PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1269/2012
(2012. gada 21. decembris),
ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu arī Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums 24,1 % apmērā importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem Krievijā, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem Krievijā noteica atlikušo maksājuma likmi 35,8 % apmērā. Galīgais antidempinga maksājums, kas grupai noteikts, pamatojoties uz notiekošo pārskatīšanas izmeklēšanu, OAO TMK (“TMK Grupa” vai “pieteikuma iesniedzējs”), kuras sastāvā ir OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works, bija 35,8 %, proti, atlikusī maksājuma likme.
(2)
Ar Regulu (EK) Nr. 812/2008 (3) Padome pēc starpposma pārskatīšanas uzsākšanas, kuru pieprasījusi TMK Grupa saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“pārskatīšanas izmeklēšana”), noteica jaunu TMK Grupai piemērojamu galīgu antidempinga maksājumu konkrētu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam 27,2 % apmērā.
(3)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas (“termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012 (4) saglabāja pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 bija noteikti Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam.
(4)
Tādēļ pašlaik spēkā esošie pasākumi ir tie, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012. TMK Grupai, kuras sastāvā ir OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works, piemēro antidempinga maksājumu 27,2 % apmērā.
1.2. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(5)
Komisija 2011. gada 14. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (5) informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam.
(6)
Šī pārskatīšana, kas attiecās vienīgi uz dempinga izpēti, tika sākta pēc TMK Grupas iesniegta pamatota pieprasījuma. Pieprasījumā iesniedzējs minēja pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kaitējumu radošu dempingu, vairs nav vajadzīga.
1.3. Iesaistītās personas
(7)
Par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(8)
Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam, kas noteiktajā termiņā sniedza atbildi.
(9)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga līmeni. Pārbaudes apmeklējumus veica pieteikuma iesniedzēja telpās un tā saistītajos tirdzniecības uzņēmumos ZAO TMK Trade House (Maskava), TMK Warehouse Complex LLC (Litkarino), TMK Europe GmbH (Ķelne), TMK Italia s.r.l. (Leko) un TMK Global S.A. (Ženēva).
1.4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(10)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra periodu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(11)
Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā definēts Īstenošanas regulā (ES) Nr. 585/2012, ar kuru tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, t. i., konkrēti Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadi vai caurules (BCC), kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalentā vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulu un ķīmisko analīzi (6), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (“attiecīgais ražojums” vai “BCC”).
2.2. Līdzīgais ražojums
(12)
Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, arī pašreizējā izmeklēšana apstiprināja, ka Krievijā ražotajam un uz Savienību eksportētajam ražojumam, Krievijas iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un Savienības ražotāju ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Imports par dempinga cenām PIP laikā
3.1.1. Normālā vērtība
(13)
Pārdošana iekšējā tirgū tika veikta, izmantojot saistītos uzņēmumus ZAO TMK Trade House un TMK Warehouse, kas BCC ražojumu pārdod tālāk neatkarīgiem pircējiem Krievijā.
(14)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka visiem ražotājiem eksportētājiem iekšzemes pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi.
(15)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai katrs līdzīgā ražojuma veids, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū, ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja PIP laikā kopējais attiecīgā veida ražojumu apjoms, ko pieprasījuma iesniedzējs pārdevis neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā uz Savienību eksportētā salīdzināmā ražojuma veida pārdošanas apjoma.
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu pēc tam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida, kas pārdots reprezentatīvā apjomā, iekšzemes pārdošana ir uzskatāma par notikušu parastos tirdzniecības apstākļos. To pārbaudīja, katram eksportētā attiecīgā ražojuma veidam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nosakot rentablo iekšzemes pārdošanas darījumu īpatsvaru ar neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(17)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza to izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienas vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā to, vai minētā pārdošana bijusi rentabla.
(18)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienas vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu, ņemot vērā tikai rentablos iekšzemes pārdošanas apjomus PIP attiecīgajam ražojuma veidam.
(19)
Normālā vērtība nereprezentatīvajiem ražojuma veidiem (t. i., tiem veidiem, kuru iekšzemes pārdošanas apjoms veidoja mazāk nekā 5 % no eksporta pārdevumiem uz Savienību vai kurus iekšzemes tirgū vispār nepārdeva) tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja pārdošana iekšzemes tirgū bija notikusi, attiecīgajiem ražojuma veidiem tika izmantota peļņa no darījumiem parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū pa ražojuma veidiem. Ja ražojums iekšējā tirgū netika pārdots, tika izmantota vidējā peļņa.
