NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 603/2013
ze dne 26. června 2013
o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (přepracované znění)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (3) a v nařízení Rady (ES) č. 407/2002 ze dne 28. února 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (4), by mělo být provedeno několik podstatných změn. Z důvodu jasnosti by uvedená nařízení měla být přepracována.
(2)
Společná azylová politika včetně společného evropského azylového systému je nedílnou součástí cíle Evropské unie spočívajícího v postupném vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva otevřeného těm, kteří, donuceni okolnostmi, hledají mezinárodní ochranu v Unii.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 4. listopadu 2004 přijala Haagský program, jenž stanovuje cíle, které mají být provedeny v oblasti svobody, bezpečnosti a práva v období let 2005-2010. V Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, který schválila ve dnech 15. a 16. října 2008, vyzvala k dokončení zavedení společného evropského azylového systému vytvořením jediného řízení se společnými zárukami a jednotným právním postavením uprchlíků a osob, které mají nárok na doplňkovou ochranu.
(4)
Pro účely použití nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (5) je nezbytné zjistit totožnost žadatelů o mezinárodní ochranu a osob zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnějších hranic Unie. Pro účinné použití nařízení (EU) č. 604/2013, zejména čl. 18 odst. 1 písm. b) a d) uvedeného nařízení, je rovněž žádoucí umožnit každému členskému státu ověřit, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti zdržující se neoprávněně na jeho území již požádali o mezinárodní ochranu v jiném členském státě.
(5)
Otisky prstů představují důležitý prvek při zjišťování přesné totožnosti takových osob. Je nezbytné vytvořit systém pro porovnávání údajů o jejich otiscích prstů.
(6)
K dosažení tohoto cíle je nezbytné vytvořit systém zvaný „Eurodac“, který se skládá z ústředního systému, který bude pracovat s počítačovou ústřední databází údajů o otiscích prstů, a z elektronických prostředků předávání údajů mezi členskými státy a ústředním systémem (dále jen „komunikační infrastruktura“).
(7)
V Haagském programu se vyzývá ke zlepšení přístupu do stávajících systémů evidence údajů v Unii. Stockholmský program pak vyzývá k cílenému shromažďování údajů a rozvoji výměny informací a jejích nástrojů, který vychází z potřeb souvisejících s vymáháním práva.
(8)
V boji proti teroristickým trestným činům a jiným závažným trestným činům je nezbytné, aby orgány pro vymáhání práva měly při plnění svých úkolů co nejúplnější a nejaktuálnější informace. Informace obsažené v systému Eurodac jsou nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (6) či jiných závažných trestných činů ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy (7). Proto by měly být údaje v systému Eurodac na základě podmínek stanovených v tomto nařízení dostupné určeným orgánům členských států a Europolu pro účely porovnávání.
(9)
Pravomocemi k přístupu do systému Eurodac udělenými orgánům pro vymáhání práva by nemělo být dotčeno právo žadatelů o mezinárodní ochranu na řádné vyřízení jejich žádosti v souladu s příslušnými právními předpisy. Toto právo by nemělo být dotčeno ani jakýmikoli opatřeními učiněnými poté, co se zjistí shoda s údaji systému Eurodac.
(10)
Ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu týkajícím se zlepšení účinnosti a posílení interoperability a synergie mezi evropskými databázemi v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí ze dne 24. listopadu 2005 Komise uvedla, že orgány odpovědné za zajišťování vnitřní bezpečnosti by mohly mít v přesně vymezených případech přístup do systému Eurodac, existuje-li důvodné podezření, že pachatel teroristického trestného činu nebo jiného závažného trestného činu požádal o mezinárodní ochranu. V tomto sdělení Komise také konstatovala, že zásada proporcionality vyžaduje, aby do systému Eurodac byly zasílány dotazy pro takové účely pouze v případě převažujícího zájmu zachovat veřejnou bezpečnost, tj. jestliže čin spáchaný pachatelem nebo teroristou, jehož totožnost je třeba zjistit, je tak trestuhodný, že zakládá důvod pro zaslání dotazu do databáze evidující osoby s nulovým záznamem v rejstříku trestů, a došla k závěru, že limit pro orgány odpovědné za zajišťování vnitřní bezpečnosti stanovený pro zasílání dotazů do systému Eurodac proto musí být vždy podstatně vyšší než limit stanovený pro dotazy zasílané do trestních databází.
(11)
Klíčovou úlohu s ohledem na spolupráci mezi orgány členských států v oblasti vyšetřování přeshraniční trestné činnosti při podpoře prevence, analýz a vyšetřování trestné činnosti v celé Unii hraje Evropský policejní úřad (Europol). V důsledku toho by měl mít přístup do systému Eurodac i Europol v rámci svých úkolů a v souladu s rozhodnutím Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (8).
(12)
Europolu by mělo být povoleno žádat o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pouze v určitých případech, za určitých okolností a za přísných podmínek.
(13)
Vzhledem k tomu, že systém Eurodac byl původně zřízen k usnadňování uplatňování Dublinské úmluvy, přístup do systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů představuje změnu původního účelu systému Eurodac, která zasahuje do práva na soukromí fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovány v systému Eurodac. Každý takový zásah musí být v souladu s právem, které musí být formulováno s dostatečnou přesností, aby dovolilo fyzickým osobám přizpůsobit své chování, a musí chránit fyzické osoby proti svévoli a uvádět dostatečně srozumitelným způsobem rozsah prostoru pro uvážení příslušných orgánů a způsob jejího výkonu. V demokratické společnosti musí být jakýkoli zásah nutný k ochraně oprávněného a přiměřeného zájmu a musí být přiměřený oprávněnému cíli, o který usiluje.
(14)
Ačkoliv původní účel zřízení systému Eurodac nevyžadoval možnost žádat o porovnávání údajů s databází na základě latentního otisku prstu, který je daktyloskopickou stopou, jež může být nalezena na místě trestného činu, je taková možnost v oblasti policejní spolupráce zásadní. V případech, kdy existuje důvodné podezření, že pachatel nebo oběť mohou patřit do jedné z kategorií osob, kterých se týká toto nařízení, poskytne možnost porovnat latentní otisk prstu s údaji o otiscích prstů, které jsou uloženy v systému Eurodac, určeným orgánům členských států velmi cenný nástroj při prevenci, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, například když jsou latentní otisky prstů jediným důkazem dostupným na místě trestného činu.
(15)
Toto nařízení stanoví rovněž podmínky, za nichž by měly být povoleny žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, a nezbytné záruky pro zajištění ochrany práva na soukromí fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovány v systému Eurodac. Přísnost těchto podmínek je odrazem skutečnosti, že databáze Eurodac eviduje údaje o otiscích prstů osob, u nichž se nepředpokládá, že spáchaly teroristický trestný čin či jiný závažný trestný čin.
(16)
Je vhodné rozšířit působnost tohoto nařízení tak, aby se vztahovalo i na žadatele o doplňkovou ochranu a na osoby, které mají na tuto ochranu nárok, s cílem zajistit stejné zacházení pro všechny žadatele o mezinárodní ochranu a osoby požívající této ochrany, jakož i s cílem zajistit soulad se stávajícím acquis EU v oblasti azylu, zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU ze dne 13. prosince 2011 o normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli požívat mezinárodní ochrany, o jednotném statusu pro uprchlíky nebo osoby, které mají nárok na doplňkovou ochranu, a o obsahu poskytnuté ochrany (9) a s nařízením (EU) č. 604/2013.
(17)
Rovněž je nezbytné, aby členské státy okamžitě sejmuly otisky prstů každého žadatele o mezinárodní ochranu a každého státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnější hranice členského státu starších 14 let a údaje o otiscích prstů předaly.
(18)
Je nezbytné stanovit přesná pravidla předávání těchto údajů o otiscích prstů do ústředního systému, zaznamenávání takových údajů o otiscích prstů a dalších příslušných údajů v ústředním systému, o jejich ukládání a porovnávání s jinými údaji o otiscích prstů, o předávání výsledků těchto porovnání a označování a vymazávání zaznamenaných údajů. Tato pravidla mohou být rozdílná podle situace různých kategorií státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti a měla by být této situaci zvlášť přizpůsobena.
(19)
Členské státy by měly zajistit předávání údajů o otiscích prstů v kvalitě dostatečné pro účely porovnávání prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů. Všechny orgány s právem přístupu systému Eurodac by měly investovat do odpovídající odborné přípravy a nezbytného technického vybavení. Orgány s právem přístupu do systému Eurodac by měly informovat Evropskou agenturu pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 (10) (dála jen „agentura“) o specifických potížích, s nimiž se v souvislosti s kvalitou údajů setkají, v zájmu jejich vyřešení.
(20)
Posuzování žádosti o mezinárodní ochranu ani rozhodnutí o ní by nemělo být nepříznivě ovlivněno skutečností, že je dočasně nebo trvale nemožné sejmout otisky subjektu údajů či předat údaje o nich z důvodů, jako jsou například nedostatečná kvalita údajů pro jejich náležité porovnání, technické problémy, důvody související s ochranou zdraví či se skutečností, že subjekt údajů, není v dobrém zdravotním stavu nebo že není možno kvůli okolnostem, na něž subjekt údajů nemá vliv, jeho otisky sejmout.
(21)
Shody nalezené v systému Eurodac by měl ověřovat vyškolený odborník na daktyloskopii s cílem zajistit správné určení příslušnosti podle nařízení (ES) č. 604/2013, a přesné zjištění totožnosti osoby podezřelé ze spáchání trestného činu nebo totožnosti oběti trestného činu, jejichž údaje mohou být v systému Eurodac uloženy.
(22)
Státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kteří žádali o mezinárodní ochranu v jednom z členských států, mohou během mnoha následujících let požádat o mezinárodní ochranu v jiném členském státě. Proto by maximální doba, po kterou by měly být údaje o otiscích prstů uloženy v ústředním systému, měla být značně dlouhá. Vzhledem k tomu, že většina státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří zůstanou v Unii několik let, získá po uplynutí této doby povolení k trvalému pobytu nebo dokonce občanství členského státu, měla by být za přiměřenou pro uchovávání údajů o otiscích prstů považována doba deseti let.
(23)
Doba pro uchovávání by měla být kratší v určitých zvláštních případech, kdy není třeba údaje o otiscích prstů uchovávat tak dlouho. Údaje o otiscích prstů by měly být vymazány, jakmile státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti získá občanství členského státu.
(24)
Je vhodné ukládat v systému Eurodac údaje o těch subjektech údajů, jejichž otisky prstů byly zaznamenány v tomto systému při podání žádosti o mezinárodní ochranu a jimž byla poskytnuta mezinárodní ochrana v členském státě, aby bylo možno je porovnat s údaji zaznamenanými při podání žádosti o mezinárodní ochranu.
(25)
Agentura byla pověřena převzít od Komise v souladu s tímto nařízením její úkoly související s provozním řízením systému Eurodac a některé úkoly související s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy agentura zahájila činnost, tj. od 1. prosince 2012. Agentura by měla vykonávat úkoly, které jí jsou svěřeny tímto nařízením, a příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 1077/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna. Dále by měl mít Europol status pozorovatele na zasedáních správní rady agentury v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním tohoto nařízení o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny agentury pro systém Eurodac.
(26)
Na všechny zaměstnance agentury by se měl v záležitostech týkajících se tohoto nařízení vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (služební řád úředníků) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (pracovní řád), stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (11) (společně dále jen „služební řád“).
(27)
Je nezbytné jasně stanovit odpovědnost Komise a agentury ve vztahu k ústřednímu systému a komunikační infrastruktuře a odpovědnost členských států ohledně zpracování údajů, zabezpečení údajů, přístupu k údajům a oprav zaznamenaných údajů.
(28)
Je nezbytné určit příslušné orgány členských států i národní přístupový bod, jehož prostřednictvím jsou podávány žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac, a vést seznam provozních jednotek v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požádat o takové porovnání pro konkrétní účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
(29)
Žádosti o porovnání s údaji uloženými v ústředním systému by měly podávat provozní jednotky v rámci určených orgánů národnímu přístupovému bodu prostřednictvím orgánu provádějícího ověření a tyto žádosti by měly být odůvodněné. Provozní jednotky v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požadovat porovnání s údaji systému Eurodac, by neměly jednat jako orgány provádějící ověření. Orgány provádějící ověření by měly jednat nezávisle na určených orgánech a měly by odpovídat za nezávislé zajištění přísného dodržování podmínek přístupu stanovených v tomto nařízení. Orgány provádějící ověření by pak měly po ověření, že jsou splněny všechny podmínky pro přístup, zaslat žádost o porovnání prostřednictvím národního přístupového bodu bez uvedení důvodů,. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nezbytný včasný přístup v zájmu reakce na konkrétní a aktuální hrozbu související s teroristickými trestnými činy či jinými závažnými trestnými činy, by měly orgány provádějící ověření zpracovat žádost okamžitě a až následně provést ověření.
(30)
Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, mohou být určený orgán a orgán provádějící ověření součástí stejné organizace, ovšem orgán provádějící ověření musí při provádění svých úkolů v rámci tohoto nařízení jednat nezávisle.
(31)
Pro účely ochrany osobních údajů a s cílem vyloučit systematická porovnávání, která by měla být zakázána, by měly být údaje systému Eurodac zpracovávány pouze ve specifických případech a tehdy, je-li to nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Ke specifickému případu dochází zejména tehdy, když je žádost o porovnání spojena se specifickou a konkrétní situací nebo se specifickým a konkrétním nebezpečím souvisejícím s teroristickým či jiným závažným trestným činem nebo s určitými osobami, u nichž se lze ze závažných důvodů domnívat, že spáchají nebo spáchaly teroristické trestné činy nebo jiné závažné trestné činy. Ke specifickému případu také dochází, když je žádost o porovnání spojena s osobou, která je obětí teroristického či jiného závažného trestného činu. Určené orgány a Europol by tak měly žádat o porovnání s údaji systému Eurodac pouze tehdy, mají-li dostatečné důvody se domnívat, že takové porovnání poskytne informace, které jim významně pomohou při prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristického či jiného závažného trestného činu.
(32)
Přístup by měl být navíc povolen pouze pod podmínkou, že porovnávání s vnitrostátními databázemi otisků prstů členského státu a automatizovanými databázemi otisků prstů všech ostatních členských států podle rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (12), nevede ke zjištění totožnosti subjektu údajů. Uvedenou podmínkou se od žádajícího členského státu vyžaduje, aby prováděl porovnávání údajů s údaji ze všech technicky dostupných automatizovaných databází otisků prstů ostatních členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV, s výjimkou případů, kdy členský stát doloží, že se lze důvodně domnívat, že by takové porovnávání ke zjištění totožnosti subjektu údajů nevedlo. Tato domněnka je odůvodněná, zejména tehdy, pokud konkrétní případ nemá žádnou operační ani vyšetřovací souvislost s daným členským státem. Uvedená podmínka vyžaduje aby žádající členský stát nejprve provedl právní i technickou implementaci, Rozhodnutí 2008/615/SVV, pokud jde o údaje o otiscích prstů, jelikož porovnávání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva by nemělo být povoleno, pokud nebyly nejprve podniknuty výše uvedené kroky.
(33)
Dříve, než přikročí k vyhledávání údajů v systému Eurodac, by určené orgány v případě splnění podmínek pro provedení příslušného porovnání měly rovněž konzultovat Vízový informační systém v souladu s rozhodnutím Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (13).
(34)
Aby mohly být osobní údaje účinně porovnávány a sdíleny, měly by členské státy důsledně provést a uplatňovat platné mezinárodní dohody a právní předpisy Unie v oblasti výměny osobních údajů, obzvláště pak rozhodnutí 2008/615/SVV.
(35)
Při uplatňování tohoto nařízení by se členské státy měly řídit především nejlepšími zájmy dítěte. Pokud žádající členský stát zjistí, že údaje systému Eurodac se týkají nezletilé osoby, smí tyto údaje použít výhradně pro účely vymáhání práva v souladu se svými právními předpisy týkajícími se nezletilých osob a v souladu s povinností řídit se především zásadou nejlepšího zájmu dítěte.
(36)
Zatímco se mimosmluvní odpovědnost Unie ve vztahu k provozu systému Eurodac se řídí odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“), je nezbytné stanovit zvláštní pravidla mimosmluvní odpovědnosti členských států ve vztahu k provozu systému.
(37)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření systému pro porovnávání údajů o otiscích prstů na pomoc při provádění azylové politiky Unie, nemůže být z podstaty uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto ho může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU"). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(38)
Na zpracování osobních údajů při uplatňování tohoto nařízení prováděné členskými státy se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (14) s výjimkou případů, kdy toto zpracování provádějí určené orgány členských států nebo jejich orgány provádějící ověření pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
(39)
Zpracování osobních údajů prováděné orgány členských států pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů by mělo podléhat normám o ochraně osobních údajů podle vnitrostátního práva, které jsou v souladu s rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (15).
(40)
Zásady stanovené ve směrnici 95/46/ES o ochraně práv a svobod fyzických osob, především jejich práva na soukromí vzhledem ke zpracování osobních údajů, by měly být doplněny a objasněny, zejména v některých oblastech.
(41)
Předávání osobních údajů získaných členským státem nebo Europolem podle tohoto nařízení z ústředního systému jakékoli třetí zemi, mezinárodní organizaci nebo soukromým subjektům se sídlem v Unii nebo mimo ni, by mělo být zakázáno, aby se zajistilo právo na azyl a aby se zaručilo, že údaje žadatelů o mezinárodní ochranu nebudou poskytnuty žádné třetí zemi. To znamená, že členské státy by neměly předávat informace získané z ústředního systému ohledně: členského státu / členských států původu; místa a data podání žádosti o mezinárodní ochranu; referenčního čísla použitého členským státem původu; data, kdy byly sejmuty otisky prstů, a data, kdy členský stát předal tyto údaje do systému Eurodac; uživatelského jména operátora, ani jakékoli informace o jakémkoli přemístění subjektu údajů podle nařízení (EU) č. 604/2013. Tímto zákazem by nemělo být dotčeno právo členských států na předávání těchto údajů do třetích zemí, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013, aby se zajistilo, že členské státy mají možnost spolupracovat s těmito třetími zeměmi pro účely tohoto nařízení.
(42)
Příslušné vnitrostátní orgány dozoru by měly sledovat zákonnost zpracování údajů členskými státy a zákonnost činností zpracování údajů vykonávaných úřadem Europol by měl sledovat kontrolní orgán zřízený rozhodnutím 2009/371/SVV.
(43)
Na zpracovávání osobních údajů orgány, institucemi, úřady a jinými subjekty Unie se podle tohoto nařízení se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (16), zejména články 21 a 22 tohoto nařízení týkající se důvěrné povahy a bezpečnosti zpracování. Je však třeba objasnit určité body, které se týkají odpovědnosti za zpracování údajů a dozoru nad ochranou údajů vzhledem k tomu, že ochrana údajů je klíčovým faktorem pro úspěšné fungování systému Eurodac a že zabezpečení údajů, vysoká technická kvalita a zákonnost porovnávání údajů s údaji systému Eurodac mají zásadní význam pro to, aby se zajistilo hladké a řádné fungování tohoto systému a usnadnilo uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013.
(44)
Subjekt údajů by měl být informován o tom, pro jaké účely budou jeho údaje v rámci systému Eurodac zpracovávány, včetně popisu cílů nařízení (EU) č. 604/2013 a způsobu, jímž mohou orgány pro vymáhání práva jeho údaje využít.
(45)
Je vhodné, aby zákonnost zpracovávání osobních údajů členskými státy sledovaly vnitrostátní orgány dozoru, zatímco evropský inspektor ochrany údajů by měl podle nařízení (ES) č. 45/2001 sledovat činnosti orgánů, institucí, úřadů a jiných subjektů Unie v souvislosti se zpracováváním osobních údajů při uplatňování tohoto nařízení.
(46)
Členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise by měly zajistit, že vnitrostátní a evropské orgány dozoru budou schopny vykonávat přiměřený dohled nad používáním údajů ze systému Eurodac a nad přístupem k nim.
(47)
Je vhodné pravidelně sledovat a hodnotit provoz systému Eurodac a mimo jiné také to, zda přístup k údajům pro účely vymáhání práva nevedl k nepřímé diskriminaci žadatelů o mezinárodní ochranu, na což Komise upozornila ve svém hodnocení souladu tohoto nařízení s Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „listinou“). Agentura by měla Evropskému parlamentu a Radě předkládat výroční zprávu o činnostech ústředního systému.
(48)
Členské státy by měly vytvořit systém účinných, přiměřených a odrazujících sankcí k trestání zpracování údajů vložených do ústředního systému v rozporu s účelem systému Eurodac.
(49)
Je nezbytné, aby členské státy byly informovány o stavu konkrétních azylových řízení s cílem umožnit řádné uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013.
(50)
Toto nařízení respektuje základní práva a ctí zásady uznané zejména Listinou. Cílem tohoto nařízení je především zajistit plné dodržování ochrany osobních údajů a práva žádat o mezinárodní ochranu a podporovat uplatňování článků 8 a 18 Listiny. Toto nařízení by proto mělo být uplatňováno odpovídajícím způsobem.
(51)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(52)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, Spojené království oznámilo své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(53)
V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(54)
Je vhodné omezit územní působnost tohoto nařízení, aby odpovídala územní působnosti nařízení (ES) č. 604/2013,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel systému „Eurodac“
1. Zřizuje se systém zvaný „Eurodac“, jehož účelem je pomoci při určování členského státu, který je na základě nařízení (EU) č. 604/2013, příslušný pro posouzení žádosti o mezinárodní ochranu podané v členském státě státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti, a jinak usnadňovat uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 za podmínek stanovených v tomto nařízení.
2. Toto nařízení rovněž stanoví podmínky, za nichž mohou určené orgány členských států a Evropský policejní úřad (Europol) požádat o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému pro účely vymáhání práva.
3. Aniž je dotčeno zpracování údajů určených pro systém Eurodac členským státem původu v databázích zřízených podle jeho vnitrostátních právních předpisů, mohou být údaje o otiscích prstů a další osobní údaje zpracovávány v systému Eurodac pouze pro účely stanovené v tomto nařízení a v čl. 34 odst. 1 nařízení.(EU) č. 604/2013.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„žadatelem o mezinárodní ochranu“ státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, kteří učinili žádost o mezinárodní ochranu, jak je vymezena v čl. 2 písm. h) směrnice 2011/95/EU a o níž nebylo dosud pravomocně rozhodnuto;
b)
„členským státem původu“:
i)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 9 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému a přijímá výsledky porovnávání;
ii)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 14 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému;
iii)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 17 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému a přijímá výsledky porovnávání;
c)
„osobou požívající mezinárodní ochrany“ státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, jíž byla poskytnuta mezinárodní ochrana ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2011/95/EU;
d)
„shodou“ existence shody nebo shod zjištěných ústředním systémem při porovnávání údajů o otiscích prstů zaznamenaných v ústřední počítačové databázi s údaji předanými členským státem ohledně určité osoby, aniž je dotčen požadavek toho, aby členské státy ihned kontrolovaly výsledky porovnávání na základě čl. 25 odst. 4;
e)
„národním přístupovým bodem“ vnitrostátní systém určený pro komunikaci s ústředním systémem;
f)
„agenturou“ agentura zřízená nařízením (EU) č. 1077/2011;
g)
„Europolem“ Evropský policejní úřad zřízený rozhodnutím 2009/371/SVV;
h)
„údaji systému Eurodac“ všechny údaje uložené v ústředním systému v souladu s článkem 11 a čl. 14 odst. 2;
i)
„vymáháním práva“ prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů;
j)
„teroristickými trestnými činy“ trestné činy podle vnitrostátního práva, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle článků 1 až 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV;
k)
„závažnými trestnými činy“ druhy trestných činů, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí 2002/584/SVV, které lze podle vnitrostátního práva potrestat odnětím svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně tři roky nebo ochranným opatřením spojeným s omezením svobody ve stejné délce;
l)
„údaji o otiscích prstů“ údaje o otiscích všech prstů nebo alespoň ukazováčků, a jestliže tyto chybí, o otiscích všech ostatních prstů osoby nebo o latentním otisku.
