krājumiem un pārvērtēšanas korekcijām līdz 28. darbdienas beigām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz ceturkšņa datiem, kas savākti no pārskatu sniedzējiem;
b)
mēneša kopsavilkuma datus par krājumiem un pārvērtēšanas korekcijām līdz 28. darbdienas beigām pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz tiem mēneša datiem par IF emitētajām akcijām/daļām, kuri savākti no pārskatu sniedzējiem, vai uz faktiskajiem datiem saskaņā ar 5. panta 2. punktu;
c)
mēneša kopsavilkuma datus par IF akciju/daļu jaunajām emisijām un dzēšanu līdz 28. darbdienas beigām pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz mēneša datiem, kas savākti no pārskatu sniedzējiem.
10. pants
Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums
1. Pārskatu sniedzēji pilda statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kas uz tiem attiecas saskaņā ar IV pielikumā noteiktajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.
2. Pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.
11. pants
Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācijas
Apvienošanās, dalīšanās vai reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistisko pienākumu izpildi, pārskatu sniedzējs informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kolīdz nolūks īstenot šādas procedūras tiek publiskots un pienācīgu laiku, pirms tās stājas spēkā.
12. pants
Pārbaude un piespiedu vākšana
NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktiskie pārskatu sniedzēji neievēro šīs regulas IV pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.
13. pants
Pirmā pārskatu sniegšana
Pirmā pārskatu sniegšana sākas ar mēneša un ceturkšņa datiem par 2014. gada decembri.
14. pants
Atcelšana
1. Regula (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8) tiek atcelta no 2015. gada 1. janvāra.
2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.
15. pants
Nobeiguma noteikums
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 18. oktobrī