(20)
Attiecībā uz ražošanas izmaksām, jo īpaši enerģijas izmaksām attiecībā uz gāzi, tika pārbaudīts, vai ražotāju eksportētāju maksātās gāzes cenas saprātīgi atspoguļo ar gāzes ražošanu un sadali saistītās izmaksas.
(21)
Konstatēja, ka ražotāju eksportētāju maksātās gāzes iekšzemes cenas ir aptuveni viena trešā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecina, ka iekšzemes gāzes cenas Krievijā bijušas regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos dabasgāzes tirgos. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. Gadījumā, ja nebija pieejamas pietiekami reprezentatīvas, neizkropļotas gāzes cenas attiecībā uz Krievijas iekšējo tirgu, korekcijas saskaņā ar 2. panta 5. punktu tika veiktas, balstoties uz informāciju no citiem attiecīgajiem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, pārdodot to eksportam uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus), koriģējot tās atbilstoši vietējām sadales izmaksām. Waidhaus - lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas samērīgi atspoguļo izmaksas - var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē.
(22)
Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa iebilda, ka gāzes cenas koriģēšana esot pretrunā pamatregulas 2. panta 5. punktam un PTO AD Nolīguma 2.2.1.1. punktam. Kā minēts 21. apsvērumā, konstatēja, ka TMK Grupas maksātās gāzes iekšzemes cenas ir aptuveni viena trešdaļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. TMK Grupas iebildums tika uzskatīts par nepamatotu un pierādījumu trūkuma dēļ noraidīts.
3.1.2. Eksporta cena
(23)
Jāmin tas, ka par dažiem attiecīgā ražojuma eksportētajiem daudzumiem TMK Grupa nav sniegusi informāciju, uzskatīdama, ka šīs BCC neietilpst izmeklēšanas darbības jomā. Ražojuma, par kuru uzskatīts, ka tas neietilpst ražojuma darbības jomā, paraugu šķērsgriezumi pirms un pēc tālākas apstrādes tika uzrādīti Komisijas dienestiem pārbaudes apmeklējumu laikā, taču tos nevar uzskatīt par neapstrīdamiem pierādījumiem.
(24)
Izpētot šo jautājumu, tika noskaidrots, ka minētās BCC ietilpst ražojuma darbības jomā. Tādēļ attiecīgie eksporta darījumi tika ņemti vērā dempinga aprēķinos.
(25)
2012. gada 9. novembra uzklausīšanā, ko vadīja uzklausīšanas amatpersona, TMK Grupa norādīja, ka tā galvenokārt vēlas apspriest klasifikācijas jautājumu, kas minēts informācijas paziņošanas dokumentā un kura dēļ pēc tās domām tās antidempinga starpība palielinājusies par apmēram 13-14 %. TMK Grupa pauda izbrīnu par to, ka minētie ražojumi tika uzskatīti par ietilpstošiem izmeklēšanas darbības jomā un atkārtoti minēja, ka par šiem eksportētajiem daudzumiem nav sniegta informācija, jo šie ražojumi ir cauruļu sagataves, nevis caurules, un tādēļ pēc tās domām tie neietilpst ražojuma darbības jomā. Tā turklāt norādīja, ka šo jautājumu Komisijas dienesti ļoti īsi pētījuši pārbaudes apmeklējuma laikā. Šajā ziņā jāmin, ka TMK Grupa pati kādā 2012. gada 31. augusta iesniegumā rakstīja, ka “jautājums, vai cauruļu sagataves, kas atbilst KN kodam 7304 59 10, būtu jāiekļauj izmeklēšanas darbības jomā, tika pamatīgi pētīts izmeklēšanas laikā”. Patiesībā gan Eiropas tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejai (“ESTA”), gan TMK Grupai vairākas reizes ir bijusi laba iespēja izteikt viedokli par šo jautājumu. Turklāt jāmin, ka Komisijas dienesti ar TMK saistītiem importētājiem pieprasīja aizpildīt anketas pielikumu un pārbaudes apmeklējumā saņemto informāciju pārbaudīja, lai savāktu visu nepieciešamo informāciju. Apgalvojums, ka šo jautājumu Komisijas dienesti “īsi” pētījuši pārbaudes apmeklējuma laikā un ka minētie ražojumi tikuši uzskatīti par ietilpstošiem ražojuma darbības jomā, ir nepareizs un tādēļ tika noraidīts.