2. Pojmy definované v článku 2 směrnice 95/46/ES mají v tomto nařízení stejný význam, ledaže zpracování osobních údajů provádějí orgány členských států pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení.
3. Není-li uvedeno jinak, mají pojmy definované v článku 2 nařízení (EU) č. 604/2013 v tomto nařízení stejný význam.
4. Pojmy definované v článku 2 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV mají v tomto nařízení stejný význam, pokud zpracování osobních údajů provádějí orgány členských států pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 3
Architektura systému a základní zásady
1. Eurodac se skládá z:
a)
počítačové ústřední databáze údajů o otiscích prstů (dále jen „ústřední systém“) složené z
i)
ústřední jednotky,
ii)
záložního plánu a systému.
b)
komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem a členskými státy, která poskytuje šifrovanou virtuální síť vyhrazenou pro údaje systému Eurodac (dále jen „komunikační infrastruktura“).
2. Každý členský stát určí jeden národní přístupový bod.
3. Údaje o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, které zpracovává ústřední systém, jsou zpracovávány jménem členského státu původu za podmínek stanovených v tomto nařízení a oddělovány vhodnými technickými prostředky.
4. Pravidla platná pro systém Eurodac platí rovněž pro činnosti prováděné členskými státy od předávání údajů ústřednímu systému až po využití výsledků porovnávání.
5. Postup snímání otisků prstů se určí a uplatňuje v souladu s vnitrostátními zvyklostmi daného členského státu a v souladu se zárukami stanovenými Listinou základních práv Evropské unie, Úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a Úmluvou Organizace spojených národů o právech dítěte.
Článek 4
Provozní řízení
1. Za provozní řízení systému Eurodac odpovídá agentura.
Provozní řízení systému Eurodac sestává ze všech úkolů nezbytných pro zachování jeho nepřetržité funkčnosti v souladu s tímto nařízením, zejména z údržby a technického vývoje nezbytných k zajištění toho, aby systém fungoval na uspokojivé úrovni provozní kvality, zejména co se týče doby potřebné pro vyhledávání v ústředním systému. Při vypracovávání záložního plánu a systému se zohlední potřeby údržby i neočekávaný výpadek systému, včetně dopadu opatření k zajištění kontinuity provozu na zabezpečení a ochranu údajů.
Agentura ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby se pro ústřední systém vždy využívaly nejlepší dostupné a nejbezpečnější technologie a techniky určené na základě analýzy nákladů a přínosů.
2. Agentura je odpovědná rovněž za následující úkoly týkající se komunikační infrastruktury:
a)
dozor;
b)
zabezpečení;
c)
koordinaci vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem.
3. Komise je odpovědná za všechny úkoly související s komunikační infrastrukturou, které nejsou uvedeny v odstavci 2, zejména za:
a)
plnění rozpočtu;
b)
nákup a obnovu;
c)
smluvní záležitosti.
4. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, agentura použije na všechny své zaměstnance, kteří pracují s údaji systému Eurodac, odpovídající pravidla služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti. Tato povinnost je zachována i poté, co dotyčné osoby opustí svou funkci nebo zaměstnanecký poměr, nebo poté, co ukončí své služební povinnosti.
Článek 5
Orgány členských států určené pro přístup k údajům pro účely vymáhání práva
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí členské státy orgány, které jsou oprávněny žádat o porovnání s údaji ze systému Eurodac podle tohoto nařízení. Určenými orgány jsou orgány členských států, které jsou odpovědné za prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Mezi určené orgány nepatří služby či útvary, které jsou odpovědné výhradně za zpravodajskou činnost související s bezpečností státu.
2. Každý členský stát vede seznam určených orgánů.
3. Každý členský stát vede seznam provozních jednotek v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny žádat o porovnání s údaji systému Eurodac prostřednictvím národního přístupového bodu.
Článek 6
Orgány členských států provádějící ověření pro účely vymáhání práva
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí každý členský stát jeden vnitrostátní orgán nebo útvar takového orgánu, který jedná jako jeho orgán provádějící ověření. Orgánem provádějícím ověření je orgán členského státu, který je odpovědný za prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, mohou být určený orgán a orgán provádějící ověření součástí stejné organizace, ovšem orgán provádějící ověření jedná při provádění svých úkolů podle tohoto nařízení nezávisle. Orgán provádějící ověření je oddělen od provozních jednotek uvedených v čl. 5odst. 3 a nepřijímá od nich pokyny týkající se výsledku ověřování.
Členské státy mohou určit více orgánů provádějících ověření, aby zohlednily svou organizační a administrativní strukturu v souladu se svými ústavními a právními předpisy.
2. Orgán provádějící ověření zajistí, že jsou splněny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac.
Právo přijmout a předat žádost o přístup do systému Eurodac mají v souladu s článkem 19 pouze řádně zmocnění pracovníci orgánu provádějícího ověření.
Pouze orgán provádějící ověření je oprávněn zasílat žádosti o porovnání otisků prstů národnímu přístupovému bodu.
Článek 7
Europol
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí Europol specializovanou jednotku s řádně zmocněnými zástupci Europolu, která jedná jako jeho orgán provádějící ověření a která při provádění svých úkolů v rámci tohoto nařízení jedná nezávisle na určeném orgánu uvedeném v odstavci 2 tohoto článku a nepřijímá od určeného orgánu pokyny týkající se výsledku ověřování. Tato specializovaná jednotka zajišťuje, že jsou splněny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac. Europol určí po dohodě s každým členským státem národní přístupový bod tohoto členského státu, jenž jeho žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů postupuje ústřednímu systému.
2. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí Europol provozní jednotku, která je oprávněna požadovat porovnání s údaji systému Eurodac prostřednictvím určeného národního přístupového bodu. Určený orgán je operační jednotkou Europolu, která je oprávněna shromažďovat, uchovávat, zpracovávat, analyzovat a vyměňovat údaje s cílem podpořit a posílit činnost členských států v rámci prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických či jiných závažných trestných činů spadajících do pravomocí Europolu.
Článek 8
Statistika
1. Agentura každé čtvrtletí vypracuje statistický přehled činnosti ústředního systému uvádějící především:
a)
počet předaných souborů údajů o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1;
b)
počet shod u žadatelů o mezinárodní ochranu, kteří podali žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě;
c)
počet shod u osob uvedených v čl. 14 odst. 1, které následně podaly žádost o mezinárodní ochranu;
d)
počet shod u osob uvedených v čl. 17 odst. 1, které již dříve podaly žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě;
e)
počet údajů o otiscích prstů, které si ústřední systém musel více než jednou vyžádat od členských států původu, protože původně předané údaje nebyly vhodné k porovnávání za použití počítačového systému rozpoznávání otisků prstů;
f)
počet souborů údajů, které byly označeny, jejichž označení bylo zrušeno, a které byly zablokovány a odblokovány v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3;
g)
počet shod u osob uvedených v čl. 18 odst. 1, u kterých byly zaznamenány shody podle písmen b) a d) tohoto článku;
h)
počet žádostí a shod uvedených v čl. 20 odst. 1;
i)
počet žádostí a shod uvedených v čl. 21 odst. 1;
2. Na konci každého roku se sestaví statistický přehled složený z čtvrtletních statistických přehledů za daný rok, včetně údajů o počtu osob, u kterých byly zaznamenány shody podle odstavce 1 písm. b), c) a d). Statistický přehled obsahuje rozčlenění údajů pro každý členský stát. Výsledky jsou zveřejňovány.
KAPITOLA II
ŽADATELÉ O MEZINÁRODNÍ OCHRANU
Článek 9
Shromažďování, předávání a porovnávání otisků prstů
1. Každý členský stát neprodleně sejme otisky všech prstů každého žadatele o mezinárodní ochranu staršího 14 let a co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od podání žádosti o mezinárodní ochranu podle čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 604/2013, předá tyto otisky spolu s údaji uvedenými v čl. 11 písm. b) až g) tohoto nařízení ústřednímu systému.
Nedodržení lhůty 72 hodin nezbavuje členské státy povinnosti sejmout otisky prstů a předat je ústřednímu systému. Pokud stav konečků prstů neumožňuje sejmout otisky prstů v takové kvalitě, která by umožnila řádné porovnání podle článku 25, členský stát původu opětovně sejme otisky prstů žadatele a znovu je odešle co nejrychleji, nejpozději však do 48 hodin poté, co byly úspěšně sejmuty.
2. Odchylně od odstavce 1, není-li možné sejmout otisky prstů žadatele o mezinárodní ochranu z důvodu opatření přijatých k zajištění zdraví žadatele nebo k ochraně veřejného zdraví, členský stát sejme a odešle otisky prstů tohoto žadatele co nejdříve to bude možné, nejpozději však do 48 hodin poté, co tyto zdravotní důvody pominou.
V případě vážných technických problémů mohou členské státy za účelem provedení vnitrostátních záložních plánů prodloužit lhůtu 72 hodin uvedenou v odstavci 1 nejvýše o dalších 48 hodin.
3. Údaje o otiscích prstů ve smyslu čl. 11 písm. a) předané některým členským státem, s výjimkou údajů předaných podle čl. 10 písm. b), jsou automaticky porovnávány ústřední jednotkou s údaji o otiscích prstů, které předaly jiné členské státy a které již byly uloženy v ústředním systému.
4. Ústřední systém na žádost členského státu zajistí, aby porovnávání podle odstavce 3 zahrnulo kromě údajů od jiných členských států i údaje o otiscích prstů již dříve předané tímto členským státem.
5. Ústřední systém automaticky předá shodu nebo negativní výsledek porovnávání členskému státu původu. Dojde-li ke shodě, předá pro všechny soubory údajů odpovídající shodě údaje uvedené v čl. 11 písm. a) až k), v případě potřeby spolu s označením uvedeným v čl. 18 odst. 1.
Článek 10
Informace o postavení subjektu údajů
Do ústředního systému se zasílají následující informace, které se v něm uloží v souladu s článkem 12 za účelem předání podle čl. 9 odst. 5:
a)
Po příjezdu žadatele o mezinárodní ochranu nebo jiné osoby podle čl. 18 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 604/2013 do příslušného členského státu, kam byli přemístěni na základě rozhodnutí vyhovět žádosti o přijetí zpět, v souladu s článkem 25 uvedeného nařízení, doplní příslušný členský stát svůj soubor údajů o dotčených osobách, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum jejich příjezdu.
b)
Když žadatel o mezinárodní ochranu přicestuje do příslušného členského státu, kam byl přemístěn na základě rozhodnutí vyhovět žádosti o jeho převzetí v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 604/2013, odešle příslušný členský stát soubor údajů o dotčené osobě, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, přičemž doplní datum jejího příjezdu.
c)
Jakmile členský stát původu zjistí, že dotčená osoba, jejíž údaje byly zaznamenány v systému Eurodac v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, opustila území členských států, doplní s cílem usnadnit uplatňování čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 5 nařízení (EU) č. 604/2013 svůj soubor údajů o dotčené osobě, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum, kdy uvedená osoba opustila území.
d)
Jakmile členský stát původu zajistí, že dotčená osoba, jejíž údaje byly zaznamenány v systému Eurodac v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, opustila území členských států v souladu s rozhodnutím o navrácení nebo rozhodnutím o vyhoštění, který členský stát původu vydal po zpětvzetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 604/2013, doplní svůj soubor údajů o dotčené osobě, které jsou zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum o jejího vyhoštění nebo o datum, kdy tato osoba opustila území.
e)
Členský stát, který se stane příslušným podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 604/2013, doplní svůj soubor údajů o žadateli o mezinárodní ochranu, které byly zaznamenány podle článku 11 tohoto nařízení, o datum přijetí rozhodnutí o posouzení žádosti.
Článek 11
Zaznamenávání údajů
V ústředním systému se zaznamenávají pouze tyto údaje:
a)
údaje o otiscích prstů;
b)
členský stát původu, místo a datum podání žádosti o mezinárodní ochranu; v případech uvedených v čl. 10 písm. b) je datem podání žádosti datum vložené členským státem, který žadatele přemístil;
c)
pohlaví;
d)
referenční číslo použité členským státem původu;
e)
datum sejmutí otisků prstů;
f)
datum předání údajů ústřednímu systému;
g)
uživatelské jméno operátora;
h)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. a) nebo písm. b), datum příjezdu dotčené osoby po úspěšném přemístění;
i)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. c), datum, kdy dotčená osoba opustila území členských států;
j)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. d), datum, kdy dotčená osoba opustila území členských států nebo kdy z něj byla vyhoštěna;
k)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. e), datum, kdy bylo přijato rozhodnutí o posouzení žádosti.
Článek 12
Uložení údajů
1. Každý soubor údajů podle článku 11 se uloží v ústředním systému na dobu deseti let ode dne, kdy byly sejmuty otisky prstů.
2. Po uplynutí doby uvedené odstavci 1 ústřední systém automaticky vymaže tyto údaje z ústředního systému.
Článek 13
Předčasné vymazání údajů
1. Údaje o osobě, která získá občanství některého členského státu před uplynutím doby uvedené v čl. 12 odst. 1, se vymažou z ústředního systému v souladu s čl. 27 odst. 4, jakmile se členský stát původu dozví, že dotyčná osoba získala toto občanství.
2. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od vymazání, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů podle odstavce 1 provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1 nebo v čl. 14 odst. 1.
KAPITOLA III
STÁTNÍ PŘÍSLUŠNÍCI TŘETÍCH ZEMÍ NEBO OSOBY BEZ STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI ZADRŽENÍ V SOUVISLOSTI S NEOPRÁVNĚNÝM PŘEKROČENÍM VNĚJŠÍ HRANICE
Článek 14
Shromažďování a předávání údajů o otiscích prstů
1. Každý členský stát neprodleně sejme otisky všech prstů každého státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti starších 14 let, zadržených příslušnými kontrolními orgány v souvislosti s neoprávněným překročením hranice daného členského státu po zemi, po moři nebo vzduchem, ze třetí země, kteří nebyli vráceni zpět nebo kteří fyzicky zůstali na území členských států a nebyli vzati do vazby, zajištěni ani zadrženi po celou dobu mezi zadržením a vyhoštěním provedeným na základě rozhodnutí o jejich vrácení zpět.
2. Daný členský stát co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od zadržení předá ústřednímu systému o každém státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1, kteří nebyli vráceni zpět, následující údaje:
a)
údaje o otiscích prstů;
b)
členský stát původu, místo a datum zadržení;
c)
pohlaví;
d)
referenční číslo použité členským státem původu;
e)
datum sejmutí otisků prstů;
f)
datum předání údajů ústřednímu systému;
g)
uživatelské jméno operátora.
3. Odchylně od odstavce 2, údaje uvedené v odstavci 2 o osobách zadržených podle odstavce 1, které fyzicky zůstávají na území členských států, ale jsou drženy ve vazbě, zajištěny nebo zadrženy déle než 72 hodin, se předají před jejich propuštěním z vazby, ze zajištění nebo zadržení.
4. Nedodržení lhůty 72 hodin uvedené v odstavci 2 tohoto článku nezbavuje členské státy povinnosti sejmout otisky prstů a předat je ústřednímu systému. Pokud stav konečků prstů neumožňuje sejmout otisky prstů v takové kvalitě, která by umožnila řádné porovnání podle článku 25, členský stát původu opětovně sejme otisky prstů zadržené osobě podle odstavce 1 tohoto článku a znovu je odešle co nejrychleji, nejpozději však do 48 hodin poté, co byly úspěšně sejmuty.
5. Odchylně od odstavce 1, není-li možné sejmout otisky prstů zadržené osoby z důvodu opatření přijatých k zajištění jeho zdraví nebo k ochraně veřejného zdraví, sejme a odešle členský stát tyto otisky prstů, co nejdříve to bude možné, nejpozději však do 48 hodin poté, co tyto zdravotní důvody pominou.
V případě vážných technických problémů mohou členské státy za účelem provedení vnitrostátních záložních plánů prodloužit lhůtu 72 hodin uvedenou v odstavci 2 nejvýše o dalších 48 hodin.
Článek 15
Zaznamenávání údajů
1. Údaje uvedené v čl. 14 odst. 2 se zaznamenávají do ústředního systému.
Aniž je dotčen článek 8, zaznamenávají se údaje předané ústřednímu systému na základě čl. 14 odst. 2 pouze pro účely porovnání s údaji o žadatelích o mezinárodní ochranu předanými následně ústřednímu systému a pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2.
Ústřední systém neporovnává údaje předané na základě čl. 14 odst. 2 s žádnými údaji zaznamenanými dříve v ústředním systému ani s údaji předanými ústřednímu systému následně na základě čl. 14 odst. 2.
2. Pokud jde o porovnávání údajů o žadatelích o mezinárodní ochranu předaných ústřednímu systému následně s údaji uvedenými v odstavci 1, použijí se postupy stanovené v čl. 9 odst. 3 a 5 a v čl. 25 odst. 4.
Článek 16
Uložení údajů
1. Každý soubor údajů o státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v čl. 14 odst. 1 se uloží do ústředního systému na dobu 18 měsíců ode dne, kdy byly sejmuty otisky prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti. Po uplynutí této doby ústřední systém automaticky vymaže tyto údaje.
2. Údaje o státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v čl. 14 odst. 1 se v souladu s čl. 28 odst. 3 vymažou z ústředního systému, jakmile členský stát původu zjistí před uplynutím 18 měsíční lhůty uvedené v odstavci 1 tohoto článku jednu z následujících skutečností:
a)
státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti bylo vydáno povolení k pobytu;
b)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti opustili území členských států;
c)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti získali občanství některého členského státu.
3. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů z důvodů uvedených v odst. 2 písm. a) nebo b) tohoto článku provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 14 odst. 1.
4. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů z důvodů uvedených v odst. 2 písm. c) tohoto článku provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1 nebo v čl. 14 odst. 1.
KAPITOLA IV
STÁTNÍ PŘÍSLUŠNÍCI TŘETÍCH ZEMÍ NEBO OSOBY BEZ STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI, KTEŘÍ SE NEOPRÁVNĚNĚ ZDRŽUJÍ V ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 17
Porovnávání údajů o otiscích prstů
1. Každý členský stát může za účelem ověření, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, kteří se ne oprávněně zdržují na jeho území, podali již dříve žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě, předat ústřednímu systému jakékoli údaje o otiscích prstů, které byly sejmuty tomuto státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti starším 14 let, společně s referenčním číslem, které tento členský stát přidělil.
Obecně platí, že existují důvody pro ověření, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti již dříve podali žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě, pokud:
a)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti prohlašují, že již podali žádost o mezinárodní ochranu, aniž by však označili členský stát, ve kterém žádost podali;
b)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti nežádají o mezinárodní ochranu, ale namítají, že návratem do země původu by byli vystaveni nebezpečí, nebo
c)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti se snaží jinak zabránit svému vyhoštění odmítáním spolupráce při zjišťování jejich totožnosti, zejména tím, že nepředloží žádné nebo předloží padělané doklady totožnosti.
2. Pokud se členské státy účastní postupu uvedeného v odstavci 1, předají ústřednímu systému údaje o otiscích všech prstů nebo alespoň ukazováčků, a pokud tyto chybí, otisky všech ostatních prstů státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1.
3. Údaje o otiscích prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1 jsou předány ústřednímu systému pouze za účelem porovnávání s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu předanými jinými členskými státy a již zaznamenanými v ústředním systému.
Údaje o otiscích prstů takového státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti se nezaznamenávají do ústředního systému, ani se neporovnávají s údaji předanými ústřednímu systému na základě čl. 14 odst. 2.
4. Poté, co jsou výsledky porovnávání údajů o otiscích prstů předány členskému státu původu, se záznam o vyhledávání uchovává v ústředním systému pouze pro účely uvedené v článku 28. Členské státy ani ústřední systém nesmí pro jiné než uvedené účely uchovávat žádné jiné záznamy o příslušném vyhledávání.
5. Pokud jde o porovnávání údajů o otiscích prstů předaných podle tohoto článku s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu předanými jinými členskými státy a již uloženými v ústředním systému, použijí se postupy stanovené v čl. 9 odst. 3 a 5 a ustanovení čl. 25 odst. 4.
KAPITOLA V
OSOBY POŽÍVAJÍCÍ MEZINÁRODNÍ OCHRANY
Článek 18
Označování údajů
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 označí členský stát původu, který poskytl mezinárodní ochranu žadateli o mezinárodní ochranu, jehož údaje byly již zaznamenány na základě článku 11 v ústředním systému, příslušné údaje v souladu s požadavky na elektronickou komunikaci s ústředním systémem stanovenými agenturou. Toto označení se uloží v ústředním systému v souladu s článkem 12 za účelem předání podle čl. 9 odst. 5. Ústřední systém oznámí všem členským státům původu označení údajů provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v článku 9 odst. 1 nebo v článku 14 odst. 1. Členské státy původu rovněž označí odpovídající soubory údajů.
2. Údaje o osobách požívajících mezinárodní ochrany, uložené v ústředním systému a označené podle odstavce 1 tohoto článku se poskytují pro porovnání pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 na dobu tří let ode dne, k němuž byla subjektu údajů poskytnuta mezinárodní ochrana.
Dojde-li ke shodě, ústřední systém předá údaje uvedené v čl. 11 písm. a) až k) pro všechny soubory údajů odpovídající shodě. Ústřední systém nepředá označení uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Po uplynutí období tří let ústřední systém automaticky zablokuje předání těchto údajů v případě žádosti o porovnání pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1, ovšem ponechá tyto údaje přístupné pro porovnání pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 do okamžiku, kdy budou vymazány. Blokované údaje se nepředávají a ústřední systém oznámí žádajícímu státu v případě nalezení shody negativní výsledek.
3 Členský stát původu zruší označení nebo zablokování údajů týkajících se státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti, jejichž údaje byly již dříve označeny nebo blokovány podle odstavců 1 nebo 2 tohoto článku, pokud je těmto osobám odňato postavení uprchlíka nebo status doplňkové ochrany, je ukončena jeho platnost nebo je zamítnuto prodloužení jeho platnosti, a to podle článků 14 nebo 19 směrnice 2011/95/EU.
KAPITOLA VI
POSTUP POROVNÁNÍ A PŘEDÁVÁNÍ ÚDAJŮ PRO ÚČELY VYMÁHÁNÍ PRÁVA
Článek 19
Postup porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 mohou určené orgány uvedené v čl. 5 odst. 1 a čl. 7 odst. 2 podat orgánu provádějícímu ověření odůvodněnou elektronickou žádost v souladu s čl. 20 odst. 1, spolu s referenčním číslem, které jí tyto orgány přidělily, o předání údajů o otiscích prstů pro porovnání s ústředním systémem prostřednictvím národního přístupového bodu. Orgán provádějící ověření po obdržení takové žádosti ověří, zda jsou splněny všechny podmínky žádosti o porovnání uvedené v článku 20, případně článku 21.
2. Jsou-li splněny všechny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů uvedené v článku 20 nebo 21, orgán provádějící ověření postoupí žádost o porovnání národnímu přístupovému bodu, který ji zpracuje v ústředním systému v souladu s postupy stanovenými v čl. 9 odst. 3 a 5 pro účely porovnání s údaji předanými ústřednímu systému podle čl. 9 odst. 1 a čl. 14 odst. 2.
3. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nutné zabránit bezprostředně hrozícímu nebezpečí souvisejícímu s teroristickým či jiným závažným trestným činem, může úřad provádějící ověření postoupit údaje o otiscích prstů národnímu přístupovému bodu pro porovnání okamžitě po obdržení žádosti od určeného orgánu a až následně ověřit, zda jsou splněny všechny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů uvedené v článku 20 nebo článku 21, včetně toho, zda skutečně nastal výjimečně naléhavý případ. Následné ověření se provádí bez zbytečného prodlení po vyřízení žádosti.
4. Pokud se následným ověřením zjistí, že přístup k údajům systému Eurodac nebyl odůvodněný, všechny orgány, které měly přístup k těmto údajům, tyto informace získané ze systému Eurodac vymažou a sdělí tuto skutečnost orgánu provádějícímu ověření.
Článek 20
Podmínky přístupu určených orgánů k údajům systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 mohou určené orgány podat odůvodněnou elektronickou žádost o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému v rámci svých pravomocí pouze tehdy, nevedlo-li ke zjištění totožnosti subjektu údajů porovnání s těmito databázemi:
-
vnitrostátní databáze otisků prstů,
-
automatizované databáze otisků prstů všech ostatních členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV, jsou-li porovnání technicky možná, s výjimkou případů, kdy se lze odůvodněně domnívat, že by takové porovnávání ke zjištění totožnosti subjektu údajů nevedlo. Tyto důvody se zahrnou do odůvodněné elektronické žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac, již určený orgán zašle orgánu provádějícímu ověření, a
-
Vízový informační systém v případě splnění podmínek pro provedení příslušného porovnání stanovených v rozhodnutí Rady 2008/633/SVV;
a pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
porovnání je nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů, což znamená, že existuje převažující zájem zachovat veřejnou bezpečnost, jenž prohledávání databáze opravňuje z hlediska proporcionality;
b)
porovnání je nezbytné ve specifickém případě (tzn. systematická porovnávání se neprovádějí); a
c)
existují oprávněné důvody předpokládat, že toto porovnání podstatně přispěje k prevenci, odhalování nebo vyšetřování jakýchkoli z daných trestných činů. Tyto oprávněné důvody existují zejména v případech, kdy existuje důvodné podezření, že podezřelá osoba, pachatel nebo oběť teroristického či jiného závažného trestného činu patří do jedné z kategorií, na něž se vztahuje toto nařízení.
2. Žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac se omezují na vyhledávání na základě údajů o otiscích prstů.
Článek 21
Podmínky přístupu Europolu k údajům systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 může určený orgán Europolu předložit odůvodněnou elektronickou žádost o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému v rámci mezí zmocnění Europolu a v případě, kdy je to nutné pro výkon jeho úkolů, a pouze tehdy, nevedlo-li ke zjištění totožnosti subjektu údajů porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v některém ze systémů zpracování informací, které jsou z technického i právního hlediska Europolu přístupné, a v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
porovnání je nezbytné s cílem podpořit a posílit činnost členských států v rámci prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických či jiných závažných trestných činů spadajících do pravomocí Europolu, což znamená, že existuje převažující zájem zachovat veřejnou bezpečnost, jenž prohledávání databáze opravňuje z hlediska proporcionality;
b)
porovnání je nezbytné ve specifickém případě (tzn. systematická porovnávání se neprovádějí); a
c)
existují oprávněné důvody předpokládat, že toto porovnání podstatně přispěje k prevenci, odhalování nebo vyšetřování jakýchkoli z daných trestných činů. Tyto oprávněné důvody existují zejména v případech, kdy existuje důvodné podezření, že podezřelá osoba, pachatel nebo oběť teroristického či jiného závažného trestného činu patří do jedné z kategorií, na něž se vztahuje toto nařízení.
2. Žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac se omezují na porovnávání údajů o otiscích prstů.
3. Zpracování informací získaných Europolem z porovnání s údaji ze systému Eurodac podléhá povolení členského státu původu. Takové povolení lze získat prostřednictvím národní jednotky Europolu daného členského státu.
Článek 22
Komunikace mezi určenými orgány, orgány provádějícími ověření a národními přístupovými body
1. Aniž je dotčen článek 26, musí být veškerá komunikace mezi určenými orgány, orgány provádějícími ověření a národními přístupovými body zabezpečena a musí probíhat elektronicky.
2. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 zpracovává členský stát otisky prstů digitálně a předává je v datovém formátu uvedeném v příloze I, aby se zajistilo, že porovnání lze provést prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů.
KAPITOLA VII
ZPRACOVÁNÍ ÚDAJŮ, OCHRANA ÚDAJŮ A ODPOVĚDNOST
Článek 23
Odpovědnost za zpracování údajů
1. Členský stát původu je odpovědný za
a)
snímání otisků prstů v souladu s právem;
b)
předávání údajů o otiscích prstů a dalších údajů uvedených v článku 11, čl. 14 odst. 2 a čl. 17 odst. 2 ústřednímu systému v souladu s právem;
c)
přesnost a aktuálnost údajů v době předání ústřednímu systému;
d)
zaznamenávání, ukládání, opravy a vymazávání údajů v ústředním systému v souladu s právem, aniž jsou dotčeny povinnosti agentury;
e)
zpracování výsledků porovnávání údajů o otiscích prstů předaných ústředním systémem v souladu s právem.
2. V souladu s článkem 34 zajistí členský stát původu zabezpečení údajů uvedených v odstavci 1 před předáváním ústřednímu systému a během něho, jakož i zabezpečení údajů, které od ústředního systému obdrží.
3. Členský stát původu je odpovědný za konečné určení totožnosti údajů podle čl. 25 odst. 4.
4. Agentura zajistí, aby byl ústřední systém provozován v souladu s tímto nařízením. Agentura zejména:
a)
přijímá opatření k zajištění toho, aby osoby pracující s ústředním systémem zpracovávaly údaje zaznamenané v tomto systému pouze v souladu s účelem systému Eurodac vymezeným v čl. 1 odst. 1;
b)
přijímá nezbytná opatření k zajištění zabezpečení ústředního systému v souladu s článkem 34;
c)
zajišťuje, aby přístup k ústřednímu systému měly pouze osoby oprávněné s ním pracovat, aniž je dotčena pravomoc evropského inspektora ochrany údajů.
Agentura uvědomí o opatřeních, která přijme k provedení prvního pododstavce, Evropský parlament, Radu a evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 24
Předání
1. Otisky prstů se digitálně zpracují a předají v datovém formátu uvedeném v příloze I. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické požadavky na předávání datového formátu členskými státy ústřednímu systému a naopak. Agentura zajistí že údaje o otiscích prstů předané členskými státy lze porovnávat počítačovým systémem rozpoznávání otisků prstů.
2. Členské státy předávají údaje uvedené v článku 11, čl. 14 odst. 2 a čl. 17 odst. 2 elektronicky. Údaje uvedené v článku 11 a čl. 14 odst. 2 se automaticky zaznamenávají v ústředním systému. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické požadavky pro zajištění toho, aby údaje mohly být řádně elektronicky předávány z členských států do ústředního systému a naopak.
3. Referenční číslo uvedené v čl. 11 písm. d), čl. 14 odst. 2 písm. d), v čl. 17 odst. 1 a v čl. 19 odst. 1 umožňuje údaje jednoznačně přiřadit k jedné konkrétní osobě a členskému státu, který údaje předává. Dále umožňuje zjistit, zda se tyto údaje vztahují k osobě uvedené v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 nebo čl. 17 odst. 1.
4. Referenční číslo začíná identifikačním písmenem nebo písmeny, kterými je v souladu s normou uvedenou v příloze I identifikován členský stát předávající údaje. Za identifikačním písmenem nebo písmeny následuje identifikace kategorie osob nebo žádostí. Číslice „1“ označuje údaje vztahující se k osobám uvedeným v čl. 9 odst. 1, číslice „2“ k osobám podle čl. 14 odst. 1, číslice „3“ k osobám podle čl. 17 odst. 1, číslice „4“ k žádostem podle článku 20, číslice „5“ k žádostem podle článku 21 a číslice „9“ k žádostem podle článku 29.
5. Agentura stanoví pro členské státy nezbytné technické postupy zaručující, že údaje, které obdrží ústřední systém, budou jednoznačné.
6 Ústřední systém potvrdí přijetí předaných údajů co nejdříve. Za tímto účelem stanoví agentura nezbytné technické požadavky k zajištění toho, aby členské státy na požádání obdržely potvrzení o přijetí.
Článek 25
Provádění porovnávání a předávání výsledků
1. Členské státy zajistí předávání údajů o otiscích prstů v kvalitě dostatečné pro účely porovnávání prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů. V míře nezbytné pro zajištění velmi vysoké úrovně přesnosti výsledků porovnávání prováděného ústředním systémem stanoví agentura přiměřenou kvalitu předávaných údajů o otiscích prstů. Ústřední systém zkontroluje kvalitu předaných údajů o otiscích prstů co nejdříve. Pokud údaje o otiscích prstů neumožňují porovnávání za použití počítačového systému rozpoznávání otisků prstů, ústřední systém informuje daný členský stát. Uvedený členský stát potom předá údaje o otiscích prstů přiměřené kvality s použitím stejného referenčního čísla, jaké měl předchozí soubor údajů.
2. Ústřední systém provádí porovnávání v pořadí, v jakém žádosti přicházejí. Každá žádost musí být vyřízena do 24 hodin. Členský stát může z důvodů souvisejících s vnitrostátními právními předpisy požadovat, aby zvláště naléhavá porovnání byla provedena do jedné hodiny. Pokud nelze tyto lhůty dodržet kvůli okolnostem, za které neodpovídá agentura, zpracuje ústřední systém žádost přednostně, jakmile tyto okolnosti pominou. V takových případech stanoví agentura v míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému kritéria pro zajištění přednostního vyřizování žádostí.
3. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura provozní postupy pro zpracování přijatých údajů a pro předávání výsledků porovnávání.
4. Výsledky porovnávání jsou ihned kontrolovány v přijímajícím členském státě odborníkem na daktyloskopii, jak je vymezen v souladu s vnitrostátními pravidly, který je speciálně vyškolen v různých metodách porovnávání otisků prstů, jež toto nařízení upravuje. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení provádí konečné určení totožnosti členský stát původu ve spolupráci s dotčenými členskými státy na základě článku 34 nařízení(EU) č. 604/2013
Informace obdržené z ústředního systému o ostatních údajích, které se projevily jako nespolehlivé, jsou vymazány, jakmile se nespolehlivost těchto údajů prokáže.
5. Pokud z konečného určení totožnosti podle odstavce 4 vyplyne, že výsledek porovnávání obdržený z ústředního systému neodpovídá údajům o otiscích prstů zaslaným k porovnání, členské státy okamžitě vymaží výsledek porovnání a sdělí co nejrychleji, nejpozději však do tří pracovních dnů, tuto skutečnost Komisi a agentuře.
Článek 26
Komunikace mezi členskými státy a ústředním systémem
Údaje předávané členskými státy ústřednímu systému a naopak využívají komunikační infrastrukturu. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické postupy nezbytné pro používání komunikační infrastruktury.
Článek 27
Přístup k údajům zaznamenaným v systému Eurodac, opravy nebo vymazání těchto údajů
1. Členský stát původu má přístup k údajům, které předal a které jsou zaznamenány v ústředním systému v souladu s tímto nařízením.
Žádný členský stát nemůže vyhledávat v údajích předaných jiným členským státem, ani takové údaje obdržet, kromě údajů pocházejících z porovnávání podle čl. 9 odst. 5.
2. Orgány členských států, které mají na základě odstavce 1 tohoto článku přístup k údajům zaznamenaným v ústředním systému, jsou orgány určené jednotlivými členskými státy pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1. Při tomto určení každý členský stát přesně uvede jednotku odpovědnou za provádění úkolů souvisejících s uplatňováním tohoto nařízení. Každý členský stát neprodleně sdělí Komisi a agentuře seznam těchto jednotek a všechny změny v tomto seznamu. Agentura zveřejní souhrnný seznam v Úředním věstníku Evropské unie. V případě změn v tomto seznamu zveřejňuje agentura aktualizovaný souhrnný seznam jednou ročně na internetu.
3. Pouze členský stát původu má právo změnit údaje, které předal ústřednímu systému, opravami nebo doplněním těchto údajů, nebo je vymazat, aniž je dotčeno vymazávání prováděné na základě čl. 12 odst. 2 nebo čl. 16 odst. 1.
4. Jestliže má členský stát nebo agentura informace nasvědčující tomu, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné, upozorní na to co nejdříve členský stát původu.
Jestliže má členský stát informace nasvědčující tomu, že údaje byly zaznamenány do ústředního systému v rozporu s tímto nařízením, upozorní na to co nejdříve agenturu, Komisi a členský stát původu. Členský stát původu dané údaje zkontroluje a v případě nutnosti je bez odkladu změní nebo vymaže.
5. Agentura nepředá ani nezpřístupní údaje zaznamenané v ústředním systému orgánům žádné třetí země. Tento zákaz se nepoužije na předávání těchto údajů do třetích zemí, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 28
Uchovávání záznamů
1. Agentura uchovává záznamy o všech úkonech zpracování údajů v rámci ústředního systému. Tyto záznamy vypovídají o účelu přístupu, o datu a čase, o předaných údajích, o údajích použitých pro dotazování, o názvu jednotky, která údaje vložila nebo vyhledávala, a o jménech odpovědných osob.
2. Záznamy podle odstavce 1 tohoto článku lze použít pouze pro sledování přípustnosti zpracovávání údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů v souladu s článkem 34. Záznamy musí být chráněny vhodnými opatřeními proti neoprávněnému přístupu a smazány po uplynutí jednoho roku od uplynutí doby uložení údajů podle čl. 12 odst. 1 a čl. 16 odst. 1, pokud nejsou nezbytné pro již zahájené kontrolní postupy.
3. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 přijme každý členský stát v souvislosti se svým vnitrostátním systémem opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 1 a 2 tohoto článku. Každý členský stát navíc vede záznamy o pracovnících řádně zmocněných k vkládání nebo vyhledávání údajů.
Článek 29
Práva subjektu údajů
1. Každou osobu, na kterou se vztahuje čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 nebo čl. 17 odst. 1, informuje členský stát původu písemně a v případě nutnosti i ústně, v jazyce, jemuž rozumí nebo o němž se lze důvodně domnívat, že mu rozumí, o
a)
totožnosti správce ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES a případně jeho zástupce;
b)
účelu, pro který budou údaje o této osobě zpracovány systémem Eurodac, včetně popisu cílů nařízení (EU) č. 604/2013, v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení, a srozumitelně a za použití jasného a jednoduchého jazyka jí vysvětlí, že členským státům a Europolu lze pro účely vymáhání práva poskytnout přístup k systému Eurodac;
c)
příjemcích údajů;
d)
povinnosti nechat si sejmout otisky prstů, pokud jde o osoby uvedené v čl.9 odst. 1 nebo čl. 14 odst. 1;
e)
právu na přístup k údajům o ní a jejím právu požadovat opravu nesprávných údajů o ní nebo vymazání údajů o ní, a které byly zpracovány v rozporu se zákonem, jakož i o právu obdržet informace o postupech při uplatňování těchto práv, včetně kontaktních údajů správce a vnitrostátních orgánů dozoru podle čl. 30 odst. 1.
2. Pokud jde o osobu, na kterou se vztahuje čl. 9 odst. 1 nebo čl. 14 odst. 1, jsou jí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty při snímání otisků prstů.
Pokud jde o osobu, na kterou se vztahuje čl. 17 odst. 1, jsou jí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty nejpozději při předání údajů o ní ústřednímu systému. Tato povinnost neplatí, pokud se poskytnutí těchto informací ukáže jako nemožné nebo pokud by vyžadovalo nepřiměřené úsilí.
Je-li osoba, které se týká čl.9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, nezletilá, poskytne jí členský stát informace způsobem přiměřeným jejímu věku.
3. Postupem podle čl. 44 odst. 2 nařízení(EU) č. 604/2013 se vypracuje společný leták obsahující alespoň informace podle odstavce 1 tohoto článku a informace podle čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení.
Leták musí být jasný, jednoduchý a sepsaný v jazyce, jemuž daná osoba rozumí nebo o němž se lze důvodně domnívat, že mu rozumí.
Leták musí být vypracován takovým způsobem, aby měly členské státy možnost doplnit do něho další informace týkající se konkrétního členského státu. Tyto specifické informace zahrnují alespoň práav subjektu údajů a možnost pomoci ze strany vnitrostátních orgánů dozoru a i kontaktní údaje kanceláře správce a vnitrostátních orgánů dozoru.
4. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení může v každém členském státě každý subjekt údajů v souladu s právními předpisy a postupy daného státu vykonávat práva stanovená článkem 12 směrnice 95/46/ES.
Aniž je dotčena povinnost poskytnout další informace v souladu s čl. 12 písm. a) směrnice 95/46/ES, má subjekt údajů právo získat sdělení o údajích, které se ho týkají a které jsou zaznamenány v ústředním systému, a o členském státě, který je předal ústřednímu systému. Tento přístup k údajům může poskytnout pouze některý členský stát.
5. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 může v každém členském státě každá osoba požadovat opravu údajů, které jsou věcně nesprávné, nebo o vymazání údajů zaznamenaných v rozporu se zákonem. Opravu a vymazání provede bez zbytečného odkladu členský stát, který údaje předal, v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy.
6. Pokud je právo na opravu a vymazání pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 vykonáváno v jiném členském státě, než který předal údaje, spojí se orgány tohoto členského státu s orgány členského státu nebo států, které tyto údaje předaly, aby mohly zkontrolovat správnost údajů a zákonnost jejich předání a zaznamenání v ústředním systému.
7. Pokud vyjde najevo, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, členský stát, který je předal, tyto údaje pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 opraví nebo vymaže v souladu s čl. 27 odst. 3. Tento členský stát subjektu údajů bez zbytečného odkladu písemně potvrdí, že provedl opravu nebo vymazání údajů o něm.
8. Jestliže členský stát, který předal údaje, nesouhlasí s tím, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, sdělí pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 bez zbytečného odkladu písemně subjektu údajů důvody, proč nehodlá tyto údaje opravit nebo vymazat.
Tento členský stát také subjektu údajů poskytne poučení o krocích, které může učinit, nepřijme-li poskytnuté vysvětlení. To zahrnuje informace, jak podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného členského státu, a o veškeré finanční nebo jiné pomoci dostupné v souladu s právními předpisy a postupy daného členského státu.
9. Každá žádost podle odstavců 4 a 5 musí obsahovat všechny podrobnosti nutné k určení totožnosti subjektu údajů, včetně otisků prstů. Tyto údaje se použijí výhradně k umožnění výkonu práv uvedených v odstavcích 4 a 5 a jsou vymazány ihned poté.
10. Příslušné orgány členských států aktivně spolupracují na bezodkladném uplatnění práv stanovených v odstavcích 5, 6 a 7.
11. Požádá-li subjekt údajů o poskytnutí údajů, které se ho týkají, v souladu s odstavcem 4, příslušný orgán uchová písemný záznam o podání této žádosti a způsobu jejího řešení a neprodleně jej zpřístupní vnitrostátním orgánům dozoru.
12. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení pomáhá v každém členském státě jeho orgán dozoru v souladu s čl. 28 odst. 4 směrnice 95/46/ES subjektu údajů na základě její žádosti při výkonu jejích práv.
13. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení orgán členského státu, který předal údaje, a orgán dozoru členského státu, ve kterém se nachází subjekt údajů, tomuto subjektu pomáhají, a pokud o to požádá, radí mu při výkonu jeho práv na opravu nebo vymazání údajů. Oba tyto orgány dozoru za tímto účelem spolupracují. Žádosti o takovouto pomoc mohou být podány orgánu dozoru členského státu, ve kterém se nachází subjekt údajů, a ten je předá orgánu členského státu, který předal údaje.
14. V každém členském státě může každá osoba v souladu s právními předpisy a postupy daného státu podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného státu, pokud je jí odepřeno právo přístupu stanovené v odstavci 4.
15. Každá osoba může v souladu s právními předpisy a postupy členského státu, který předal údaje, podat žalobu nebo, je-li to vhodné, stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného státu ohledně údajů, které se k ní vztahují a jsou zaznamenány v ústředním systému, za účelem výkonu svých práv podle odstavce 5. Povinnost orgánů dozoru členských států pomáhat subjektu údajů, a pokud o to požádá, radit mu v souladu s odstavcem 13 trvá během celého řízení.
Článek 30
Dozor vykonávaný orgány dozoru členských států
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení každý členský stát zajistí, aby jeho orgán nebo orgány dozoru určené podle čl. 28 odst. 1 směrnice 95/46/ES dohlížely nezávisle a v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy na zákonnost zpracování osobních údajů daným členským státem v souladu s tímto nařízením, včetně jejich předání ústřednímu systému.
2. Každý členský stát zajistí, aby jeho orgán dozoru měl možnost poradit se s osobami s dostatečnými znalostmi v oboru daktyloskopie.
Článek 31
Dozor vykonávaný evropským inspektorem ochrany údajů
1. Evropský inspektor ochrany údajů zajišťuje, aby bylo veškeré zpracovávání osobních údajů v systému Eurodac, zejména činnosti prováděné agenturou, prováděno v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a tímto nařízením.
2. Evropský inspektor ochrany údajů zajišťuje, aby byl alespoň každým třetím rokem v souladu s mezinárodními auditorskými standardy proveden audit činností agentury souvisejících se zpracováváním osobních údajů. Zpráva o tomto auditu se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, agentuře a vnitrostátním orgánům dozoru. Agentura má možnost se k zprávě před jejím přijetím vyjádřit.
Článek 32
Spolupráce orgánů dozoru členských států s evropským inspektorem ochrany údajů
1. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů v rozsahu svých pravomocí aktivně spolupracují v rámci svých povinností a zajišťují koordinovaný dozor nad systémem Eurodac.
2. Členské státy zajistí, aby nezávislý orgán každoročně provedl v souladu s čl. 33 odst. 2 audit zpracování osobních údajů pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2, jehož součástí je i analýza vzorku odůvodněných elektronických žádostí.
Zpráva o auditu se připojí k výroční zprávě členských států uvedené v čl. 40 odst. 7.
3. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů si v rozsahu svých pravomocí vyměňují důležité informace, vzájemně si pomáhají při provádění auditů a inspekcí, posuzují potíže vznikající při výkladu a uplatňování tohoto nařízení, zkoumají obtíže s výkonem nezávislého dozoru nebo při výkonu práv subjektů údajů, vypracovávají harmonizované návrhy společných řešení všech obtíží a podle potřeby zvyšují informovanost o právech na ochranu údajů.
4. Pro účely odstavce 3 se vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů setkávají nejméně dvakrát ročně. Náklady na tato setkání nese a jejich organizaci zajišťuje evropský inspektor ochrany údajů. Na prvním setkání se přijme jednací řád. Podle potřeby se společně vypracovávají další pracovní metody. Jednou za dva roky se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a agentuře společná zpráva o činnostech.
Článek 33
Ochrana osobních údajů pro účely vymáhání práva
1. Každý členský stát zajistí, aby ustanovení přijatá v rámci vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádí rámcové rozhodnutí 2008/977/SVV, byla rovněž použitelná na zpracování osobních údajů jejich vnitrostátními orgány pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Sledování zákonnosti zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení členským státem pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, včetně předávání těchto údajů do systému Eurodac a z něho, provádějí vnitrostátní orgány dozoru určené podle rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
3. Zpracovávání osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení probíhá v souladu s rozhodnutím 2009/371/SVV a dohlíží na ně nezávislý externí inspektor ochrany údajů. Na zpracování osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení se tudíž použijí ustanovení článku 30, 31 a 32 uvedeného rozhodnutí. Nezávislý externí inspektor ochrany údajů zajistí, aby práva fyzických osob nebyla porušována.