(26)
Vēl TMK Grupa norādīja, ka šo eksporta daudzumu iekļaušana bijusi neatļauta un nepamatota, jo Komisijas dienesti nav spējuši pierādīt, ka caurules nav neapstrādātas, un secinājumi, kas šīs cauruļu sagataves ir pusfabrikāti (jeb daļēji apstrādāti ražojumi), nav pamatoti.
(27)
Pirmkārt jāatgādina, ka ražojumi, kurus klasificē ar KN kodu 7304 39 10 un 7304 59 10, ir “dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju cauruļvadi, caurules un dobie profili”, kas ir “neapstrādāti, taisni un ar vienmērīgu sieniņu biezumu, izmantošanai galvenokārt cita šķērsgriezuma un sieniņu biezuma cauruļvadu un cauruļu un ražošanā”. Apakšpozīciju 7304 39 10 un 7304 59 10 skaidrojumos norādīts, ka pie tām pieder “bezšuvju tērauda caurules, ko iegūst caurkalšanā un karstajā velmēšanā vai caurkalšanā un karstajā stiepšanā; tās parasti sauc par sagatavēm. Tās ir paredzētas cita šķērsgriezuma un sieniņu biezuma cauruļu izgatavošanai ar mazākām izmēru pielaidēm. To gali ir apgriezti vai gludapgriezti, bet citādi tās ir neapstrādātas. To ārējā un iekšējā virsma ir nelīdzena un nespīdīga. Tās nav ne eļļotas, ne pārklātas ar cinku, ne lakotas”. Ievērojot TMK Grupas un ESTA minētos apsvērumus un pamatojoties uz virkni dokumentu, kas iegūti pārbaudes apmeklējumu laikā (pircēju pasūtījumi un specifikācijas, starpuzņēmumu līgumi, saistītu importētāju izdoti rēķini, ISO 9809-1 standarta apraksts), šīs caurules patiesi ir pusfabrikāti tādā ziņā, ka tām ir jāatbilst konkrētām prasībām un specifikācijām, piemēram, “augstākās kvalitātes (SS) karsti apstrādātas caurules cilindriem, no 34CrMo4 tipa tērauda, atbilstoši UNI EN 10083-1 un DIN 1629, atkvēlinātas un gludapgrieztas, ar pasūtījumā noteiktajiem izmēriem”. Turklāt citas prasības, kas minētas pircēju pasūtījumos un specifikācijās, piemēram, “ultraskaņas testēšana, lai noteiktu iespējamus trūkumus, biezuma pārbaude, apaļās formas un taisnuma pārbaude” arī liecina par to, ka ar šīm caurulēm veikta plašāka apstrāde, kas nav raksturīga sagatavēm.
(28)
TMK Grupa iebilda, ka tādas iezīmes kā “atkvēlināts” un “gludapgriezts” nav minētas attiecīgo KN kodu un paskaidrojošās piezīmes tekstā, ar kura palīdzību nosaka, vai caurule ir neapstrādāta. Šajā ziņā jāmin, ka nodaļu tekstos un attiecīgajās paskaidrojošajās piezīmēs ne vienmēr ir nosauktas visas attiecīgo ražojumu raksturiezīmes. Attiecībā uz tādiem ražojumiem kā šie, kuriem ir dažādu preču veidu raksturiezīmes, klasifikācija ir atkarīga no importēto preču svarīgākajām iezīmēm. Tādēļ, lai gan redzams, ka šīs iezīmes nav starp attiecīgo KN kodu un skaidrojumu tekstā minētajiem kritērijiem, tām tomēr ir nozīme, lai noteiktu to, vai ražojumus var uzskatīt par “neapstrādātiem” un tādējādi ietilpstošiem KN kodu 7304 39 10 un 7304 59 10 darbības jomā.
(29)
TMK Grupa arī apgalvoja, ka minētās caurules nav atlaidinātas, jo tās netika termiski apstrādātas, kā norādīts velmētavas testa sertifikātos. Šajā sakarā jānorāda, ka klienta iepirkuma specifikācijas satur pretrunīgu informāciju, jo tajās minēta ražojuma termiskā apstrāde. Atsauce uz minētajām iepirkuma specifikācijām ir izdarīta citos dokumentos, piemēram, ražotāja deklarācijā, ko izdevusi TMK Grupa, un līgumu specifikācijās, ko parakstījusi TMK Grupa un ar to nesaistīts pircējs.