4. Osobní údaje získané podle tohoto nařízení ze systému Eurodac pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 se zpracovávají pouze pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování konkrétního případu, pro nějž daný členský stát nebo Europol podal žádost o příslušné údaje.
5. Ústřední systém, určené orgány a orgány provádějící ověření a Europol uchovávají záznam o vyhledávání údajů, aby vnitrostátním orgánům pro ochranu údajů a evropskému inspektorovi ochrany údajů umožnily kontrolovat, zda jsou údaje zpracovávány v souladu s předpisy Unie pro ochranu údajů, a to i pro účely vedení záznamů pro účely vypracovávání výročních zpráv uvedených v čl. 40 odst. 7. Osobní údaje získané za jiným než výše uvedeným účelem a rovněž záznamy o jejich vyhledávání se vymažou ze všech vnitrostátních souborů a souborů Europolu po uplynutí jednoho měsíce, jestliže údaje nejsou potřebné pro účely specifického probíhajícího vyšetřování trestné činnosti, jež bylo důvodem žádosti daného členského státu nebo Europolu o příslušné údaje.
Článek 34
Zabezpečení údajů
1. Členský stát původu zajistí zabezpečení údajů před jejich předáváním ústřednímu systému a během něho.
2. Každý členský stát přijme pro všechny údaje zpracované jeho příslušnými orgány podle tohoto nařízení nezbytná opatření, včetně přijetí bezpečnostního plánu, aby:
a)
údaje fyzicky chránil, mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace na ochranu kritické infrastruktury;
b)
zabránil neoprávněným osobám v přístupu do vnitrostátních zařízení, ve kterých členský stát provádí činnosti v souladu s cíli systému Eurodac (kontroly při vstupu do zařízení);
c)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazání nosičů údajů (kontrola nosičů údajů);
d)
zabránil neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému prohlížení, změnám nebo vymazávání uložených osobních údajů (kontrola uložení);
e)
zabránil neoprávněnému zpracování údajů v systému Eurodac a jakékoli neoprávněné úpravě nebo vymazání údajů zpracovávaných v systému Eurodac (kontrola vstupu údajů);
f)
zajistil, aby osoby oprávněné k přístupu do systému Eurodac měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění k přístupu, a pouze s pomocí individuálních a jednoznačných totožností uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím (kontrola přístupu k údajům);
g)
zajistil, aby všechny orgány s právem přístupu do systému Eurodac vytvořily profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny k údajům přistupovat a údaje vkládat, aktualizovat, vymazávat nebo vyhledávat, a aby tyto profily a veškeré další související informace, jež mohou orgány potřebovat pro účely dozoru, na žádost neprodleně zpřístupnily vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným v článku 28 směrnice 95/46/ES a článku 25 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV (profily pracovníků);
h)
zajistil, aby bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat prostřednictvím zařízení pro předávání údajů (kontrola předávání údajů);
i)
zajistil možnost ověření a zjištění, které údaje byly v systému Eurodac zpracovány, kdy, kým a za jakým účelem (kontrola zaznamenávání údajů);
j)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazávání osobních údajů během jejich předávání ze systému Eurodac a do něho nebo během přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování (kontrola přepravy);
k)
sledoval účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci a přijal nezbytná organizační opatření související s interním sledováním, aby zajistil dodržování tohoto nařízení (interní kontrola) a do 24 hodin automatické odhalování jakýchkoli událostí, které vznikly v důsledku uplatňování opatření uvedených v písmenech b) až j) a mohou poukazovat na bezpečnostní incident.
3. Členské státy informují agenturu o bezpečnostních incidentech, které ve svém systému odhalily. Agentura informuje o bezpečnostních incidentech členské státy, Europol a evropského inspektora ochrany údajů. Dotčené členské státy, agentura a Europol během bezpečnostního incidentu vzájemně spolupracují.
4. Agentura přijme opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 2, pokud jde o provoz systému Eurodac, včetně přijetí bezpečnostního plánu.
Článek 35
Zákaz předávání údajů třetím zemím, mezinárodním organizacím a soukromým subjektům
1. Osobní údaje získané členským státem nebo Europolem podle tohoto nařízení z ústředního systému nesmí být předávány nebo zpřístupňovány žádné třetí zemi, mezinárodní organizaci ani soukromému subjektu usazenému v Unii nebo mimo ni. Tento zákaz se uplatní i v případě, že jsou tyto údaje dále zpracovávány na vnitrostátní úrovni nebo mezi členskými státy ve smyslu čl. 2 písm. b) rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
2. Osobní údaje, které pocházejí z některého členského státu a jsou pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 vyměňovány mezi členskými státy na základě zjištěné shody, nesmí být předávány třetím zemím, hrozí-li vážné nebezpečí, že subjekty údajů mohou být v důsledku předání těchto informací vystaveny mučení, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestům nebo mohou čelit jakémukoli jinému porušování základních práv.
3. Zákazem uvedeným v odstavcích 1 a 2 není dotčeno právo členských států předávat tyto údaje třetím zemím, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 36
Vedení protokolů a dokumentace
1. Každý členský stát a Europol zajistí, aby všechny úkony zpracování údajů pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 plynoucí z žádostí o porovnání s údaji systému Eurodac byly zaprotokolovány nebo zdokumentovány pro účely kontroly přípustnosti žádosti, sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů a pro účely vlastní kontroly.
2. Protokol nebo dokumentace musí v každém případě obsahovat:
a)
přesný účel žádosti o porovnání, včetně příslušné podoby teroristického trestného činu nebo jiného závažného trestného činu, a v případě Europolu přesný účel žádosti o porovnání;
b)
rozumné důvody pro to, aby nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení;
c)
odkaz na vnitrostátní spis;
d)
datum a přesný čas zaslání žádosti národního přístupového bodu o porovnání do ústředního systému;
e)
název orgánu, který požádal o přístup za účelem porovnání, a jméno odpovědné osoby, která podala žádost a zpracovala údaje;
f)
případně využití postupu v naléhavém případě uvedeného v čl. 19 odst. 3 a rozhodnutí přijaté s ohledem na následné ověření;
g)
údaje použité pro porovnání;
h)
podle vnitrostátních pravidel nebo rozhodnutí 2009/371/SVV identifikační značku úředníka, který provedl vyhledání, a úředníka, který vyhledání nebo poskytnutí údajů nařídil.
3. Protokoly a dokumentace se použijí pouze pro sledování zákonnosti zpracování údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů. Pro sledování a hodnocení uvedené v článku 40 smějí být použity pouze protokoly obsahující jiné než osobní údaje. Příslušné vnitrostátní orgány dozoru odpovědné za kontrolu přípustnosti žádosti a sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů mají na požádání přístup k těmto protokolům za účelem plnění svých povinností.
Článek 37
Odpovědnost
1. Každá osoba nebo členský stát poškozený následkem protiprávního zpracování nebo jakéhokoli jednání neslučitelného s tímto nařízením je oprávněn obdržet náhradu škody od členského státu odpovědného za způsobenou škodu. Tento stát je zcela nebo částečně zproštěn své odpovědnosti, pokud prokáže, že neodpovídá za událost vedoucí ke vzniku škody.
2. Pokud nesplnění povinností plynoucích z tohoto nařízení členským státem způsobí škodu ústřednímu systému, je tento členský stát za takovou škodu odpovědný, kromě případu, kdy agentura nebo jiný členský stát neučinily přiměřené kroky s cílem předejít této škodě nebo zmírnit její následky.
3. Uplatnění nároku na náhradu za škodu uvedenou v odstavcích 1 a 2 vůči členskému státu se řídí vnitrostátními právními předpisy žalovaného členského státu.
KAPITOLA VIII
ZMĚNY NAŘÍZENÍ (EU) č. 1077/2011
Článek 38
Změny nařízení (EU) č. 1077/2011
Nařízení (EU) č. 1077/2011 se mění takto:
1)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Úkoly související se systémem Eurodac”
V souvislosti se systémem Eurodac plní agentura:
a)
úkoly, kterými ji pověřuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 o zřízení 26. června 2013 systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států,]a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva (17); a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání systému Eurodac.
2)
Ustanovení čl. 12 odst. 1 se mění takto:
a)
písmena u) a v) se nahrazují tímto:
„u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústředního systému Eurodac podle čl. 40 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditech podle čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006, čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 31 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;“
b)
písmeno x) se nahrazuje tímto:
„x)
vypracovává statistiky o činnosti ústředního systému Eurodac podle čl. 8 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013“;
c)
písmeno z) se nahrazuje tímto:
„z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených útvarů podle čl. 27 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013“;
3)
V článku 15 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV nebo otázky týkající se systému Eurodac a související s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013.“
4)
Článek 17 se mění takto:
a)
V odstavci 5 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV, čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 603/2013;“
b)
V odstavci 6 se písmeno i) nahrazuje tímto:
„i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústředního systému Eurodac uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků sledování a hodnocení.“
5)
V článku 19 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS a do poradní skupiny pro systém Eurodac.“.
KAPITOLA IX
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 39
Náklady
1. Náklady spojené se zřízením a provozem ústředního systému a komunikační infrastruktury jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
2. Náklady na národní přístupové body a náklady na jejich připojení k ústřednímu systému jsou hrazeny jednotlivými členskými státy.
3. Každý členský stát a Europol vytvoří a udržují na vlastní náklady technickou infrastrukturu nezbytnou k provádění tohoto nařízení a jsou odpovědné za úhradu svých nákladů plynoucích ze žádostí o porovnání s údaji systému Eurodac pro účely uvedené v čl 1 odst. 2.
Článek 40
Výroční zpráva: sledování a hodnocení
1. Agentura předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a evropskému inspektorovi ochrany údajů výroční zprávu o činnostech ústředního systému, včetně jeho technického fungování a zabezpečení. Výroční zpráva obsahuje informace o řízení a výkonu systému Eurodac vzhledem k předem určeným kvantitativním ukazatelům úkolů uvedených v odstavci 2.
2. Agentura zajistí zavedení postupů ke sledování fungování ústředního systému vzhledem k cílům týkajícím se výsledků, efektivity nákladů a kvality služeb.
3. Pro účely technické údržby, vypracovávání zpráv a statistik má agentura přístup k nezbytným informacím, které se týkají zpracovávání údajů v ústředním systému.
4. Do 20. července 2018 a poté každé čtyři roky předloží Komise celkové hodnocení systému Eurodac posuzující dosažené výsledky vzhledem k cílům a dopad na základní práva, mimo jiné to, zda přístup do systému pro účely vymáhání práva nevedl k nepřímé diskriminaci osob, kterých se toto nařízení týká, a hodnotící trvalou platnost základních zásad a důsledky pro budoucí provoz a vypracuje nezbytná doporučení. Komise předá tato hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
5. Členské státy poskytují agentuře a Komisi informace nezbytné k vypracování zpráv podle odstavce 1.
6. Agentura, členské státy a Europol poskytují Komisi informace nezbytné pro přípravu hodnotících zpráv uvedených v odstavci 4. Tyto informace nesmějí ohrozit pracovní metody ani obsahovat informace, které prozrazují zdroje, pracovníky nebo vyšetřování určených orgánů.
7. Každý členský stát a Europol vypracují při dodržení vnitrostátních právních předpisů o zveřejňování citlivých informací výroční zprávu o účinnosti porovnávání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva, která obsahuje informace a statistické údaje o:
-
přesném účelu porovnání, včetně druhu teroristického trestného činu nebo závažného trestného činu,
-
skutečnostech zakládajících důvodné podezření,
-
opodstatněných důvodech pro to, aby nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení,
-
počtu žádostí o porovnání,
-
počtu a druhu případů, které byly završeny úspěšným určením totožnosti,
-
potřebě a využití postupu pro výjimečně naléhavé případy včetně případů, kdy orgán provádějící ověření při následném ověření výjimečnou naléhavost neuznal.
Výroční zprávy členských států a Europolu se předají Komisi do 30. června následujícího roku.
8. Na základě výročních zpráv členských států a Europolu uvedených v odstavci 7 a celkového hodnocení uvedeného v odstavci 4, zpracuje Komise výroční zprávu o přístupu do systému Eurodac pro účely vymáhání práva a předá ji Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
Článek 41
Sankce
Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby se na jakékoli zpracování údajů vložených do ústředního systému v rozporu s účelem systému Eurodac stanoveným v článku 1 vztahovaly v souladu s vnitrostátním právem účinné, přiměřené a odrazující sankce, včetně správních nebo trestních sankcí.
Článek 42
Místní působnost
Toto nařízení se nevztahuje na území, na která se nevztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 43
Oznámení určených orgánů a orgánů provádějících ověření
1. Nejpozději 20. října 2013 každý členský stát oznámí Komisi své určené orgány a provozní jednotky uvedené v čl. 5 odst. 3 a svůj orgán provádějící ověření a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
2. Nejpozději 20. října 2013 Europol oznámí Komisi svůj určený orgán, svůj orgán provádějící ověření a národní přístupový bod, který určil, a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
3. Komise každoročně zveřejní informace uvedené v odstavcích 1 a 2 v Úředním věstníku Evropské unie a.formou elektronické publikace, kterou zpřístupní na internetu a kterou stále aktualizuje.
Článek 44
Přechodná ustanovení
Údaje blokované v ústředním systému podle článku 12 nařízení (ES) č. 2725/2000 se odblokují a označí v souladu s čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení dne 20. července 2015.
Článek 45
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2725/2000 a nařízení Rady (ES) č. 407/2002 se zrušují s účinkem ode dne 20. července 2015.
Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 46
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije od 20. července 2015.
Členské státy oznámí Komisi a agentuře, že přijaly technická opatření nezbytná k předávání údajů ústřednímu systému, co nejdříve, nejpozději však 20. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 26. června 2013.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 603/2013
(2013. gada 26. jūnijs)
par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādāta versija)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2725/2000 (2000. gada 11. decembris) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (3), un Padomes Regulā (EK) Nr. 407/2002 (2002. gada 28. februāris), ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (4), jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētās regulas būtu jāpārstrādā.
(2)
Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri, apstākļu spiesti, meklē starptautisku aizsardzību Savienībā.
(3)
Eiropadome 2004. gada 4. novembrī pieņēma Hāgas programmu, kurā noteikti mērķi, kas jāsasniedz brīvības, drošības un tiesiskuma telpā laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktā, kuru Eiropadome apstiprināja 2008. gada 15. un 16. oktobrī, ir pausts aicinājums pabeigt kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidi, radot vienotu procedūru, kurā ietvertas kopīgas garantijas un vienots statuss bēgļiem un personām, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību.
(4)
Lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013 2013. gada 26. jūnijs, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (5) gadījumā, kad nelikumīgi šķērsota kāda no Savienības ārējām robežām, ir jānoskaidro starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju un aizturēto personu identitāte. Tāpat Regulas (ES) Nr. 604/2013 un jo īpaši tās 18. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkta efektīvas piemērošanas nolūkā ir vēlams, lai katra dalībvalsts varētu pārbaudīt, vai trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kas nelikumīgi atrodas tās teritorijā, pieteicies starptautiskajai aizsardzībai kādā citā dalībvalstī.
(5)
Pirkstu nospiedumi ir svarīgs elements šādu personu identitātes noskaidrošanai. Ir jāizveido to daktiloskopisko datu salīdzināšanas sistēma.
(6)
Minētajā nolūkā ir jāizveido par "Eurodac" saukta sistēma, kas sastāv no centrālās sistēmas, kura pārvaldīs datorizētu centrālo daktiloskopisko datubāzi, kā arī no elektroniskiem līdzekļiem datu pārsūtīšanai starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu, turpmāk "komunikācijas infrastruktūra".
(7)
Hāgas programmā ir prasīts uzlabot piekļuvi pašreizējām datu reģistrācijas sistēmām Savienībā. Turklāt Stokholmas programmā ir pausts aicinājums mērķtiecīgi vākt datus un pilnveidot informācijas apmaiņu un tās instrumentus, pamatojoties uz tiesībaizsardzības vajadzībām.
(8)
Cīņā pret teroristiskiem nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem ir ļoti svarīgi, lai tiesībaizsardzības iestādēm būtu pēc iespējas pilnīgāka un jaunāka informācija, lai tās varētu veikt savus uzdevumus. Eurodac iekļautā informācija ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (6) vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (7). Tādēļ dalībvalstu izraudzītajām iestādēm un Eiropas Policijas birojam (Eiropols), ievērojot šajā regulā minētos nosacījumus, vajadzētu būt piekļuvei Eurodac datiem, lai veiktu salīdzināšanu.
(9)
Tiesībaizsardzības iestādēm piešķirtajām pilnvarām piekļūt Eurodac nebūtu jāskar starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja tiesības prasīt, lai viņa pieteikums tiktu apstrādāts savlaicīgi un atbilstoši attiecīgajam tiesību aktam. Turklāt arī jebkādai pēcpārbaudei pēc tam, kad no Eurodac ir iegūts pozitīvs iznākums, nebūtu jāskar šīs tiesības.
(10)
Komisija savā 2005. gada 24. novembra ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas tieslietu un iekšlietu datubāzu uzlabotu efektivitāti, paplašinātu sadarbspēju un sinerģiju norāda, ka par iekšējo drošību atbildīgajām iestādēm varētu ļaut piekļūt Eurodac skaidri noteiktos gadījumos, kad ir pamatotas aizdomas par to, ka starptautisko aizsardzību pieprasījusi persona, kas izdarījusi teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu. Minētajā paziņojumā Komisija arī secināja, ka saskaņā ar proporcionalitātes principu meklēšana Eurodac jāveic tikai tad, ja skartas vispārējās drošības intereses, t. i., ja darbība, ko veicis identificējamais kriminālnoziedznieks vai terorists, ir tik bīstama, ka ir attaisnojama meklēšana datubāzē, kur reģistrētas personas bez kriminālas pagātnes, un tā secināja, ka, lai atbildīgās iekšējās drošības iestādes varētu veikt meklēšanu Eurodac, apdraudējumam vienmēr ir jābūt ievērojami lielākam nekā tad, ja meklēšanu veic kriminālsodīto personu datubāzēs.
(11)
Turklāt Eiropolam ir būtiska loma attiecībā uz dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, visā Savienībā atbalstot noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu. Tādēļ arī Eiropolam vajadzētu būt piekļuvei Eurodac saistībā ar savu uzdevumu veikšanu un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (8).
(12)
Eiropola pieprasījumi veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem būtu jāapstiprina tikai atsevišķos gadījumos, īpašos apstākļos un atbilstoši stingriem nosacījumiem.
(13)
Tā kā Eurodac sākotnēji izveidoja, lai atvieglinātu Dublinas Konvencijas piemērošanu, piekļuve Eurodac teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkā ievieš izmaiņas attiecībā uz Eurodac sākotnējo mērķi, un šādas izmaiņas ietekmē to personu pamattiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, kuru personas dati tiek apstrādāti Eurodac. Jebkura šāda iejaukšanās jāveic saskaņā ar tiesību aktiem, kuri jānoformulē pietiekami precīzi, lai fiziskas personas varētu pielāgot savu rīcību, un kuriem jāaizsargā fiziskas personas pret patvaļu, un kuros pietiekami skaidri jānorāda, kāds ir kompetentajām iestādēm piešķirto pilnvaru apjoms un to īstenošanas veids. Jebkuram iejaukšanās gadījumam jābūt nepieciešamam demokrātiskā sabiedrībā, lai aizsargātu likumīgas un samērīgas intereses, un tam jābūt samērīgam attiecībā pret likumīgo mērķi, kas jāsasniedz.
(14)
Lai arī Eurodac izveides sākotnējais mērķis neparedzēja iespēju pieprasīt datu salīdzināšanu ar datubāzēm, balstoties uz latentiem pirkstu nospiedumiem, kas ir tie pirkstu nospiedumi, kurus var atrast noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā, šāda iespēja ir būtiska policijas sadarbības jomā. Gadījumos, kad ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka noziedzīga nodarījuma izdarītāju vai cietušo personu var iekļaut kādā no šajā regulā minētajām kategorijām, iespēja salīdzināt latentos pirkstu nospiedumus ar Eurodac uzglabātajiem daktiloskopiskajiem datiem būs dalībvalstu izraudzītajām iestādēm ļoti vērtīgs instruments teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā, kad, piemēram, vienīgie pierādījumi nozieguma vietā ir latentie pirkstu nospiedumi.
(15)
Šajā regulā ir arī paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem būtu jāatļauj pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšana ar Eurodac datiem, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, un aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargātas to personu pamattiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, kuru personas dati tiek apstrādāti Eurodac. Minētie nosacījumi ir tik stingri tādēļ, ka Eurodac datubāzē tiek reģistrēti to personu daktiloskopiskie dati, attiecībā uz kurām pieņem, ka tās nav izdarījušas teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu.
(16)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pieteikumu iesniedzējiem un starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, kā arī lai panāktu saskanīgumu ar pašreizējo Savienības patvēruma acquis, jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu (9), un Regulu (ES) Nr. 604/2013, ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, lai ietvertu alternatīvās aizsardzības pieteikumu iesniedzējus un personas, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību.
(17)
Ir svarīgi arī, lai dalībvalstis nekavējoties paņemtu un pārsūtītu katra starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja un katra tā trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka daktiloskopiskos datus, kurš aizturēts sakarā ar kādas dalībvalsts ārējās robežas nelikumīgu šķērsošanu, ja viņam ir vismaz 14 gadi.
(18)
Ir jāparedz precīzi noteikumi šādu daktiloskopisko datu pārsūtīšanai uz centrālo sistēmu, šādu daktiloskopisko datu un citas svarīgas informācijas ievadīšanu centrālajā sistēmā, to glabāšanu, to salīdzināšanu ar citiem daktiloskopiskiem datiem, šā salīdzinājuma rezultātu pārsūtīšanu un ievadīto datu iezīmēšanu un dzēšanu. Šie noteikumi var būt atšķirīgi dažādu kategoriju trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku gadījumā, un šajā sakarā tie būtu īpaši jāpielāgo.
(19)
Dalībvalstīm būtu jānodrošina daktiloskopisko datu pārsūtīšana pienācīgā kvalitātē, lai tos varētu salīdzināt datorizētajā pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmā. Visām iestādēm, kurām ir tiesības piekļūt Eurodac, būtu jāiegulda līdzekļi pienācīgā apmācībā un nepieciešamajā tehniskajā aprīkojumā. Iestādēm, kurām ir tiesības piekļūt Eurodac, būtu jāinformē Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (10), ("aģentūra") par konkrētām grūtībām, ar kurām tās saskaras saistībā ar datu kvalitāti, lai šīs grūtības novērstu.
(20)
Tam, ka pastāv pagaidu vai pastāvīga neiespējamība sagādāt un/vai pārsūtīt daktiloskopiskos datus tādu iemeslu dēļ kā nepietiekama datu kvalitāte, lai tos pienācīgi salīdzinātu, tehniskas problēmas, ar veselības aizsardzību saistīti iemesli vai sakarā ar to, ka no datu subjekta nevar vai nav iespējams iegūt pirkstu nospiedumus tādu apstākļu dēļ, kurus viņš nevar ietekmēt, nebūtu negatīvi jāietekmē minētās personas iesniegtā starptautiskā aizsardzības pieteikuma izskatīšana vai lēmums.