(30)
Vēl jāmin tas, ka iepriekš minētajos starpuzņēmumu līgumos, ko TMK Grupa bija iesniegusi pārbaudes apmeklējumu laikā, minētie ražojumi sākotnēji bija klasificēti ar citu KN kodu (uz kuru pasākumi attiecas) un pēc tam tika pārvietoti uz citu KN kodu, uz kuru pasākumi neattiecas (arī izmeklēšanas periodā), lai gan, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pircēju pasūtījumi un ražojumu specifikācijas nebija mainījušies. TMK Grupa iebilda, ka šīs KN koda izmaiņas ir nebūtiskas, jo saskaņā ar piemērojamajiem muitas klasifikācijas noteikumiem nozīmīgs ir vienīgi preču objektīvais raksturojums laikā, kad tos importē Savienībā. Lai gan preču objektīvais raksturojums to importēšanas laikā Savienībā ir nozīmīgs elements, TMK Grupa nenoliedz, ka iepriekš klasificējusi ražojumus ar citu KN kodu, uz kuru pasākumi attiecas, un pēc tam veikusi izmaiņas klasificēšanā, lai gan izmaiņas ražojumu specifikācijās nebija notikušas. Tas uzskatāms par vienu no elementiem, kas liek secināt, ka attiecīgie ražojumu veidi ietilpst izmeklēšanas darbības jomā.
(31)
Vēl jāmin, ka nesaistīto pircēju iepirkuma specifikācijas skaidri norādīja uz pusfabrikātiem, nevis uz sagatavēm. Par iepriekšminēto TMK Grupa iebilda, ka muitas klasifikācijas nolūkiem ir pilnīgi nesvarīgi, kā ražojumu apraksta pircējs. Atbildot uz to, jāsaka, ka pircēja izdarītajam ražojuma aprakstam tomēr ir sava nozīme, jo pircējs pasūtījuma veikšanas brīdī noteikti ir informēts par ražojumam piemērojamajām prasībām. Tādēļ apgalvojums, ka pircēja apraksts ir pilnīgi nesvarīgs, ir apšaubāms.
(32)
Secinot var teikt, ka pusfabrikāta bezšuvju tērauda caurulēm, kas ražotas karstajā apstrādē un ko pērk šādu cilindru ražošanai, ir jāatbilst sīkām tehniskām/kvalitātes/izmēru prasībām. Šīs iezīmes pilnīgi noteikti neatbilst jēdzienam “neapstrādāts”, kā minēts KN koda 7304 39 10 un 7304 59 10 paskaidrojošajā piezīmē, un tādēļ TMK Grupas iebildumus par to, ka Komisija, domājams, nepareizi interpretējusi jēdzienu “neapstrādāts”, noraidīja.
(33)
Pretstatā vairākiem iepriekšējiem apgalvojumiem TMK Grupa turklāt iebilda, ka minētie ražojumi, kas tika pārdoti nesaistītam pircējam, bija domāti ne tikai vienam konkrētam pielietojuma veidam, proti, cilindru ražošanai, bet varēja tikt izmantoti tā saucamo precīzijas cauruļu ražošanai. Grupa minēja, ka nesaistītais pircējs vispirms no sagatavēm izgatavo auksti velmētas caurules (jeb precīzijas caurules), kuras pēc tam tiek pārstrādātas, lai iegūtu gāzes cilindrus. Jāsaka, ka šis apgalvojums ir ne vien pretrunā TMK Grupas agrākiem apgalvojumiem, bet arī informācijai, ko ieguva pārbaudes apmeklējumu laikā savāktajos dokumentos. Neņemot vērā iepriekš minēto, jāsaka, ka šis papildu apgalvojums ir jauns, tika iesniegts vēlu un nav pamatots ar pierādījumiem. Turklāt Grupa iesniedza pierādījumus, kas, domājams, liecina, ka nesaistītais pircējs pārdod arī precīzijas caurules. Šie pierādījumi tika iesniegti vēlā izmeklēšanas posmā, pierādījumi attiecās uz laika posmu ilgi pēc PIP beigām, un dokumenti attiecās uz dažādu veidu (vai šķērsgriezumu veidu) auksti velmētiem ražojumiem (caurulēm). Tāpēc minētos apgalvojumus noraidīja.
(34)
Lielāko daļu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību ražotāji eksportētāji ir nosūtījuši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, izmantojot divus saistītus tirdzniecības uzņēmumus, proti, TMK Europe GmbH, kas atrodas Vācijā, un TMK Italia s.r.l., kas atrodas Itālijā. Šā eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, izmantojot tālākpārdošanas cenas, ko saistītajam uzņēmumam PIP faktiski samaksāja pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā vai kas tam bija jāmaksā, attiecīgi koriģējot, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā no ievešanas līdz tālākpārdošanai, un peļņu.
(35)
Nelieli daudzumi neatkarīgiem pircējiem Savienībā tika eksportēti tieši. Tādēļ šo daudzumu eksporta cenas pamatā bija eksporta cenas, kas ir faktiski samaksātas vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
3.1.3. Salīdzinājums
(36)
Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas saistībā ar iepakošanas, transporta izmaksām, kredītizmaksām un antidempinga maksājumiem.
(37)
TMK Grupa pieprasīja ņemt vērā dažus raksturlielumus attiecībā uz BCC izmantotā tērauda kvalitāti, vītnes veidu un pārklājumu, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp iekšzemes tirgū un eksportam pārdotajām BCC.
(38)
Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“ESTA”) iebilda, ka jebkāds pieprasījums mainīt sākotnējā izmeklēšanā vai turpmākās pārskatīšanās izmantoto ražojuma definīciju vai metodiku ir pamatregulas 11. panta 9. punkta pārkāpums un būtu jānoraida.
(39)
Šajā ziņā izmeklēšana atklāja, ka TMK Grupas pieprasījums neskar ražojuma definīciju, bet gan ļauj konstatēt papildu raksturlielumus, kas nodrošina BCC ar vienādām pazīmēm godīgu salīdzinājumu. Turklāt tika konstatēts, ka šie papildu raksturlielumi ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.
(40)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatīja, ka pieprasījums ir atzīstams par pamatotu un iepriekš minētie raksturlielumi ir jāņem vērā.
(41)
TMK Grupa iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu maksājumi par DDP cenu darījumiem (piegādāts ar nodokļu nomaksu) nebūtu jāatņem, nosakot eksporta cenu. Tā iebilst, ka salīdzinājumā ar pēdējo pilno 12 mēnešu periodu pirms antidempinga maksājumu noteikšanas TMK uz Savienību eksportētajām BCC (2005. gada 1. jūlijs -2006. gada 30. jūnijs jeb “pārskata periods”) PIP laikā pieprasītajās cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā maksājums bijis pienācīgi atspoguļots.
(42)
Šajā ziņā konstatēja, ka DDP cenas, kas pieprasītas pirmajiem nesaistītajiem pircējiem, nesedz izmaksas un pat ne antidempinga maksājumus, proti, šie darījumi kopumā nes zaudējumus. Turklāt vēl jāmin, ka, lai gan līdzīgu ražojumu cenas kopš pārskata perioda palielinājušās par apmēram 30 %, izejmateriālu cenas, kas vidēji veido vairāk nekā 50 % no ražošanas izmaksām, minētajā periodā palielinājušās par vairāk nekā 70 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka nav sniegti neapstrīdami pierādījumi tam, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasītajās cenās.
(43)
Vēl jāmin tas, ka pat ja varētu uzskatīt, ka maksājums ir atspoguļots turpmākajās pārdošanas cenās (quod non), pamatregulas 11. panta 10. punktā ir prasība, ka maksājums jāatspoguļo gan tālākpārdošanas cenās, gan turpmākajās pārdošanas cenās.
(44)
Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa joprojām iebilda pret maksājuma atņemšanu no eksporta cenām un turklāt minēja, ka gāzes izmaksu koriģēšana noteikti radījusi, pēc tās domām, mazākus zaudējumus, nesniedzot tam pierādījumus. TMK Grupa saglabāja viedokli par to, ka nav juridiska pamata prasīt, lai EXW eksporta cenas būtu augstākas par ražošanas izmaksām, un atkārtoti minēja, ka pārbaudāmie kritēriji ir vienīgi tas, vai antidempinga maksājumi ir pienācīgi atspoguļoti tālākpārdošanas cenās, kuras pieprasītas nesaistītajiem pircējiem, kuru pirkums bijis saskaņā ar DDP noteikumiem. Tomēr, tā kā DDP cenas, kas pieprasītas pirmajiem nesaistītajiem pircējiem, pat bez gāzes cenas korekcijas nesedza izmaksas, un noteikti ne antidempinga maksājumus, un tā kā izejmateriālu cenas, kuras vidēji veido 50 % no ražošanas izmaksām, tajā pašā periodā, kas minēts iepriekš 42. apsvērumā, palielinājās par vairāk nekā 70 %, ir uzskatāms, ka TMK Grupa nav sniegusi neapstrīdamus pierādījumus tam, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasītajās cenās vai turpmākajās pārdošanas cenās.