(21)
Eurodac iegūtie pozitīvie iznākumi būtu jāpārbauda apmācītam daktiloskopijas ekspertam, lai nodrošinātu, ka precīzi tiek noteikta atbildība saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013 un ka precīzi tiek identificēta aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu turētā persona vai noziegumā cietusī persona, kuras dati varētu tikt glabāti Eurodac.
(22)
Trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kas lūguši starptautisko aizsardzību vienā dalībvalstī, var lūgt starptautisko aizsardzību citā dalībvalstī vēl daudzu turpmāko gadu laikā. Tāpēc maksimālajam daktiloskopisko datu glabāšanas laikam centrālajā sistēmā vajadzētu būt ļoti ilgam. Ņemot vērā, ka lielākā daļa trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kas jau vairākus gadus ir uzturējušies Savienībā, pēc minētā laikposma beigām iegūs pastāvīgā iedzīvotāja statusu vai pat kādas dalībvalsts pilsonību, desmit gadi būtu jāuzskata par pieņemamu daktiloskopisko datu glabāšanas laikposmu.
(23)
Glabāšanas laikposms būtu jāsaīsina īpašos gadījumos, kad nav vajadzības daktiloskopiskos datus glabāt tik ilgi. Daktiloskopiskie dati būtu jādzēš, tiklīdz trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks iegūst kādas dalībvalsts pilsonību.
(24)
Ir lietderīgi glabāt datus, kas attiecas uz tiem datu subjektiem, kuru pirkstu nospiedumi sākotnēji tika ievadīti Eurodac pēc starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniegšanas un kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība kādā dalībvalstī, lai ar šiem pirkstu nospiedumiem varētu salīdzināt datus, kas tiek ievadīti, personai iesniedzot starptautiskās aizsardzības pieteikumu.
(25)
Aģentūrai ir uzticēti Komisijas uzdevumi saistībā ar Eurodac darbības pārvaldību saskaņā ar šo regulu un daži uzdevumi saistībā ar komunikācijas infrastruktūru, sākot no dienas, kad aģentūra sāka pildīt savus pienākumus, t. i., no 2012. gada 1. decembra. Aģentūrai būtu jāuzņemas uzdevumi, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, un būtu attiecīgi jāgroza attiecīgie noteikumi Regulā (ES) Nr. 1077/2011. Turklāt Eiropolam vajadzētu būt novērotāja statusam aģentūras valdes sanāksmēs, kad darba kārtībā ir jautājums par to, kā piemērot šo regulu attiecībā uz izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Eurodac konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Eiropolam vajadzētu būt iespējai iecelt pārstāvi aģentūras Eurodac padomdevēju grupā.
(26)
Uz visiem darbiniekiem, kuri aģentūrā strādā ar jautājumiem, kas attiecas uz šo regulu, būtu jāattiecina Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi ("Civildienesta ierēdņu noteikumi") un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība ("Nodarbināšanas kārtība"), ko nosaka ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (11) (abi kopā "Civildienesta noteikumi").
(27)
Ir skaidri jāparedz attiecīgie Komisijas un aģentūras pienākumi attiecībā uz centrālo sistēmu un komunikācijas infrastruktūru un dalībvalstu pienākumi attiecībā uz datu apstrādi, datu drošību, piekļuvi ievadītajiem datiem un to labošanu.
(28)
Ir jāizraugās dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī valstu piekļuves punkti, ar kuru starpniecību tiek iesniegti pieprasījumi par salīdzināšanu ar Eurodac datiem, un jāizveido saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kuras ir pilnvarotas pieprasīt šādu salīdzināšanu, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.
(29)
Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām ar verificējošās iestādes starpniecību pieprasījumi veikt salīdzināšanu ar centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem būtu jāiesniedz valsts piekļuves punktam, un šādi pieprasījumi būtu jāpamato. Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kam ir atļauts pieprasīt salīdzināšanu ar Eurodac datiem, nebūtu jādarbojas kā verificējošajai iestādei. Verificējošajām iestādēm būtu jārīkojas neatkarīgi no izraudzītajām iestādēm un vajadzētu būt atbildīgām par šajā regulā noteikto piekļuves nosacījumu stingras ievērošanas nodrošināšanu neatkarīgā veidā. Verificējošajām iestādēm ar valsts piekļuves punkta starpniecību pieprasījums bez tā pamatojumiem būtu jānosūta centrālajai sistēmai pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai visi piekļuves nosacījumi ir izpildīti. Ārkārtas steidzamības gadījumos, ja ir nepieciešams piekļūt agrīnā posmā, reaģējot uz konkrētiem un faktiskiem draudiem saistībā ar teroristiskiem nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, verificējošajai iestādei pieprasījums būtu jāapstrādā tūlīt un verifikācija jāveic tikai pēc tam.
(30)
Izraudzītā iestāde un verificējošā iestāde var būt vienas organizācijas daļa, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos, taču verificējošajai iestādei, pildot šajā regulā paredzētos uzdevumus, vajadzētu rīkoties neatkarīgi.
(31)
Personas datu aizsardzības nolūkos un lai izslēgtu sistemātisku salīdzināšanu, kas būtu jāaizliedz, Eurodac datu apstrāde būtu jāveic tikai atsevišķos gadījumos un tikai tad, kad tas ir nepieciešams teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai vai izmeklēšanai. Īpašs gadījums ir jo sevišķi tad, kad pieprasījums veikt salīdzināšanu ir saistīts ar īpašu un konkrētu situāciju vai ar īpašām un konkrētām briesmām saistībā ar teroristiskiem nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, vai konkrētām personām, attiecībā uz kurām ir nopietns pamats domāt, ka tās izdarīs vai jau ir izdarījušas šādu nodarījumu. Īpašs gadījums ir arī tad, kad pieprasījums veikt salīdzināšanu ir saistīts ar personu, kura ir teroristiskā nodarījumā vai citā smagā noziedzīgā nodarījumā cietusī persona. Tādēļ izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda salīdzināšana sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.
(32)
Turklāt piekļuve būtu jāatļauj tikai ar nosacījumu, ka, veicot salīdzināšanu ar dalībvalsts daktiloskopiskajām datubāzēm un visu citu dalībvalstu automatizētām daktiloskopiskajām identifikācijas sistēmām saskaņā ar Padomes Lēmuma 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši - apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (12), nav tikusi noteikta datu subjekta identitāte. Minētais nosacījums paredz, ka pieprasītājai dalībvalstij ir jāveic salīdzināšana ar tehniski pieejamām citu dalībvalstu automatizētām daktiloskopiskajām identifikācijas sistēmām saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI, ja vien minētā dalībvalsts nevar pamatot, ka ir pietiekami iemesli uzskatīt, ka šādas salīdzināšanas rezultātā netiks noteikta datu subjekta identitāte. Šādi pietiekami iemesli jo īpaši pastāv tad, ja konkrētajam gadījumam nav saiknes ar attiecīgo dalībvalsti ne operatīvo, ne izmeklēšanas darbību ziņā. Minētais nosacījums paredz, ka pieprasītājai dalībvalstij daktiloskopijas jomā vispirms ir juridiski un tehniski jāīsteno Lēmums 2008/615/TI, jo tai nevajadzētu atļaut tiesībaizsardzības nolūkos veikt meklēšanu Eurodac, ja pirms tam nav veikti iepriekš minētie pasākumi.
(33)
Ar noteikumu, ka ir izpildīti salīdzināšanas nosacījumi, izraudzītajām iestādēm, pirms veikt meklēšanu Eurodac, būtu arī jāizmanto Vīzu informācijas sistēma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/633/TI (2008. gada 23. jūnijs) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (13).
(34)
Lai efektīvi salīdzinātu personas datus un apmainītos ar tiem, dalībvalstīm vajadzētu pilnībā īstenot un izmantot pašreizējos starptautiskos nolīgumus, kā arī spēkā esošos Savienības tiesību aktus par personas datu apmaiņu, jo īpaši Lēmumu 2008/615/TI.
(35)
Piemērojot šo regulu, dalībvalstīm galvenokārt būtu jāņem vērā bērna intereses. Ja pieprasītāja dalībvalsts konstatē, ka Eurodac dati attiecas uz nepilngadīgo, šos datus pieprasītāja dalībvalsts drīkst izmantot tiesībaizsardzības nolūkos vienīgi saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts likumiem, kas attiecas uz nepilngadīgajiem, un saskaņā ar pienākumu pirmām kārtām ņemt vērā bērna intereses.
(36)
Ja Savienības ārpuslīgumisko atbildību sakarā ar Eurodac sistēmas darbību regulē attiecīgie Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumi, tad par dalībvalstu ārpuslīgumisko atbildību saistībā ar sistēmas darbību ir jāpieņem īpaši noteikumi.
(37)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - izveidot daktiloskopisko datu salīdzināšanas sistēmu, lai palīdzētu īstenot Savienības politiku patvēruma jautājumā, - tā būtības dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(38)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (14) piemēro personas datu apstrādei, ko dalībvalstis veic, piemērojot šo regulu, ja vien šādu apstrādi dalībvalstu izraudzītās vai verificējošās iestādes neveic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos.
(39)
Uz personas datu apstrādi, ko dalībvalstu iestādes saskaņā ar šo regulu veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos, būtu jāattiecina dalībvalstu tiesību aktos noteiktais personas datu aizsardzības standarts, kas ir saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (15).
(40)
Jo īpaši attiecībā uz personas datu apstrādi konkrētās jomās būtu jāpapildina vai jāprecizē Direktīvā 95/46/EK norādītie principi par personas tiesību un brīvību, galvenokārt tiesību uz privātumu, aizsardzību.
(41)
To personas datu pārsūtīšana, kurus dalībvalsts vai Eiropols saskaņā ar šo regulu ir ieguvis no centrālās sistēmas, jebkurai trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, vai privātai struktūrai, kas izveidota Savienībā vai ārpus tās, būtu jāaizliedz, lai nodrošinātu tiesības uz patvērumu un aizsargātu personas, kuras pieprasa starptautisku aizsardzību, no tā, ka to dati tiek izpausti trešai valstij. Tas nozīmē, ka dalībvalstīm nebūtu jāpārsūta no centrālās sistēmas iegūta informāciju par izcelsmes dalībvalsti(-īm), starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas vietu un datumu, izcelsmes dalībvalsts izmantoto atsauces numuru, pirkstu nospiedumu paņemšanas datumu un datumu, kad dalībvalsts(-is) nosūtīja datus Eurodac, operatora lietotāja ID, kā arī jebkādu informāciju attiecībā uz datu subjekta jebkādu pārsūtīšanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013. Minētajam aizliegumam nebūtu jāskar dalībvalstu tiesības pārsūtīt šādus datus tām trešām valstīm, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 604/2013, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir iespēja sadarboties ar šādām trešām valstīm saistībā ar šajā regulā noteiktajiem mērķiem.
(42)
Valstu uzraudzības iestādēm būtu jāuzrauga dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumība, un ar Lēmumu 2009/371/TI izveidotajai uzraudzības iestādei būtu jāuzrauga Eiropola veikto datu apstrādes darbību likumība.
(43)
Personas datu apstrādei, ko, piemērojot šo regulu, veic Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (16) un jo īpaši tās 21. un 22. pantu par datu apstrādes konfidencialitāti un drošību. Tomēr būtu jāprecizē daži jautājumi saistībā ar atbildību par datu apstrādi un datu aizsardzības uzraudzību, paturot prātā, ka datu aizsardzība ir svarīgs faktors sekmīgai Eurodac darbībai un ka datu drošība, augsta tehniskā kvalitāte un izmantošanas likumīgums ir būtiski priekšnoteikumi, lai nodrošinātu netraucētu un pareizu Eurodac darbību un atvieglotu Regulas [(ES) Nr. 604/2013 piemērošanu.
(44)
Datu subjekts būtu jāinformē par nolūku, kādā personas dati tiks apstrādāti Eurodac, tostarp jāizklāsta Regulas (ES) Nr. 604/2013 mērķi un tas, kam tiesībaizsardzības iestādes var izmantot viņa datus.
(45)
Ir lietderīgi, ka valsts uzraudzības iestādes uzrauga dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumību, bet Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā minēts Regulā (EK) Nr. 45/2001, būtu jāuzrauga Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbības saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo regulu.
(46)
Dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina valstu un Eiropas uzraudzības iestāžu spējas pienācīgi uzraudzīt Eurodac datu izmantošanu un piekļuvi tiem.
(47)
Ir regulāri jākontrolē un jāizvērtē tas, cik efektīva ir Eurodac, tostarp tas, vai piekļuve datiem tiesībaizsardzības nolūkos ir izraisījusi starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju netiešu diskrimināciju, kā norādīts Komisijas veiktajā novērtējumā par šīs Regulas atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai ("harta"). Aģentūrai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojums par centrālās sistēmas darbībām.
(48)
Dalībvalstīm būtu jāparedz iedarbīgu, samērīgu un preventīvu sodu sistēma, kas ir jāpiemēro tad, kad centrālajā sistēmā ievadīti dati tiek apstrādāti pretrunā ar Eurodac mērķi.
(49)
Dalībvalstis ir jāinformē par konkrētu patvēruma procedūru statusu nolūkā veicināt Regulas (ES) Nr. 604/2013 atbilstīgu piemērošanu.
(50)
Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ir ievēroti principi, kas ir īpaši atzīti hartā. Konkrēti, šīs regulas mērķis ir nodrošināt personas datu aizsardzības un tiesību meklēt starptautisko aizsardzību pilnīgu ievērošanu, un veicināt hartas 8. un 18. panta piemērošanu. Šī regula tādēļ būtu attiecīgi jāpiemēro.
(51)
Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.
(52)
Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.
(53)
Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.
(54)
Ir lietderīgi ierobežot šīs regulas teritoriālo piemērošanas jomu tā, lai tā atbilstu Regulas (ES) Nr. 604/2013 teritoriālās piemērošanas jomai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĒJI NOTEIKUMI
1. pants
Eurodac mērķis
1. Tiek izveidota par Eurodac saukta sistēma, kuras mērķis ir palīdzēt noteikt dalībvalsti, kas atbilstoši Regulai (ES) Nr. 604/2013 ir atbildīga par to, lai tiktu izskatīts kāds starptautiskās aizsardzības pieteikums, ko kādā dalībvalstī iesniedzis trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kā arī citādi sekmēt Regulas (ES) Nr. 604/2013 piemērošanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.
2. Ar šo regulu arī paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem izraudzītās dalībvalstu iestādes un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) tiesībaizsardzības nolūkā var pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem.
3. Neskarot to, kā izcelsmes dalībvalsts savās datubāzēs, kas izveidotas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, apstrādā datus, kuri paredzēti iekļaušanai Eurodac, daktiloskopiskos datus un citus personas datus var apstrādāt Eurodac vienīgi nolūkiem, kas paredzēti šajā regulā un Regulas (ES) Nr 604/2013 34. panta 1. punktā.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā:
a)
"starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs" ir trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kas ir sagatavojis Direktīvas 2011/95/ES 2. panta h) punktā definēto starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums;
b)
"izcelsmes dalībvalsts" ir:
i)
attiecībā uz personu, uz kuru attiecas 9. panta 1. punkts, - dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu un saņem salīdzinājuma rezultātus;
ii)
attiecībā uz personu, uz kuru attiecas 14. panta 1. punkts, - dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu;
iii)
attiecībā uz personu, uz kuru attiecas 17. pants 1. punkts, - dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu un saņem salīdzinājuma iznākumus;
c)
"starptautiskās aizsardzības saņēmējs" ir trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kam piešķirta starptautiska aizsardzība, kas definēta Direktīvas 2011/95/ES 2. panta a) punktā;
d)
"pozitīvs iznākums" ir atbilstība vai atbilstības, ko centrālā sistēma konstatējusi pēc tam, kad salīdzināti datorizētajā centrālajā datubāzē ievadītie daktiloskopiskie dati un tie dati, kurus attiecībā uz kādu personu pārsūtījusi kāda dalībvalsts, neskarot dalībvalstu pienākumu tūlīt pārbaudīt salīdzinājuma iznākumus saskaņā ar 25. panta 4. punktu;
e)
"valsts piekļuves punkts" ir izraudzīta valsts sistēma, kas veic komunikāciju ar centrālo sistēmu;
f)
"aģentūra" ir aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011;
g)
"Eiropols" ir Eiropas Policijas birojs, kas izveidots ar Lēmumu 2009/371/TI;
h)
"Eurodac dati" ir visi dati, kas tiek uzglabāti centrālajā sistēmā saskaņā ar 11. pantu un 14. panta 2. punktu;
i)
"tiesībaizsardzība" ir teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana vai izmeklēšana;
j)
"teroristiski nodarījumi" ir valsts tiesību aktos minētie nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi tiem nodarījumiem, kuri minēti Pamatlēmuma 2002/475/TI 1. līdz 4. pantā;
k)
"smagi noziedzīgi nodarījumi" ir noziedzīgu nodarījumu veidi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti Pamatlēmuma 2002/584/TI 2. panta 2. punktā, ja tie ir sodāmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar brīvības atņemšanu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi;
l)
"daktiloskopiskie dati" ir dati par personas visu pirkstu vai vismaz rādītājpirkstu nospiedumiem un, ja šo pirkstu trūkst, dati par visu pārējo personas pirkstu nospiedumiem vai latentiem pirkstu nospiedumiem.
2. Direktīvas 95/46/EK 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme, ciktāl personas datu apstrādi dalībvalstu iestādes veic šīs regulas 1. panta 1. punktā paredzētajā nolūkā.
3. Ja vien nav norādīts citādi, Regulas (ES) Nr. 604/2013 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme.
4. Pamatlēmuma 2008/977/EK 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme, ciktāl personas datu apstrādi dalībvalstu iestādes veic šīs regulas 1. panta 2. punktā paredzētajā nolūkā.
3. pants
Sistēmas arhitektūra un pamatprincipi
1. Eurodac veido:
a)
datorizēta centrālā daktiloskopisko datu datubāze ("centrālā sistēma"), kas sastāv no
i)
centrālās vienības,
ii)
darbības nepārtrauktības plāna un sistēmas;
b)
komunikācijas infrastruktūra starp centrālo sistēmu un dalībvalstīm, kas nodrošina šifrētu virtuālo tīklu Eurodac datiem ("komunikācijas infrastruktūra").
2. Katrai dalībvalstij ir viens valsts piekļuves punkts.
3. Centrālajā sistēmā apstrādāti dati par personām, uz kurām attiecas 9. panta 1. punkts, 14. panta 1. punkts un 17. panta 1. punkts, izcelsmes dalībvalsts vārdā tiek apstrādāti saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un nodalīti ar atbilstīgiem tehniskiem līdzekļiem.
4. Eurodac reglamentējošie noteikumi tiek piemēroti arī darbībām, ko dalībvalstis veic starplaikā no brīža, kad dati tiek pārsūtīti uz centrālo sistēmu, līdz salīdzinājuma rezultātu izmantošanas brīdim.
5. Pirkstu nospiedumu ņemšanas procedūru nosaka un piemēro saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts praksi un saskaņā ar aizsardzības pasākumiem, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām.
4. pants
Darbības pārvaldība
1. Par Eurodac darbības pārvaldību ir atbildīga aģentūra.
Eurodac darbības pārvaldība ietver visus uzdevumus, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu Eurodac darbību saskaņā ar šo regulu, jo īpaši uzturēšanas darbus un tehnisko pielāgošanu, kas vajadzīga, lai sistēmas darbības kvalitāte būtu apmierinošā līmenī, jo īpaši attiecībā uz laiku, kas vajadzīgs, lai sazinātos ar centrālo sistēmu. Darbības nepārtrauktības plāns un sistēma tiek izstrādāta, ņemot vērā uzturēšanas vajadzības un neparedzētu sistēmas dīkstāvi, tostarp darbības nepārtrauktības pasākumu ietekmi uz datu aizsardzību un drošību.
Aģentūra sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka centrālās sistēmas vajadzībām vienmēr izmanto vislabāko un visdrošāko pieejamo tehnoloģiju un tehniskos paņēmienus, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi.
2. Aģentūra ir atbildīga par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru:
a)
uzraudzība;
b)
drošība;
c)
attiecību koordinēšana starp dalībvalstīm un pakalpojuma sniedzēju.
3. Komisija ir atbildīga par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru, kuri nav minēti 2. punktā, jo īpaši par:
a)
budžeta izpildi;
b)
iegādi un atjaunošanu;
c)
jautājumiem, kas saistīti ar līgumiem.
4. Neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, aģentūra piemēro attiecīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības visiem saviem darbiniekiem, kam jāstrādā ar Eurodac datiem. Šis pienākums ir spēkā arī tad, kad šādi darbinieki vairs nav attiecīgajā amatā vai darbā, vai pēc tam, kad ir izbeigti to pienākumi.
5. pants
Dalībvalstu izraudzītās iestādes tiesībaizsardzības nolūkos
1. Šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā dalībvalstis izraugās iestādes, kas ir pilnvarotas pieprasīt salīdzināšanu ar Eurodac datiem saskaņā ar šo regulu. Izraudzītās iestādes ir dalībvalstu iestādes, kuras ir atbildīgas par teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai izmeklēšanu. Izraudzīto iestāžu vidū nevar būt aģentūras vai vienības, kurām ir ekskluzīva atbildība par izlūkošanu saistībā ar valsts drošību.
2. Katrai dalībvalstij ir izraudzīto iestāžu saraksts.
3. Katrai dalībvalstij ir saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kuras ir pilnvarotas ar valsts piekļuves punkta starpniecību pieprasīt salīdzināšanu ar Eurodac datiem.
6. pants
Dalībvalstu verificējošās iestādes tiesībaizsardzības nolūkos
1. Šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā katra dalībvalsts izraugās vienu valsts iestādi vai šādas iestādes vienību, kas darbosies kā tās verificējošā iestāde. Verificējošā iestāde ir dalībvalsts iestāde, kura ir atbildīga par teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai izmeklēšanu.
Izraudzītā iestāde un verificējošā iestāde var būt vienas organizācijas daļa, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos, taču verificējošā iestāde, pildot šajā regulā paredzētos uzdevumus, rīkojas neatkarīgi. Verificējošā iestāde ir nošķirta no operatīvajām vienībām, kas minētas 5. panta 3. punktā, un nesaņem no tām norādījumus par verifikācijas iznākumu.
Dalībvalstis saskaņā ar savām konstitucionālajām vai juridiskajām prasībām, var izraudzīties vairāk nekā vienu verificējošo iestādi, lai atspoguļotu to organizatorisko un administratīvo struktūru.
2. Verificējošā iestāde nodrošina, ka ir izpildīti nosacījumi, lai pieprasītu pirkstu nospiedumu salīdzināšanu ar Eurodac datiem.
Saskaņā ar 19. pantu saņemt un nodot pieprasījumu par piekļuvi Eurodac ir atļauts tikai pienācīgi pilnvarotiem verificējošās iestādes darbiniekiem.
Vienīgi verificējošā iestāde ir pilnvarota pārsūtīt valsts piekļuves punktam pieprasījumus veikt pirkstu nospiedumu salīdzināšanu.
7. pants
Eiropols
1. Šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā Eiropols par savu verificējošo iestādi izraugās tādu specializētu vienību ar pienācīgi pilnvarotiem Eiropola darbiniekiem, kas, pildot šajā regulā noteiktos uzdevumus, rīkojas neatkarīgi no šā panta 2. punktā minētās izraudzītās iestādes un nesaņem izraudzītās iestādes norādījumus par verifikācijas iznākumu. Vienība nodrošina, ka ir izpildīti nosacījumi, kas nepieciešami, lai pieprasītu pirkstu nospiedumu salīdzināšanu ar Eurodac datiem. Eiropols, vienojoties ar kādu no dalībvalstīm, izraugās attiecīgās valsts piekļuves punktu, kurš pieprasījumus veikt pirkstu nospiedumu salīdzināšanu nosūta centrālajai sistēmai.
2. Šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā Eiropols izraugās operatīvo vienību, kas ar izraudzītā valsts piekļuves punkta starpniecību ir pilnvarota pieprasīt salīdzinājumus ar Eurodac datiem. Izraudzītā iestāde ir Eiropola operatīvā vienība, kura ir kompetenta vākt, glabāt, apstrādāt, analizēt informāciju un apmainīties ar to, lai atbalstītu un stiprinātu dalībvalstu rīcību, novēršot, atklājot vai izmeklējot teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kas ietilpst Eiropola kompetencē.
8. pants
Statistika
1. Aģentūra apkopo ceturkšņa statistiku par centrālās sistēmas darbu, īpaši norādot:
a)
par 9. panta 1. punktā, 14. panta 1. punktā un 17. panta 1. punktā minētajām personām nosūtīto datu kopu skaitu;
b)
to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kas starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesnieguši citā dalībvalstī;
c)
to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 14. panta 1. punktā un kas vēlāk iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu;
d)
to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 17. panta 1. punktā, kuras iepriekš sniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu kādā citā dalībvalstī;
e)
to daktiloskopisko datu skaitu, kurus centrālajai sistēmai no izcelsmes dalībvalsts bija jāprasa vairākas reizes, jo pirmo reizi pārsūtītos daktiloskopiskos datus nevarēja izmantot salīdzinājumam, izmantojot datorizēto pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmu;
f)
to datu kopu skaitu, kas iezīmētas, kam iezīmējums noņemts, kas bloķētas un atbloķētas, saskaņā ar 18. panta 1. un 3. punktu;
g)
to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 18. panta 1. punktā, attiecībā uz kurām reģistrēti pozitīvi iznākumi saskaņā ar šā panta b) un d) apakšpunktu;
h)
20. panta 1. punktā minēto pieprasījumu un pozitīvo iznākumu skaitu;
i)
21. panta 1. punktā minēto pieprasījumu un pozitīvo iznākumu skaitu.
2. Statistikas datus apkopo katra gada beigās, izmantojot ceturkšņa statistiku par attiecīgo gadu, norādot to personu skaitu, attiecībā uz kurām reģistrēti pozitīvi iznākumi saskaņā ar 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu. Statistikā ietver datu sadalījumu par katru dalībvalsti. Rezultāts tiek publiskots.
II NODAĻA
STARPTAUTISKĀS AIZSARDZĪBAS PIETEIKUMA IESNIEDZĒJI
9. pants
Pirkstu nospiedumu ņemšana, pārsūtīšana un salīdzināšana
1. Katrā dalībvalstī nekavējoties paņem katra vismaz 14 gadus veca starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja visu pirkstu nospiedumus un cik iespējams drīz, bet ne vēlāk kā 72 stundās pēc viņa starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 604/2013 20. panta 2. punktā, nosūta tos un šīs regulas 11. panta b) līdz g) punktā minētos datus uz centrālo sistēmu.
Šā 72 stundu termiņa neievērošana neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma paņemt un nosūtīt pirkstu nospiedumus uz centrālo sistēmu. Ja pirkstgalu stāvoklis neļauj paņemt pirkstu nospiedumus pienācīgā kvalitātē, lai varētu veikt 25. pantā paredzēto salīdzināšanu, izcelsmes dalībvalsts atkārtoti paņem pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus un cik drīz iespējams, bet ne vēlāk kā 48 stundās pēc to sekmīgas paņemšanas, nosūta tos atkārtoti.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja nav iespējams paņemt starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus tādu pasākumu dēļ, kas tiek veikti, lai nodrošinātu viņa veselību vai sabiedrības veselības aizsardzību, dalībvalstis šādus pirkstu nospiedumus paņem un nosūta cik iespējams drīz, bet ne vēlāk kā 48 stundu laikā pēc tam, kad beidzas minētie apstākļi, kas saistīti ar veselības nodrošināšanu.
Nopietnu tehnisku problēmu gadījumā dalībvalstis var pagarināt 1. punktā minēto 72 stundu termiņu maksimāli par 48 stundām, lai izpildītu valsts nepārtrauktības plānus.
3. Šīs regulas 11. panta a) punktā minētos daktiloskopiskos datus, ko pārsūtījusi kāda dalībvalsts, izņemot tos, kuri pārsūtīti saskaņā ar 10. panta b) punktu, automātiski salīdzina ar daktiloskopiskajiem datiem, ko pārsūtījušas citas dalībvalstis un kas jau glabājas centrālajā sistēmā.
4. Pēc dalībvalsts pieprasījuma centrālā sistēma nodrošina, ka 3. punktā paredzētajā salīdzinājumā papildus datiem no citām dalībvalstīm tiktu ietverti šīs dalībvalsts iepriekš pārsūtītie daktiloskopiskie dati.
5. Centrālā sistēma automātiski pārsūta salīdzinājuma pozitīvo iznākumu vai negatīvo rezultātu izcelsmes dalībvalstij. Ja iznākums ir pozitīvs, visām datu kopām, kas atbilst pozitīvajam iznākumam, tā pārsūta 11. panta a) līdz k) punktā minētos datus un vajadzības gadījumā 18. panta 1. punktā minēto iezīmējumu.
10. pants
Informācija par datu subjekta statusu
Uz centrālo sistēmu nosūta šādu informāciju, lai to uzglabātu atbilstoši 12. pantam pārsūtīšanas nolūkā saskaņā ar 9. panta 5. punktu:
a)
ja starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs vai cita persona, kas minēta Regulas (ES) Nr. 604/2013 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ierodas atbildīgajā dalībvalstī pēc pārsūtīšanas saskaņā ar lēmumu, ar kuru tā piekrīt pieprasījumam uzņemt attiecīgo personu atpakaļ, kā minēts tās 25. pantā, atbildīgā dalībvalsts atjaunina saskaņā ar šīs regulas 11. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz minēto personu, pievienojot tās ierašanās datumu;
b)
ja starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs ierodas atbildīgajā dalībvalstī pēc pārsūtīšanas saskaņā ar lēmumu, ar kuru tā piekrīt uzņemšanas pieprasījumam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 604/2013 22. pantu, atbildīgā dalībvalsts pārsūta saskaņā ar šīs regulas 11. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz minēto personu, un iekļauj tās ierašanās datumu;
c)
tiklīdz izcelsmes dalībvalsts konstatē, ka attiecīgā persona, kuras dati tika ievadīti Eurodac saskaņā ar šīs regulas 11. pantu, ir atstājusi dalībvalstu teritoriju, tā atjaunina saskaņā ar šīs regulas 11. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz minēto personu, pievienojot datumu, kurā minētā persona ir atstājusi teritoriju, lai atvieglotu Regulas (ES) Nr. 604/2013 19. panta 2. punkta un 20. panta 5. punkta piemērošanu;
d)
tiklīdz izcelsmes dalībvalsts nodrošina, ka attiecīgā persona, kuras dati tika ievadīti Eurodac saskaņā ar šīs regulas 11. pantu, ir atstājusi dalībvalstu teritoriju saskaņā ar atgriešanas lēmumu vai lēmumu par piespiedu izraidīšanu, ko izcelsmes dalībvalsts izdevusi pēc starptautiskās aizsardzības pieteikuma atsaukšanas vai noraidījuma, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 604/2013 19. panta 3. punktā, tā atjaunina saskaņā ar šīs regulas 11. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz minēto personu, pievienojot tās piespiedu izraidīšanas datumu vai datumu, kad viņa ir atstājusi teritoriju;
e)
dalībvalsts, kas kļūst par atbildīgo dalībvalsti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 604/2013 17. panta 1. punktu, atjaunina saskaņā ar šīs regulas 11. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju, pievienojot datumu, kad tika pieņemts lēmums izskatīt pieteikumu.
11. pants
Datu ievadīšana
Centrālajā sistēmā tiek ievadīti vienīgi šādi dati:
a)
daktiloskopiskie dati;
b)
izcelsmes dalībvalsts, starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas vieta un datums; 10. panta b) punktā minētajos gadījumos pieteikuma datums ir tas, kuru ievadījusi dalībvalsts, kura pārsūtījusi pieteikuma iesniedzēju;
c)
dzimums;
d)
atsauces numurs, ko izmanto izcelsmes dalībvalsts;
e)
datums, kad paņemti pirkstu nospiedumi;
f)
datums, kad dati pārsūtīti uz centrālo sistēmu;
g)
operatora lietotāja ID;
h)
attiecīgā gadījumā saskaņā ar 10. panta a) vai b) punktu attiecīgās personas ierašanās datums pēc sekmīgas pārsūtīšanas;
i)
attiecīgā gadījumā saskaņā ar 10. panta c) punktu datums, kurā attiecīgā persona atstājusi dalībvalstu teritoriju;
j)
attiecīgā gadījumā saskaņā ar 10. panta d) punktu datums, kurā attiecīgā persona atstājusi dalībvalstu teritoriju vai tikusi no tās izraidīta;
k)
attiecīgā gadījumā saskaņā ar 10. panta e) punktu datums, kurā tika pieņemts lēmums izskatīt pieteikumu.
12. pants
Datu glabāšana
1. Katru 11. pantā paredzēto datu kopu centrālajā sistēmā glabā desmit gadus no dienas, kad paņemti pirkstu nospiedumi.
2. Beidzoties 1. punktā, minētajam laikposmam, dati no centrālās sistēmas automātiski tiek dzēsti.
13. pants
Priekšlaicīga datu dzēšana
1. Datus attiecībā uz kādu personu, kas ieguvusi kādas dalībvalsts pilsonību pirms 12. panta 1. punktā minētā laikposma beigām, dzēš no centrālās sistēmas saskaņā ar 27. panta 4. punktu, tiklīdz izcelsmes dalībvalstij paziņots, ka attiecīgā persona ieguvusi šādu pilsonību.
2. Centrālā sistēma iespējami drīz un ne vēlāk kā pēc 72 stundām informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka cita izcelsmes dalībvalsts saskaņā ar 1. punktu ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums, salīdzinot ar datiem, kurus tās ir nosūtījušas attiecībā uz 9. panta 1. punktā vai 14. panta 1. punktā minētajām personām.
III NODAĻA
TREŠO VALSTU VALSTSPIEDERĪGIE VAI BEZVALSTNIEKI, KAS AIZTURĒTI SAKARĀ AR NELIKUMĪGU KĀDAS ĀRĒJĀS ROBEŽAS ŠĶĒRSOŠANU
14. pants
Daktiloskopisko datu iegūšana un pārsūtīšana
1. Katrā dalībvalstī nekavējoties paņem visus pirkstu nospiedumus katram vismaz 14 gadus vecam trešās valsts valstspiederīgajam vai bezvalstniekam, ko kompetentās iestādes aizturējušas sakarā ar to, ka nelikumīgi šķērsota valsts zemes, jūras vai gaisa robeža, ierodoties no trešām valstīm, un nav nosūtījušas atpakaļ vai kas fiziski joprojām atrodas dalībvalstu teritorijā un netiek turēts apcietinājumā, nav ieslodzīts noteiktā vietā vai netiek turēts apsardzībā visu laikposmu no aizturēšanas līdz izraidīšanai, pamatojoties uz lēmumu nosūtīt šo personu atpakaļ.
2. Attiecīgā dalībvalsts iespējami drīz un ne vēlāk kā pēc 72 stundām pēc aizturēšanas dienas attiecībā uz katru trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kā minēts 1. punktā, kurš nav nosūtīts atpakaļ, pārsūta centrālajai sistēmai šādus datus:
a)
daktiloskopiskie dati;
b)
izcelsmes dalībvalsts, aizturēšanas vieta un datums;
c)
dzimums;
d)
atsauces numurs, ko izmanto izcelsmes dalībvalsts;
e)
datums, kad paņemti pirkstu nospiedumi;
f)
datums, kad dati pārsūtīti uz centrālo sistēmu;
g)
operatora lietotāja ID.
3. Atkāpjoties no 2. punkta, 2. punktā norādītos datus attiecībā uz personām, kuras ir aizturētas 1. punktā aprakstītajā veidā un kuras fiziski joprojām atrodas dalībvalstu teritorijā, bet pēc aizturēšanas tiek turētas apcietinājumā, ieslodzītas noteiktā vietā vai turētas apsardzībā ilgāk par 72 stundām, pārsūta pirms šo personu atbrīvošanas no apcietinājuma, ieslodzījuma noteiktā vietā vai no turēšanas apsardzībā.
4. Šā panta 2. punktā noteiktā 72 stundu termiņa neievērošana neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma paņemt un pārsūtīt pirkstu nospiedumus uz centrālo sistēmu. Ja pirkstgalu stāvoklis neļauj paņemt pirkstu nospiedumus pienācīgā kvalitātē, lai varētu veikt 25. pantā paredzēto salīdzināšanu, izcelsmes dalībvalsts atkārtoti paņem personas, kura aizturēta šā panta 1. punktā aprakstītajā veidā, pirkstu nospiedumus un, cik drīz iespējams, bet ne vēlāk kā 48 stundās pēc to sekmīgas paņemšanas, nosūta tos atkārtoti.
5. Atkāpjoties no 1. punkta, ja nav iespējams paņemt starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus tādu pasākumu dēļ, kas tiek veikti, lai nodrošinātu viņa veselību vai sabiedrības veselības aizsardzību, attiecīgā dalībvalsts šādus pirkstu nospiedumus paņem un nosūta cik iespējams drīz, bet ne vēlāk kā 48 stundās pēc tam, kad beidzas minētie apstākļi, kas saistīti ar veselības nodrošināšanu.
Nopietnu tehnisku problēmu gadījumā dalībvalstis var pagarināt 2. punktā minēto 72 stundu termiņu maksimāli par 48 stundām, lai izpildītu valsts nepārtrauktības plānus.
15. pants
Datu ievadīšana
1. Datus, kas minēti 14. panta 2. punktā, ievada centrālajā sistēmā.
Neskarot 8. pantu, datus, kas nosūtīti centrālajai sistēmai saskaņā ar 14. panta 2.punktu, ievada vienīgi nolūkā tos salīdzināt ar centrālajai sistēmai vēlāk nosūtītiem datiem par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un 1. panta 2. punkta nolūkos.
Centrālā sistēma nesalīdzina saskaņā ar 14. panta 2. punktu tai nosūtītus datus ne ar datiem, kas iepriekš ievadīti centrālajā sistēmā, ne ar datiem, kas vēlāk pārsūtīti uz centrālo sistēmu saskaņā ar 14. panta 2. punktu.
2. Salīdzinot uz centrālo sistēmu vēlāk nosūtītus datus par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar datiem, kas minēti 1. punktā, piemēro procedūras, kas paredzētas 9. panta 3. un 5. punktā un 25. panta 4. punktā.
16. pants
Datu glabāšana
1. Katru datu kopu attiecībā uz kādu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kā minēts 14. panta 1. punktā, centrālajā sistēmā glabā 18 mēnešus no dienas, kad paņemti viņa pirkstu nospiedumi. Beidzoties minētajam laikposmam, centrālā sistēma šādus datus automātiski dzēš.
2. Dati attiecībā uz kādu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kā minēts 14. panta 1. punktā, nekavējoties tiek dzēsti no centrālās sistēmas saskaņā ar 28. panta 3. punktu, tiklīdz izcelsmes dalībvalsts pirms šā panta 1. punktā minētā 18 mēnešu laikposma beigām uzzina par šādiem apstākļiem:
a)
trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks ir saņēmis uzturēšanās dokumentu;
b)
trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks ir atstājis dalībvalstu teritoriju;
c)
trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks ir ieguvis kādas dalībvalsts pilsonību.
3. Centrālā sistēma iespējami drīz un ne vēlāk kā pēc 72 stundām informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka dati ir dzēsti šā panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītā iemesla dēļ vai cita izcelsmes dalībvalsts ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums, salīdzinot ar datiem, kurus tās ir nosūtījušas attiecībā uz 14. panta 1. punktā minētajām personām.
4. Centrālā sistēma iespējami drīz un ne vēlāk kā pēc 72 stundām informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka cita izcelsmes dalībvalsts šā panta 2. punkta c) apakšpunktā norādītā iemesla dēļ ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums, salīdzinot ar datiem, kurus tās ir nosūtījušas attiecībā uz 9. panta 1. punktā vai 14. panta 1. punktā minētajām personām.
IV NODAĻA
TREŠO VALSTU VALSTSPIEDERĪGIE VAI BEZVALSTNIEKI, KAS NELIKUMĪGI UZTURAS KĀDĀ DALĪBVALSTĪ
17. pants
Daktiloskopisko datu salīdzinājums
1. Lai pārbaudītu, vai trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kas nelikumīgi uzturas tās teritorijā, nav iepriekš iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu citā dalībvalstī, dalībvalsts var pārsūtīt uz centrālo sistēmu daktiloskopiskos datus attiecībā uz pirkstu nospiedumiem, ko tā ņēmusi no jebkura šāda vismaz 14 gadus veca trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka, kopā ar atsauces numuru, ko izmanto šī dalībvalsts.
Ir jāpārbauda, vai trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks iepriekš nav iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu citā dalībvalstī, ja:
a)
trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks paziņo, ka viņš iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, nenorādot dalībvalsti, kur viņš iesniedzis pieteikumu;
b)
trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks neprasa starptautisko aizsardzību, bet protestē pret viņa atgriešanu uz izcelsmes valsti, paziņojot, ka viņš tur būtu briesmās, vai
c)
trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks citādi mēģina novērst viņa piespiedu izraidīšanu, atsakot sadarbību viņa personas noskaidrošanā, jo īpaši, neuzrādot nekādus personību apliecinošus dokumentus vai uzrādot viltotus dokumentus.
2. Kad dalībvalstis piedalās 1. punktā minētajā procedūrā, tās pārsūta centrālajai sistēmai daktiloskopiskos datus attiecībā uz 1. punktā minēto trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku visiem pirkstiem vai vismaz attiecībā uz rādītājpirkstiem un, ja to nav, tās pārsūta visu pārējo pirkstu nospiedumus.
3. Kāda 1. punktā raksturotajam gadījumam atbilstoša trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka daktiloskopiskos datus pārsūta uz centrālo sistēmu, lai tos salīdzinātu ar starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju daktiloskopiskajiem datiem, kurus pārsūtījušas pārējās dalībvalstis un kuri jau ievadīti centrālajā sistēmā.
Šāda trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka daktiloskopiskos datus neievada centrālajā sistēmā, un tos arī nesalīdzina ar datiem, kas pārsūtīti uz centrālo sistēmu saskaņā ar 14. panta 2. punktu.
4. Pēc daktiloskopisko datu salīdzinājuma rezultātu nosūtīšanas izcelsmes dalībvalstij informācija par veikto meklēšanu centrālajā sistēmā tiek glabāta tikai 28. pantā minētajiem nolūkiem. Ne dalībvalstis, ne centrālā sistēma nedrīkst glabāt citu informāciju par veikto meklēšanu citiem nolūkiem, kā vien minētajiem nolūkiem.
5. Saskaņā ar šo pantu pārsūtīto daktiloskopisko datu salīdzināšanai ar pārējo dalībvalstu pārsūtītajiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju daktiloskopiskajiem datiem, kas jau glabājas centrālajā sistēmā, piemēro 9. panta 3. un 5. punktā un 25. panta 4. punktā paredzētās procedūras.
V NODAĻA
STARPTAUTISKĀS AIZSARDZĪBAS SAŅĒMĒJI
18. pants
Datu iezīmēšana
1. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā izcelsmes dalībvalsts, kas piešķīrusi starptautisko aizsardzību starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējam, kura dati tika iepriekš ievadīti centrālajā sistēmā, ievērojot 11. pantu, iezīmē attiecīgos datus saskaņā ar prasībām, kādas aģentūra noteikusi elektroniskajai komunikācijai ar centrālo sistēmu. Minēto iezīmējumu glabā centrālajā sistēmā saskaņā ar 12. pantu pārsūtīšanas nolūkos, kā paredzēts 9. panta 5. punktā. Centrālā sistēma informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka cita izcelsmes dalībvalsts ir iezīmējusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums, salīdzinot ar datiem, kurus tās ir nosūtījušas attiecībā uz 9. panta 1. punktā vai 14. panta 1. punktā minētajām personām. Izcelsmes dalībvalstis arī iezīmē attiecīgās datu kopas.
2. Starptautiskās aizsardzības saņēmēju dati, kas glabājas centrālajā sistēmā un iezīmēti saskaņā ar šā panta 1. punktu, ir pieejami salīdzināšanai 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā trīs gadus no dienas, kad datu subjektam tika piešķirta starptautiskā aizsardzība.
Ja ir pozitīvs iznākums, centrālā sistēma pārsūta 11. panta a) līdz k) punktā minētos datus attiecībā uz visām pozitīvajam iznākumam atbilstošajām datu kopām. Centrālā sistēma nepārsūta šā panta 1. punktā minēto iezīmējumu. Pēc trīs gadu laikposma beigām centrālā sistēma automātiski bloķē šādus datus, neļaujot tos pārsūtīt tad, ja ir saņemts salīdzināšanas pieprasījums 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā, vienlaikus atļaujot minētos datus salīdzināt 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā, līdz dati tiek dzēsti. Bloķētie dati netiek pārsūtīti, un pozitīva iznākuma gadījumā centrālā sistēma paziņo pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij par negatīvu rezultātu.
3. Izcelsmes dalībvalsts noņem iezīmējumu vai bloķējumu datiem, kas attiecas uz trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kura dati iepriekš tika iezīmēti vai bloķēti saskaņā ar šā panta 1. vai 2. punktu, ja viņa statuss tiek atcelts vai izbeigts, vai tiek atteikts to pagarināt saskaņā ar Direktīvas 2011/95/ES 14. vai 19. pantu.
VI NODAĻA
PROCEDŪRA SALĪDZINĀŠANAI UN DATU PĀRSŪTĪŠANAI TIESĪBAIZSARDZĪBAS NOLŪKOS
19. pants
Procedūra daktiloskopisko datu salīdzināšanai ar Eurodac datiem
1. Šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā izraudzītās iestādes, kas minētas 5. panta 1. punktā un 7. panta 2. punktā, var iesniegt pamatotu elektronisku pieprasījumu, kā paredzēts 20. panta 1. punktā, kopā ar minēto iestāžu izmantoto atsauces numuru verificējošajai iestādei par daktiloskopisko datu pārsūtīšanu ar valsts piekļuves punkta starpniecību centrālajai sistēmai salīdzināšanas nolūkā. Saņemot šādu pieprasījumu, verificējošā iestāde pārbauda, vai ir izpildīti visi 20. un 21. pantā minētie nosacījumi, lai iesniegtu pieprasījumu veikt datu salīdzināšanu.
2. Ja visi 20. un 21. pantā minētie nosacījumi, lai iesniegtu pieprasījumu veikt salīdzināšanu, ir izpildīti, verificējošā iestāde salīdzināšanas pieprasījumu nosūta valsts piekļuves punktam, kas to nosūta centrālajai sistēmai saskaņā ar 9. panta 3. punktu un 5. punktu nolūkā salīdzināt ar datiem, kuri nosūtīti centrālajai sistēmai atbilstīgi 9. panta 1. punktam un 14. panta 2. punktam.