(45)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida.
3.1.4. Dempinga starpība
(46)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam katram no ražotājiem eksportētājiem katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. Aprēķinot TMK Grupas ražotāju eksportētāju vienu vidējo svērto dempinga likmi, TMK Grupai ir noteikta viena kopīga dempinga starpība.
(47)
Tādējādi dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, bija 29,6 %. Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa norādīja uz pārrakstīšanās kļūdām dempinga aprēķinos attiecībā uz divām tās ražošanas vienībām. Šīs pārrakstīšanās kļūdas izlaboja, un vidējā svērtā dempinga starpība TMK Grupai ir 28,7 %, nevis 29,6 %.
(48)
Jāmin, ka šī dempinga starpība pretstatā pirmšķietamajiem pierādījumiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā, ir augstāka nekā TMK Grupas nosūtītajam importam patreiz piemērojamais maksājums. Palielinājumam ir vairāki izskaidrojumi: pirmkārt, pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi attiecās vienīgi uz konkrētiem darījumiem, ko veicis viens no trim ražotājiem eksportētājiem. Izrādījās, ka daži no šiem darījumiem neattiecās uz attiecīgo ražojumu. Otrkārt, kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, izmeklēšanas laikā par dažiem attiecīgā ražojuma eksporta darījumiem grupa nav informējusi. Visbeidzot, grupas iebildums par maksājuma ietveršanu izmaksās (sk. 41. līdz 45. apsvērumu) tika noraidīts. Šo elementu apvienojums kopā ar citiem izmeklēšanas laikā pārbaudītiem elementiem lika lemt par dempinga starpības palielināšanu.
4. APSTĀKĻU PĀRMAIŅU ILGLAICĪGUMS
(49)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai ar dempingu saistīto apstākļu pārmaiņas pamatoti var uzskatīt par ilglaicīgām.
(50)
TMK Grupa savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka pastāv ilglaicīgas apstākļu pārmaiņas, jo tā ir veikusi nozīmīgas izmaiņas iekšējā struktūrā un būtiskus ražošanas iekārtu uzlabojumus, kas ietekmējis tās izmaksu struktūru.
(51)
Izmeklēšana liecināja, ka TMK Grupa patiesi veikusi nozīmīgus ieguldījumus, kas uzlabojuši efektivitāti un jaudu. Tomēr, ņemot vērā izejmateriālu cenu pieaugumu un ražojumu klāsta pārmaiņas, proti, vairāk augstvērtīgāku ražojumu, ražošanas izmaksu samazinājums nav pamatots. Uzlabojumi, kas minēti 50. apsvērumā, ir strukturāli, un nav domājams, ka tajos notiks izmaiņas tuvākajā nākotnē.
(52)
Turklāt, tika ņemtas vērā pārmaiņas eksporta cenās uz valstīm ārpus ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un uz ES pēc PIP. Konstatēja, ka identisku ražojumu eksportam uz valstīm ārpus ES cenu līmenis bija salīdzināms ar tā paša perioda eksporta pārdevumu cenām uz ES. Attiecībā uz periodu pēc PIP konstatēja, ka eksporta pārdevumu cenas bija nedaudz augstākas nekā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tas atbilst cenu līmeņa pārmaiņām pasaulē. Tādējādi nav nekādu liecību par to, ka tuvākajā nākotnē būtu paredzamas ievērojamas eksporta cenu svārstības.
5. ANTIDEMPINGA PASĀKUMU GROZĪŠANA
(53)
Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, ir atzīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro TMK Grupas nosūtītā attiecīgā ražojuma importam, un noteikt to 28,7 % apmērā. Grozīto antidempinga maksājumu būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, jo tas ir mazāks par sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību.
(54)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ierakstu tabulā Īstenošanas regulas (ES) Nr. 585/2012 1. panta 2. punktā attiecībā uz OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works aizstāj ar šādu:
“OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 21. decembrī