3. Ārkārtas steidzamības gadījumos, ja ir jānovērš tūlītējs apdraudējums, kas saistīts ar teroristiskiem nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, verificējošā iestāde var daktiloskopiskos datus pārsūtīt valsts piekļuves punktam salīdzināšanas nolūkā, tiklīdz izraudzītā iestāde ir saņēmusi pieprasījumu, un tikai verificēt pēc tam, vai visi 20. vai 21. pantā minētie nosacījumi, lai iesniegtu pieprasījumu veikt salīdzināšanu, ir izpildīti, tostarp, vai tas tiešām bija ārkārtas steidzamības gadījums. Šo ex-post verifikāciju veic bez nepamatotas kavēšanās pēc pieprasījuma apstrādes.
4. Ja ex-post verifikācijā tiek secināts, ka piekļuve Eurodac datiem nav bijusi pamatota, visas iestādes, kuras ir piekļuvušas šādiem datiem dzēš informāciju, ko paziņojis Eurodac un informē verificējošo iestādi par šādu dzēšanu.
20. pants
Eurodac pieejamības nosacījumi izraudzītajām iestādēm
1. Šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā izraudzītās iestādes saskaņā ar savām pilnvarām var iesniegt pamatotu elektronisku pieprasījumu par daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem vienīgi tad, ja salīdzinājumu rezultātā nav noteikta datu subjekta identitāte, izmantojot šādas datubāzes:
-
valsts daktiloskopisko datu datubāzes;
-
ja salīdzināšana ir tehniski iespējama - visu pārējo dalībvalstu automatizētās daktiloskopisko datu identifikācijas sistēmas saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI, ja vien ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka, veicot salīdzināšanu šādās sistēmās, netiks noteikta datu subjekta identitāte. Šādus pamatotus iemeslus norāda tajā pamatotajā elektroniskajā pieprasījumā veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem, kuru izraudzītā iestāde ir nosūtījusi verificējošajai iestādei, un
-
Vīzu informācijas sistēmu ar noteikumu, ka ir izpildīti Lēmumā 2008/633/TI minētie nosacījumi šādas salīdzināšanas veikšanai;
un ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:
a)
salīdzināšana ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, un tas nozīmē, ka pastāv svarīgi ar sabiedrības drošību saistīti apsvērumi, kuru dēļ meklēšana datubāzē ir samērīga;
b)
salīdzināšana ir vajadzīga konkrētā lietā;(t. i. sistemātisku salīdzināšanu neveic); un
c)
ir pamatots iemesls uzskatīt, ka salīdzināšana būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem. Šādi iemesli ir jo īpaši pamatoti tad, ja rodas pamatotas aizdomas par to, ka persona, kas izdarījusi teroristisku vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, tiek turēta aizdomās par šāda nodarījuma izdarīšanu, ir šāda nodarījuma sagatavotājs vai upuris, ir ietverta kādā kategorijā, uz kuru attiecas šī regula.
2. Pieprasījumi veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem attiecas tikai uz meklēšanu, izmantojot daktiloskopiskos datus.
21. pants
Eurodac datu pieejamības nosacījumi Eiropolam
1. Šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā Eiropola izraudzītā iestāde var iesniegt pamatotu elektronisku pieprasījumu par daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar centrālajā datubāzē glabātajiem datiem, - saskaņā ar Eiropola piešķirtajām pilnvarām un vajadzības gadījumā - lai veiktu Eiropola uzdevumus, tikai tad, ja, veicot salīdzināšanu ar daktiloskopiskajiem datiem, kuri tiek glabāti jebkādās informācijas apstrādes sistēmās, kuras Eiropolam ir tehniski un likumīgi pieejamas, netiek noteikta datu subjekta identitāte un ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:
a)
salīdzināšana ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, un tas nozīmē, ka pastāv svarīgi ar sabiedrības drošību saistīti apsvērumi, kuru dēļ meklēšana datubāzē ir samērīga;
b)
salīdzināšana ir vajadzīga konkrētā lietā; (t.i. sistemātisku salīdzināšanu neveic); un
c)
ir pamatots iemesls uzskatīt, ka salīdzināšana būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem. Šādi iemesli ir jo īpaši pamatoti tad, ja rodas pamatotas aizdomas par to, ka persona, kas izdarījusi teroristisku vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, tiek turēta aizdomās par šādu nodarījumu izdarīšanu vai ir šāda nodarījuma sagatavotājs vai upuris, ir ietverta kādā kategorijā, uz kuru attiecas šī regula.
2. Pieprasījumi veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem attiecas tikai uz daktiloskopisko datu salīdzināšanu.
3. Informāciju, ko Eiropols ieguvis, veicot salīdzināšanu ar Eurodac datiem, var apstrādāt tikai tad, ja šādas informācijas izcelsmes dalībvalsts ir devusi tam atļauju. Šādu atļauju saņem ar attiecīgās dalībvalsts Eiropola valsts nodaļas starpniecību.
22. pants
Komunikācija starp izraudzītajām iestādēm, verificējošām iestādēm un valstu piekļuves punktiem
1. Neskarot 26. pantu, jebkāda komunikācija starp izraudzītajām iestādēm, verificējošām iestādēm un valstu piekļuves punktiem ir droša un notiek elektroniski.
2. Šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā dalībvalsts digitāli apstrādā pirkstu nospiedumus un pārsūta tos tādā datu formātā, kā minēts I pielikumā, lai nodrošinātu, ka, izmantojot datorizētu pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmu, var veikt salīdzināšanu.
VII NODAĻA
DATU APSTRĀDE, DATU AIZSARDZĪBA UN UZTICAMĪBA
23. pants
Atbildība datu apstrādes jomā
1. Izcelsmes dalībvalsts nodrošina, ka:
a)
pirkstu nospiedumus ņem likumīgi;
b)
daktiloskopiskos datus, kā arī pārējos datus, kas minēti 11. pantā, 14. panta 2. punktā un 17. panta 2. punktā, uz centrālo sistēmu nosūta likumīgi;
c)
dati ir precīzi un atjaunināti, kad tos pārsūta uz centrālo sistēmu;
d)
neskarot aģentūras uzdevumus, datus centrālajā sistēmā ievada, glabā, labo un dzēš likumīgi;
e)
centrālās sistēmas pārsūtītos daktiloskopisko datu salīdzinājumu iznākumus apstrādā likumīgi.
2. Saskaņā ar 34. pantu izcelsmes dalībvalsts nodrošina 1. punktā minēto datu drošību pirms pārsūtīšanas uz centrālo sistēmu un tās laikā, kā arī no centrālās sistēmas saņemto datu drošību.
3. Izcelsmes dalībvalsts atbild par galīgo datu identificēšanu saskaņā ar 25. panta 4. punktu.
4. Aģentūra nodrošina, ka centrālo sistēmu izmanto saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. Aģentūra jo īpaši:
a)
pieņem attiecīgus pasākumus, kas garantē, ka personas, kas strādā ar centrālo sistēmu, izmanto tajā ievadītos datus vienīgi saskaņā ar Eurodac mērķi, kas paredzēts 1. pantā;
b)
veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu centrālās sistēmas drošību saskaņā ar 34. pantu;
c)
nodrošina, ka vienīgi personām, kam atļauts strādāt ar centrālo sistēmu, ir piekļuve tai, neskarot Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja kompetenci.
Aģentūra informē Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju par pasākumiem, kurus tā pieņem saskaņā ar pirmo daļu.
24. pants
Pārsūtīšana
1. Pirkstu nospiedumus digitāli apstrādā un pārsūta I pielikumā minētajā datu formātā. Ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, aģentūra nosaka tehniskās prasības attiecībā uz datu formātu, kādā tos savstarpēji pārsūta dalībvalstis un centrālā sistēma. Aģentūra nodrošina to, lai dalībvalstu pārsūtītos daktiloskopiskos datus varētu salīdzināt datorizētajā pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmā.
2. Datus, kas minēti 11. pantā, 14. panta 2. punktā un 17. panta 2. punktā, dalībvalstis pārsūta elektroniskā veidā. Datus, kas minēti 11. pantā un 14. panta 2. punktā, automātiski ievada centrālajā sistēmā. Ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, aģentūra nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu datu pienācīgu pārsūtīšanu elektroniskā veidā starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu.
3. Atsauces numurs, kas minēts 11. panta d) punktā, 14. panta 2. punkta d) apakšpunktā, 17. panta 1. punktā un 19. panta 1. punktā, ļauj nepārprotami attiecināt datus uz konkrēto personu un dalībvalsti, kura nosūta šos datus. Turklāt tas ļauj noteikt, vai šādi dati attiecas uz tādu personu, kas minēta 9. panta 1.punktā, 14. panta 1. punktā vai 17. panta 1. punktā.
4. Atsauces numurs sākas ar identifikācijas burtu vai burtiem, kas saskaņā ar I pielikumā minēto normu norāda uz dalībvalsti, kura nosūta datus. Identifikācijas burtam vai burtiem seko norāde uz kategoriju, pie kādas pieder attiecīgā persona, vai uz pieprasījumu. Ar ciparu "1" apzīmēti dati, kas attiecas uz tādām personām, kas minētas 9. panta 1. punktā, cipars "2" attiecas uz tādām personām, kas minētas 14. panta 1. punktā, cipars "3" attiecas uz tādām personām, kas minētas 17. panta 1. punktā, cipars "4" attiecas uz 20. pantā minētajiem pieprasījumiem, cipars "5" attiecas uz 21. pantā minētajiem pieprasījumiem un cipars "9" attiecas uz 29. pantā minētajiem pieprasījumiem.
5. Aģentūra nosaka dalībvalstīm nepieciešamās tehniskās procedūras, lai nodrošinātu to, ka centrālā sistēma saņem nepārprotamus datus.
6 Centrālā sistēma apstiprina pārsūtīto datu saņemšanu, cik drīz vien iespējams. Minētajā nolūkā aģentūra nosaka vajadzīgās tehniskās prasības, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis pieprasījuma gadījumā saņem apstiprinājumu par saņemšanu.
25. pants
Salīdzināšana un rezultātu pārsūtīšana
1. Dalībvalstis nodrošina daktiloskopisko datu pārsūtīšanu pienācīgā kvalitātē, lai tos salīdzinātu datorizētajā pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmā. Ciktāl ir jānodrošina, lai centrālās sistēmas veiktās salīdzināšanas rezultātiem būtu ļoti augsta precizitātes pakāpe, aģentūra definē attiecīgo kvalitāti, kādā jābūt pārsūtītajiem daktiloskopiskajiem datiem. Centrālā sistēma pārbauda pārsūtīto daktiloskopisko datu kvalitāti, cik drīz vien iespējams. Ja daktiloskopiskos datus nav iespējams salīdzināt datorizētajā pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmā, centrālā sistēma informē attiecīgo dalībvalsti. Tad minētā dalībvalsts pārsūta pienācīgas kvalitātes daktiloskopiskos datus, izmantojot to pašu atsauces ciparu kā iepriekšējai daktiloskopisko datu kopai.
2. Centrālā sistēma veic datu salīdzināšanu tādā secībā, kādā ir pienākuši pieprasījumi. Katru pieprasījumu apstrādā 24 stundās. Dalībvalsts tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, var pieprasīt veikt īpaši steidzamas salīdzināšanas vienas stundas laikā. Ja šādus termiņus nav iespējams ievērot tādu apstākļu dēļ, kas nav aģentūras kompetencē, tad centrālā sistēma šo pieprasījumu apstrādā prioritāri, tiklīdz beidzas minētie apstākļi. Šādos gadījumos, ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, aģentūra nosaka kritērijus, lai nodrošinātu pieprasījumu prioritāru izskatīšanu.
3. Ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, aģentūra nosaka darbības kārtību saņemto datu apstrādei un salīdzināšanas rezultātu pārsūtīšanai.
4. Salīdzinājuma rezultātus nekavējoties pārbauda daktiloskopijas eksperts saņēmējā dalībvalstī, kā noteikts saskaņā ar dalībvalsts noteikumiem, un šis eksperts ir īpaši apmācīts par šajā regulā paredzēto pirkstu nospiedumu veidu salīdzināšanu. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā galīgo identifikāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 604/2013 34. pantu veic izcelsmes dalībvalsts sadarbībā ar pārējām attiecīgajām dalībvalstīm.
No centrālās sistēmas saņemtās ziņas par citiem datiem, kas izrādījušies neuzticami, dzēš, tiklīdz konstatē, ka dati ir neuzticami.
5. Ja saskaņā ar 4. punktu veiktajā galīgajā identifikācijā atklājas, ka no centrālās sistēmas saņemtais salīdzināšanas rezultāts neatbilst salīdzināšanai nosūtītajiem daktiloskopiskajiem datiem, dalībvalstis nekavējoties dzēš salīdzināšanas rezultātu un paziņo par to Komisijai un aģentūrai pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā pēc trim darba dienām.
26. pants
Saziņa starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu
Pārsūtot datus starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu, izmanto komunikācijas infrastruktūru. Ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, aģentūra nosaka tehniskās procedūras, kas nepieciešamas komunikācijas infrastruktūras izmantošanai.
27. pants
Piekļuve Eurodac ievadītiem datiem, to labošana vai dzēšana
1. Izcelsmes dalībvalstij ir piekļuve datiem, kurus tā pārsūtījusi un ievadījusi centrālajā sistēmā saskaņā ar šo regulu.
Neviena dalībvalsts nevar veikt meklēšanas darbības datos, kurus pārsūtījusi cita dalībvalsts, ne arī saņemt šādus datus, izņemot datus, kas iegūti 9. panta 5. punktā minētā salīdzinājuma rezultātā.
2. Dalībvalstu iestādes, kam saskaņā ar šā panta 1. punktu ir piekļuve centrālajā sistēmā ievadītiem datiem, ir tās, kuras izraudzījusi katra dalībvalsts 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā. Veicot minēto izraudzīšanos, konkrēti nosaka, kura vienība ir atbildīga par to uzdevumu veikšanu, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu. Katra dalībvalsts nekavējoties nosūta Komisijai un aģentūrai sarakstu, kur uzskaitītas minētās vienības, un visus grozījumus tajā. Aģentūra publicē konsolidēto sarakstu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja sarakstā ir grozījumi, aģentūra vienu reizi gadā tiešsaistē publicē atjauninātu konsolidētu sarakstu.
3. Tikai izcelsmes dalībvalstij ir tiesības grozīt datus, ko tā pārsūtījusi uz centrālo sistēmu, šādus datus labojot vai papildinot, vai dzēst tos; izņēmums ir dzēšana, ko veic saskaņā ar 12. panta 2. punktu vai 16. panta 1. punktu.
4. Ja kādai dalībvalstij vai aģentūrai ir pierādījumi, ka centrālajā sistēmā ievadītie dati ir faktiski kļūdaini, tā, tiklīdz iespējams, brīdina par to izcelsmes dalībvalsti.
Ja kādai dalībvalstij ir pierādījumi, kas liecina par to, ka centrālajā sistēmā dati ir ievadīti pārkāpjot šo regulu, tā, tiklīdz iespējams, brīdina par to aģentūru, Komisiju un izcelsmes dalībvalsti. Izcelsmes dalībvalsts pārbauda attiecīgos datus un vajadzības gadījumā nekavējoties tos labo vai dzēš.
5. Aģentūra nepārsūta, ne arī dara kādas trešās valsts iestādēm pieejamus centrālajā sistēmā ievadītus datus. Šis aizliegums neattiecas uz datu pārsūtīšanu trešām valstīm, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 604/2013.
28. pants
Ierakstu glabāšana
1. Aģentūra glabā ierakstus par visām centrālajā sistēmā veiktajām datu apstrādes darbībām. Šie ieraksti rāda piekļuves mērķi, dienu un laiku, pārsūtītos datus, datus, kas izmantoti meklēšanas nolūkā, kā arī tās vienības nosaukumu, kas ievadījusi vai ieguvusi datus, un atbildīgās personas.
2. Šā panta 1. punktā minētos ierakstus var izmantot vienīgi, lai pārbaudītu, vai datu apstrāde bijusi atļauta attiecībā uz datu aizsardzību, kā arī, lai nodrošinātu datu drošību saskaņā ar 34. pantu. Tiem ir jābūt aizsargātiem ar attiecīgiem pasākumiem pret neatļautu piekļuvi, un tos dzēš pēc gada pēc tam, kad ir beidzies 12. panta 1. punktā un 16. panta 1. punktā minētais glabāšanas laiks, ja vien tie nav vajadzīgi jau sāktām kontroles procedūrām.
3. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu mērķus, kas šā panta 1. un 2. punktā noteikti attiecībā uz tās valsts sistēmu. Turklāt katra dalībvalsts reģistrē darbiniekus, kas ir pienācīgi pilnvaroti ievadīt vai izgūt datus.
29. pants
Datu subjekta tiesības
1. Personām, uz kurām attiecas 9. panta 1. punkts, 14. panta 1. punkts vai 17. panta 1. punkts, izcelsmes dalībvalsts rakstiski un vajadzības gadījumā mutiski tādā valodā, kādu tās saprot vai kādu tām vajadzētu saprast, paziņo:
a)
par datu apstrādi atbildīgās personas Direktīvas 95/46/EK 2. panta d) punkta nozīmē un tās pārstāvja, ja tāds ir, identitāti;
b)
to, kādā nolūkā to dati tiks apstrādāti Eurodac, tostarp Regulas (ES) Nr. 604/2013 mērķu aprakstu saskaņā ar tās 4. pantu un viegli saprotamu, skaidrā un vienkāršā valodā sagatavotu skaidrojumu par to, ka dalībvalstis un Eiropols tiesībaizsardzības nolūkos var piekļūt Eurodac datiem;
c)
datu saņēmējas personas;
d)
šīs regulas 9. panta 1. punktā vai 14. panta 1. punktā paredzētajām personām - to, ka viņām ir pienākums piekrist pirkstu nospiedumu ņemšanai;
e)
tiesības uz piekļuvi datiem un tiesības pieprasīt, lai tiktu laboti kļūdaini dati, kas attiecas uz šīm personām, vai lai tiktu dzēsti pretlikumīgi apstrādāti dati, kas attiecas uz šīm personām, kā arī tiesības saņemt informāciju par šo tiesību īstenošanas procedūrām, tostarp kontaktinformāciju par personu, kas ir atbildīga par datu apstrādi, un par valsts uzraudzības iestādēm, kas minētas 30. panta 1. punktā.
2. Attiecībā uz personām, uz kurām attiecas 9. panta 1. punkts vai 14. panta 1. punkts, šā panta 1. punktā minēto informāciju sniedz, vēlākais, brīdī, kad ņem šo personu pirkstu nospiedumus.
Attiecībā uz personām, uz kurām attiecas 17. panta 1. punkts, šā panta 1. punktā minēto informāciju sniedz, vēlākais, brīdī, kad datus, kas attiecas uz minēto personu, pārsūta uz centrālo sistēmu. Minēto pienākumu nepiemēro, ja nav iespējas sniegt šādu informāciju vai ja tas prasītu neatbilstīgus pūliņus.
Ja personas, uz kuru attiecas 9.panta 1. punkts, 14.panta 1. punkts un17. panta 1. punkts, ir nepilngadīgas, dalībvalstis sniedz informāciju to vecumam atbilstošā veidā.
3. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 604/2013 44. panta 2. punktā minēto procedūru ir jāsagatavo kopēja brošūra, kas satur vismaz šā panta 1. punktā minēto informāciju un minētās regulas4. panta 1. punktā minēto informāciju.
Brošūra ir skaidra un vienkārša un sastādīta tādā valodā, kādu attiecīgā persona saprot vai kādu tai vajadzētu saprast.
Brošūra ir veidota tā, lai dalībvalstis to varētu papildināt ar dalībvalstij specifisku papildu informāciju. Dalībvalstij specifiskajā informācijā ietver arī informāciju vismaz par datu subjekta tiesībām un iespēju saņemt attiecīgās valsts uzraudzības iestāžu palīdzību, kā arī par datu apstrādi atbildīgās personas un valsts uzraudzības iestāžu biroju kontaktinformāciju.
4. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā katrā dalībvalstī visi datu subjekti saskaņā ar šīs valsts likumiem, noteikumiem un procedūrām var izmantot tiesības, kas paredzētas Direktīvas 95/46/EK 12. pantā.
Neskarot pienākumu sniegt citu informāciju saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 12. panta a) punktu, datu subjektam ir tiesības uz to, ka tam dara zināmus par viņu centrālajā sistēmā ievadītus datus, kā arī dalībvalsti, kas tos pārsūtījusi uz centrālo sistēmu. Šādu piekļuvi datiem var piešķirt tikai dalībvalsts.
5. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā katrā dalībvalstī jebkura persona var prasīt, lai tiktu izlaboti faktiski kļūdaini dati vai lai tiktu izdzēsti dati, kas ievadīti nelikumīgi. Labošanu un dzēšanu bez pārmērīgas kavēšanās veic dalībvalsts, kas saskaņā ar saviem likumiem, noteikumiem un procedūrām pārsūtījusi šos datus.
6. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā - ja labošanas vai dzēšanas tiesības tiek izmantotas kādā citā dalībvalstī nekā tajā vai tajās, kas pārsūtījušas datus, šīs dalībvalsts iestādes sazinās ar attiecīgajām dalībvalsts vai dalībvalstu iestādēm, kas pārsūtījušas datus, lai pēdējās minētās iestādes varētu pārbaudīt, vai šie dati ir precīzi un vai to pārsūtīšana un ievadīšana centrālajā sistēmā bijusi likumīga.
7. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā - ja izrādās, ka centrālajā sistēmā ievadītie dati ir faktiski kļūdaini vai ievadīti nelikumīgi, dalībvalsts, kura tos pārsūtījusi, labo vai dzēš šos datus saskaņā ar 27. panta 3. punktu. Šī dalībvalsts rakstiski un bez pārmērīgas kavēšanās apliecina datu subjektam, ka tā ir labojusi vai dzēsusi datus par viņu.
8. Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajā nolūkā - ja datu pārsūtītāja valsts nepiekrīt, ka centrālajā sistēmā ievadītie dati ir faktiski kļūdaini vai ievadīti pretlikumīgi, tā rakstiski un bez pārmērīgas kavēšanās izskaidro datu subjektam, kāpēc tā nav gatava labot vai dzēst šos datus.
Minētā dalībvalsts tāpat sniedz datu subjektam sīkākas ziņas par pasākumiem, ko tā var veikt, ja datu subjekts nepieņem sniegto paskaidrojumu. Tās ietver informāciju par to, kā celt prasību vai vajadzības gadījumā iesniegt sūdzību minētās dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās, kā arī informāciju par finansiālu vai cita veida palīdzību, ko datu subjekts var saņemt saskaņā ar šīs dalībvalsts likumiem, noteikumiem un procedūrām.
9. Visos pieprasījumos, kas iesniegti saskaņā ar 4. un 5. punktu, ir visas nepieciešamās ziņas, kas vajadzīgas datu subjekta identificēšanai, pirkstu nospiedumus ieskaitot. Šādus datus izmanto vienīgi tam, lai īstenotu tiesības, kas minētas 4. un 5. punktā, un pēc tam nekavējoties dzēš.
10. Dalībvalstu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai 5., 6. un 7. punktā paredzētās tiesības tiktu īstenotas bez kavēšanās.
11. Ja persona saskaņā ar 4. punktu pieprasa datus, kas uz viņu attiecas, kompetentā iestāde veic uzskaiti rakstiska dokumenta veidā par to, ka šāds pieprasījums ir veikts un kam tas ticis adresēts, un nekavējoties dara valsts uzraudzības iestādēm pieejamu minēto dokumentu.
12. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā katrā dalībvalstī valsts uzraudzības iestāde saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. panta 4. punktu pēc datu subjekta lūguma palīdz datu subjektam īstenot savas tiesības.
13. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā valsts uzraudzības iestāde datu pārsūtītājā dalībvalstī un valsts uzraudzības iestāde dalībvalstī, kur atrodas datu subjekts, palīdz šai iepriekš minētajai personai, ja tā to prasa, sniedzot padomu par to, kā īstenot savas tiesības izlabot vai dzēst attiecīgos datus. Abas valsts uzraudzības iestādes sadarbojas šajā nolūkā. Palīdzības pieprasījumus var adresēt valsts uzraudzības iestādei dalībvalstī, kur atrodas datu subjekts un kura tos nosūta iestādei dalībvalstī, kas pārsūtījusi datus.
14. Katrā dalībvalstī jebkura persona drīkst saskaņā ar šīs valsts likumiem, noteikumiem un procedūrām celt prasību vai vajadzības gadījumā iesniegt sūdzību šīs dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās, ja minētajai personai liegtas piekļuves tiesības, kas paredzētas 4. punktā.
15. Katra persona drīkst saskaņā ar likumiem, noteikumiem un procedūrām dalībvalstī, kas pārsūtījusi datus, celt prasību vai vajadzības gadījumā iesniegt sūdzību šīs dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās sakarā ar datiem, kas attiecībā uz viņu ievadīti centrālajā sistēmā, lai īstenotu savas tiesības saskaņā ar 5. punktu. Visu šīs procedūras laiku ir spēkā valsts uzraudzības iestāžu pienākums palīdzēt un, ja datu subjekts to lūdz, sniegt tam padomu saskaņā ar 13. punktu.
30. pants
Valsts uzraudzības iestāžu veiktā uzraudzība
1. Šīs regulas 1. panta 1. punktā izklāstītajā nolūkā katra dalībvalsts nodrošina to, ka valsts uzraudzības iestāde vai iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. panta 1. punktu, neatkarīgi un saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem uzrauga to, vai personas datu apstrādi, ieskaitot to pārsūtīšanu uz centrālo sistēmu, konkrētā dalībvalsts veic likumīgi saskaņā ar šo regulu.
2. Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās valsts uzraudzības iestāde var lūgt padomu personām, kam ir pietiekamas zināšanas par daktiloskopiskajiem datiem.
31. pants
Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja īstenotā uzraudzība
1. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs pārliecinās, vai datu apstrādes darbības saistībā ar Eurodac, jo īpaši aģentūras veiktās darbības, tiek veiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 un šo regulu.
2. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka vismaz reizi trijos gados tiek veikta aģentūras veikto personas datu apstrādes darbību revīzija saskaņā ar starptautiskiem revīzijas standartiem. Šādas revīzijas rezultātus nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, aģentūrai un valstu uzraudzības iestādēm. Pirms ziņojuma pieņemšanas aģentūrai dod iespēju izteikt savus apsvērumus.
32. pants
Valstu uzraudzības iestāžu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja sadarbība
1. Valstu uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, darbojoties katrs savu pilnvaru ietvaros, aktīvi sadarbojas, veicot savus pienākumus, un nodrošina Eurodac koordinētu uzraudzību.
2. Dalībvalstis nodrošina, ka katru gadu 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā neatkarīga iestāde veic revīziju par personas datu apstrādi saskaņā ar 33. panta 2. punktu, tostarp izlases kārtībā analizē pamatotos elektroniskos pieprasījumus.
Šīs revīzijas rezultātus pievieno 40. panta 7. punktā minētajam dalībvalstu gada ziņojumam.
3. Valstu uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, darbojoties katrs savu pilnvaru ietvaros, veic attiecīgās informācijas apmaiņu, palīdz cita citai veikt revīzijas un pārbaudes, izskata šīs regulas interpretācijas vai piemērošanas grūtības, pēta problēmas, kas rodas, īstenojot neatkarīgu uzraudzību vai īstenojot datu subjektu tiesības, izstrādā saskaņotus priekšlikumus visu problēmu kopīgiem risinājumiem un, ja vajadzīgs, veicina izpratni par tiesībām datu aizsardzības jomā.
4. Valstu uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs 3. punktā izklāstītajā nolūkā vismaz divreiz gadā rīko sanāksmi. Šo sanāksmju izmaksas un norisi nodrošina Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Reglamentu pieņem pirmajā sanāksmē. Turpmākās darba metodes izstrādā kopīgi pēc vajadzības. Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un aģentūrai reizi divos gados nosūta kopīgu pārskatu par darbībām.
33. pants
Personas datu aizsardzība tiesībaizsardzības nolūkos
1. Ikviena dalībvalsts nodrošina, ka noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Pamatlēmumu 2008/977/TI, tiek piemēroti arī personas datu apstrādei, ko veic to valsts iestādes šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā.
2. Saskaņā ar Pamatlēmumu 2008/977/TI izraudzītās valstu uzraudzības iestādes uzrauga, lai dalībvalstu veiktā personas datu apstrāde šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstīajā nolūkā, tostarp personas datu pārsūtīšana uz Eurodac un saņemšana no Eurodac, būtu likumīga.
3. Datu apstrāde, ko Eiropols veic saskaņā ar šo regulu, notiek atbilstīgi Lēmumam 2009/371/TI, un to uzrauga neatkarīgs, ārējs datu aizsardzības uzraudzītājs. Datu apstrādei, ko Eiropols veic saskaņā ar šo regulu, piemēro minētā lēmuma 30., 31. un 32. pantu. Neatkarīgais, ārējais datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, lai netiktu pārkāptas indivīdu tiesības.
4. Personas datus, kas saskaņā ar šo regulu iegūti no Eurodac 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā, apstrādā vienīgi nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt konkrētu gadījumu, saistībā ar kuru minētā dalībvalsts vai Eiropols ir pieprasījis datus.
5. Centrālā sistēma, izraudzītās un verificējošās iestādes un Eiropols glabā datus par veikto meklēšanu, lai ļautu valsts datu aizsardzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam pārraudzīt datu apstrādes atbilstību Savienības datu aizsardzības noteikumiem, tostarp lai sagatavotu 40. panta 7. punktā minētos gada ziņojumus. Personas datus, kas meklēti citos nolūkos, un datus par veikto meklēšanu pēc viena mēneša izdzēš no visām valstu un Eiropola datnēm, ja vien attiecīgajai dalībvalstij vai Eiropolam šie dati nav nepieciešami saistībā ar konkrētu kriminālizmeklēšanu, kura tobrīd norisinās un kuras vajadzībām attiecīgā dalībvalsts vai Eiropols ir pieprasījis šos datus.
34. pants
Datu drošība
1. Izcelsmes dalībvalsts garantē datu drošību pirms to pārsūtīšanas uz centrālo sistēmu un pārsūtīšanas laikā.
2. Katra dalībvalsts attiecībā uz visiem datiem, kurus apstrādā to kompetentās iestādes saskaņā ar šo regulu, pieņem nepieciešamos pasākumus, tostarp drošības plānu, lai:
a)
fiziski aizsargātu datus, tostarp izstrādājot ārkārtas rīcības plānus kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;
b)
liegtu nepiederošām personām piekļuvi valsts iekārtām, kurās dalībvalsts veic darbības saskaņā ar Eurodac mērķiem (piekļuves kontrole iekārtām);
c)
novērstu datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu nesēju izņemšanu (datu nesēju kontrole);
d)
novērstu datu nesankcionētu ievadīšanu, kā arī liegtu glabāto personas datu nesankcionētu apskati, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole);
e)
novērstu datu nesankcionētu apstrādi Eurodac, kā arī Eurodac apstrādātu datu nesankcionētu grozīšanu vai dzēšanu (datu ievades kontrole);
f)
nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas piekļūt Eurodac, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības, izmantojot tikai individuālas un unikālas lietotāju ID un konfidenciālus piekļuves režīmus (datu piekļuves kontrole);
g)
nodrošinātu to, ka visas iestādes, kurām ir tiesības piekļūt Eurodac, izstrādā profilus, kuros aprakstītas to personu funkcijas un pienākumi, kas ir pilnvarotas piekļūt datiem, tos ievadīt, atjaunināt, dzēst un meklēt, un pēc Direktīvas 95/46/EK 28. pantā un Pamatlēmuma 2008/977/TI 25. pantā minēto valsts uzraudzības iestāžu lūguma nekavējoties dara tām pieejamus minētos profilus (personālie profili) un visu citu attiecīgo informāciju, ko minētās iestādes var pieprasīt uzraudzības mērķiem;
h)
nodrošinātu to, ka var verificēt un noteikt, kurām struktūrām personas datus var pārsūtīt, izmantojot datu komunikācijas aprīkojumu (komunikācijas kontrole);
i)
nodrošinātu iespēju verificēt un noteikt, kādi dati ir apstrādāti Eurodac, kad, kas un kādam mērķim tos ir apstrādājis (datu reģistrēšanas kontrole);
j)
nodrošinātu to, ka personas datu pārsūtīšanas uz Eurodac vai no tās vai datu nesēju transportēšanas laikā nav iespējama personas datu nesankcionēta nolasīšana, kopēšana, grozīšana vai dzēšana, to jo īpaši nodrošinot ar attiecīgiem šifrēšanas paņēmieniem (transportēšanas kontrole);
k)
uzraudzītu šajā punktā minēto drošības pasākumu efektivitāti un veiktu nepieciešamos organizatoriskos pasākumus, lai veiktu iekšējo uzraudzību un nodrošinātu atbilstību šim lēmumam (pašrevīzija), un 24 stundās automātiski noteiktu jebkādus attiecīgus notikumus, kas saistīti ar b) līdz j) punktos norādīto pasākumu piemērošanu un kas varētu norādīt uz drošības apdraudējuma rašanos.
3. Dalībvalstis informē aģentūru par savās sistēmās konstatētajiem drošības apdraudējumiem. Aģentūra informē dalībvalstis, Eiropolu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, ja radušies drošības apdraudējumi. Attiecīgās dalībvalstis, aģentūra un Eiropols drošības apdraudējuma laikā sadarbojas.
4. Aģentūra veic nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu mērķus, kas 2. punktā noteikti attiecībā uz Eurodac darbību, tostarp drošības plāna pieņemšanu.
35. pants
Datu pārsūtīšanas aizliegums trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai privātām struktūrām
1. Personas datus, ko dalībvalsts vai Eiropols saskaņā ar šo regulu iegūst no centrālās sistēmas, nenosūta, kā arī nedara pieejamus nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātai struktūrai, kas izveidota Savienībā vai ārpus tās. Šis aizliegums tiek piemērots arī tad, ja minētos datus turpina apstrādāt valsts līmenī vai starp dalībvalstīm Pamatlēmuma 2008/977/TI 2. panta b) punkta nozīmē.
2. Personas dati, kuru izcelsmes vieta ir kāda no dalībvalstīm un ar kuriem dalībvalstis pēc pozitīva iznākuma iegūšanas apmainās 1. panta 2. pantā izklāstītajos nolūkā, netiek pārsūtīti trešām valstīm, ja ir nopietns risks, ka šādas pārsūtīšanas rezultātā datu subjektam var draudēt spīdzināšana, necilvēcīga un pazemojoša attieksme vai sods, vai jebkāds cits personas pamattiesību pārkāpums.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētie aizliegumi neskar dalībvalstu tiesības pārsūtīt šādus datus trešām valstīm, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 604/2013.
36. pants
Reģistrēšana un dokumentēšana
1. Katra dalībvalsts un Eiropols nodrošina, ka visas datu apstrādes darbības saistībā ar pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem 1. panta 2. punktā izklāstītajos nolūkā tiek reģistrētas un dokumentētas, lai varētu pārbaudīt, vai pieprasījums atbilst nosacījumiem, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību, datu integritāti un drošību, un lai varētu veikt pašuzraudzību.
2. Ierakstā vai dokumentācijā visos gadījumos ir sniegta šāda informācija:
a)
salīdzināšanas pieprasījuma konkrētais mērķis, tostarp norāde par to, vai tas attiecas uz teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, savukārt Eiropols norāda salīdzināšanas pieprasīšanas konkrēto mērķi;
b)
norādītos pamatotos iemeslus, lai neveiktu salīdzināšanu ar citām dalībvalstīm atbilstīgi Lēmumam 2008/615/TI un saskaņā ar šīs regulas 20. panta 1. punktu;
c)
atsauce uz valsts datni;
d)
datums un konkrēts laiks, kad valsts piekļuves punkts centrālajai sistēmai ir nosūtījis pieprasījumu veikt salīdzināšanu;
e)
tās iestādes nosaukums, kura ir pieprasījusi piekļuvi salīdzināšanas nolūkā, un atbildīgās personas vārds un uzvārds, kura iesniedza pieprasījumu un apstrādāja datus;
f)
vajadzības gadījumā 19. panta 3. punktā minētās steidzamās procedūras izmantošana un lēmums, kas pieņemts attiecībā uz ex-post verifikāciju;
g)
salīdzināšanas mērķiem izmantotie dati;
h)
saskaņā ar valsts noteikumiem vai Lēmumu Nr. 2009/371/TI tās amatpersonas pazīšanas zīme, kura veica meklēšanu, un tās amatpersonas pazīšanas zīme, kas lika datus meklēt vai iesniegt.
3. Reģistrus un dokumentāciju izmanto tikai, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību saistībā ar datu aizsardzību un lai nodrošinātu datu integritāti un drošību. Šīs regulas 40. pantā minētajai uzraudzībai un novērtēšanai drīkst izmantot tikai ierakstus, kas neietver personas datus. Kompetentajām valsts uzraudzības iestādēm, kuras ir atbildīgas par to, lai pārbaudītu, vai pieprasījums atbilst nosacījumiem, un lai uzraudzītu datu apstrādes likumību un datu integritāti un drošību, pēc to pieprasījuma nodrošina piekļuvi šiem ierakstiem, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus.
37. pants
Atbildība
1. Katra persona vai katra dalībvalsts, kam nodarīts kaitējums sakarā ar kādu nelikumīgu datu apstrādes darbību vai kādu darbību, kas nesaskan ar šo regulu, ir tiesīga saņemt kompensāciju no dalībvalsts, kas atbild par nodarīto kaitējumu. Šo valsti pa daļai vai pilnīgi atbrīvo no šīs atbildības, ja tā pierāda, ka nav atbildīga par faktu, kas izraisījis kaitējumu.
2. Ja sakarā ar to, ka kāda dalībvalsts nav ievērojusi pienākumus saskaņā ar šo regulu, nodarīts kaitējums centrālajai sistēmai, minēto dalībvalsti sauc pie atbildības par šādu kaitējumu, izņemot gadījumu, kad un ciktāl aģentūra vai cita dalībvalsts nav veikusi pasākumus, lai novērstu kaitējumu vai mazinātu tā ietekmi.
3. Kompensācijas prasījumus pret kādu dalībvalsti par 1. un 2. punktā paredzēto kaitējumu regulē atbildētājas dalībvalsts tiesību aktu noteikumi.
VIII NODAĻA
GROZĪJUMI REGULĀ (ES) Nr. 1077/2011
38. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1077/2011
Regulu (ES) Nr. 1077/2011 groza šādi:
1)
regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:
"5. pants
Ar Eurodac saistītie uzdevumi
Attiecībā uz Eurodac aģentūra veic:
a)
uzdevumus, kas tai uzticēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu 2013. gada 26. jūnijs salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (17); un
b)
uzdevumus saistībā ar mācībām, kā tehniski izmantot Eurodac.
2)
regulas 12. panta 1. punktu groza šādi:
a)
punkta u) un v) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:
"u)
pieņem gada ziņojumu par Eurodac centrālās sistēmas darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 40. panta 1. punktu;
v)
izsaka apsvērumus par Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja revīzijas ziņojumiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. panta 2. punktu, Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. panta 2. punktu un Regulas (ES) Nr. 603/2013 31. panta 2. punktu un nodrošina atbilstošu turpmāku rīcību pēc minētās revīzijas;"
b)
panta x) punktu aizstāj ar šādu:
"x)
vāc statistikas datus par Eurodac centrālās sistēmas darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 8. panta 2. punktu";
c)
panta z) punktu aizstāj ar šādu:
"z)
nodrošina gadskārtēju tādu iestāžu saraksta publikāciju, kuras ir norīkotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 27. panta 2. punktu.";
3)
regulas 15. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
"4. Eiropols un Eurojust drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par SIS II saistībā ar Lēmuma 2007/533/TI piemērošanu. Eiropols drīkst novērotāja statusā piedalīties valdes sanāksmēs arī tad, ja darba kārtībā ir jautājums par VIS saistībā ar Lēmuma 2008/633/TI piemērošanu vai ja darba kārtībā ir jautājums par Eurodac saistībā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošanu.";
4)
regulas 17. pantu groza šādi:
a)
panta 5. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"g)
neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, nosaka konfidencialitātes prasības, lai ievērotu Regulas (EK) Nr. 1987/2006 17. pantu, Lēmuma 2007/533/TI 17. pantu, Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 9. punktu, kā arī Regulas (ES) Nr. 603/2013 4. panta 4. punktu;"
b)
panta 6. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"i)
ziņojumus par katras 12. panta 1. punkta t) apakšpunktā minētās lielapjoma IT sistēmas tehnisko darbību un 12. panta 1. punkta u) apakšpunktā minēto gada pārskatu par Eurodac centrālās sistēmas darbību, pamatojoties uz pārraudzības un izvērtējuma rezultātiem;"
5)
regulas 19. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
"3. Eiropols un Eurojust var iecelt katrs savu pārstāvi SIS II padomdevēju grupā. Eiropols var iecelt vienu pārstāvi arī VIS padomdevēju grupā un Eurodac padomdevēju grupā.".
IX NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
39. pants
Izmaksas
1. Izdevumus, kas saistīti ar centrālās sistēmas un komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību, sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.
2. Izdevumus, kas saistīti ar valsts piekļuves punktiem, un izdevumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu sakarus ar centrālo sistēmu, sedz katra dalībvalsts.
3. Katra dalībvalsts un Eiropols par saviem līdzekļiem izveido un uztur tehnisko infrastruktūru, kas vajadzīga, lai īstenotu šo regulu, un ir atbildīgi par izmaksām, kas saistītas ar salīdzināšanas pieprasījumiem ar Eurodac datiem 1. panta 2. punktā izklāstītajos nolūkos.
40. pants
Gada ziņojums: uzraudzība un novērtēšana
1. Aģentūra iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam gada ziņojumu par centrālās sistēmas darbībām, tostarp par tās tehnisko darbību un drošību. Gada ziņojumā ir ziņas par Eurodac pārvaldību un darbību salīdzinājumā ar kvantitatīviem rādītājiem, kas iepriekš definēti 2. punktā minētajiem mērķiem.
2. Aģentūra gādā par to, lai tiktu ieviestas procedūras, kas ļauj sekot tam, kā darbojas centrālā sistēma salīdzinājumā ar mērķiem saistībā ar rezultātiem, rentabilitāti un pakalpojumu kvalitāti.
3. Tehniskās uzturēšanas, ziņošanas un statistikas nolūkos aģentūrai ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas attiecas uz apstrādes darbībām, kuras veic centrālajā sistēmā.
4. Līdz 2018. gada 20 jūlijs un pēc tam reizi četros gados Komisija iesniedz vispārēju Eurodac darbības izvērtējuma ziņojumu, kurā izvērtē sasniegtos rezultātus, ņemot vērā noteiktos mērķus, un ietekmi uz pamattiesībām, tostarp, vai tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve nav izraisījusi to personu netiešu diskrimināciju, uz kurām attiecas šī regula, un novērtē, vai pamatprincipi būs spēkā arī turpmāk un vai tiks ietekmētas turpmākās darbības, un sniedz jebkādus nepieciešamos ieteikumus. Komisija nosūta novērtējumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Dalībvalstis sniedz aģentūrai un Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai izstrādātu 1. punktā minētos gada ziņojumus.
6. Aģentūra, dalībvalstis un Eiropols Komisijai sniedz informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu 4. punktā minētos novērtējuma ziņojumus. Informācija neapdraud darba metodes, un tajā nav ietverta informācija, kas atklāj izraudzīto iestāžu avotus, darbiniekus vai izmeklēšanas.
7. Ievērojot valstu tiesību aktus par konfidenciālas informācijas publicēšanu, katra dalībvalsts un Eiropols sagatavo gada ziņojumus par to, cik efektīva ir bijusi daktiloskopisko datu salīdzināšana ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības piekļuves nolūkos, un šajos ziņojumos tiek ietverta informācija un statistika par:
-
salīdzināšanas konkrēto mērķi, tostarp par teroristiska nodarījuma vai cita smaga noziedzīga nodarījuma veidu,
-
aizdomu pamatojumu,
-
norādītos pamatotos iemeslus neveikt salīdzināšanu ar citām dalībvalstīm saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI un atbilstoši šīs regulas 20. panta 1. punktam,
-
salīdzināšanas pieprasījumu skaitu,
-
to lietu skaitu un veidu, kurās ir bijusi sekmīga identificēšana, un
-
informāciju par to, cik bieži bija vajadzīgi ārkārtas steidzamības gadījumi un cik bieži tie tika izmantoti, tostarp par gadījumiem, kad verificējošās iestādes veiktajā ex post verifikācijā netika atzīts, ka šāds ārkārtas steidzamības gadījums pastāvēja.
Dalībvalstu un Europola gada ziņojumus nosūta Komisijai līdz katra nākamā gada 30. jūnijam.
8. Pamatojoties uz dalībvalstu un Europola gada ziņojumiem, kas paredzēti 7. punktā, Komisija papildus 4. punktā minētajam vispārējam izvērtējumam apkopo gada ziņojumu par tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi Eurodac datiem un nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.
41. pants
Sodi
Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka centrālajā sistēmā ievadītu datu apstrāde, kas ir pretrunā 1. pantā noteiktajam Eurodac mērķim, tiktu sodīta ar tādiem sodiem, tostarp administratīviem un/vai kriminālsodiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas būtu iedarbīgi, samērīgi un preventīvi.
42. pants
Teritoriālā darbības joma
Šīs regulas noteikumus nepiemēro nevienai teritorijai, uz kuru neattiecas Regula (ES) Nr. 604/2013.
43. pants
Izraudzīto iestāžu un verificējošo iestāžu paziņošana
1. Līdz 2013. gada 20. oktobris katra dalībvalsts Komisijai paziņo savas izraudzītās iestādes, 5. panta 3. punktā minētās operatīvās vienības un savu verificējošo iestādi, un nekavējoties ziņo par jebkādām izmaiņām šai saistībā.
2. Līdz 2013. gada 20. oktobris Eiropols Komisijai paziņo savu izraudzīto iestādi, verificējošo iestādi un valsts piekļuves punktu, ko tas ir izraudzījies, un nekavējoties ziņo par jebkādām izmaiņām šai saistībā.
3. Komisija 1. un 2. punktā minēto informāciju katru gadu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un elektroniskā veidā, kura ir pieejama tiešsaistē un tiek nekavējoties atjaunināta.
44. pants
Pārejas noteikumi
Datiem, kuriem piekļuve centrālajā sistēmā liegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2725/2000/EK 12. pantu, piekļuves aizliegumu noņem, un tos iezīmē saskaņā ar šīs regulas 18. panta 1. punktu 2015. gada 20 jūlijs.
45. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 2725/2000 un Regulu (EK) Nr. 407/2002 atceļ no 2015. gada 20 jūlijs.
Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā.
46. pants
Stāšanās spēkā un piemērojamība
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šo regulu piemēro no 2015. gada 20 jūlijs.
Dalībvalstis paziņo Komisijai un aģentūrai, tiklīdz tās ir veikušas tehniskos pasākumus, lai nosūtītu datus uz centrālo sistēmu, bet ne vēlāk kā 2015. gada 20 jūlijs.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Briselē, 2013. gada 26. jūnijs