PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 31. října 2014
o identifikaci univerzálního obchodního jazyka verze 2.1 za účelem odkazování při zadávání veřejných zakázek
(Text s významem pro EHP)
(2014/771/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení,
po konzultaci s Evropskou mnohostrannou platformou pro normalizaci v oblasti IKT a s odvětvovými odborníky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začleněníf“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace informačních a komunikačních technologií v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům stanoveným v příloze II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky zaručuje veřejným orgánům, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikace IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou mnohostrannou platformou pro normalizaci v oblasti IKT zřízenou rozhodnutím Komise (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 22. května 2014 posoudila Evropská mnohostranná platforma pro normalizaci v oblasti IKT univerzální obchodní jazyk verzi 2.1 (UBL 2.1) na základě přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012 a vydala kladné doporučení týkající se jeho identifikace za účelem odkazování při zadávání veřejných zakázek. Posouzení UBL 2.1 bylo následně postoupeno odvětvovým odborníkům, kteří rovněž vydali kladné doporučení týkající se jeho identifikace.
(7)
Univerzální obchodní jazyk verze 2.1 vyvinutý Organizací pro rozvoj strukturovaných informačních standardů je bezplatná knihovna standardních elektronických obchodních dokumentů v jazyce XML (Extensible Markup Language). Je navržen tak, aby byl přímo kompatibilní se stávajícími postupy v oblasti obchodování, práva, auditu a správy záznamů a byl používán ve standardním obchodním rámci, jako je ISO 15000 (ebXML), aby podniky všech velikostí měly k dispozici kompletní normalizovanou infrastrukturu, která umožňuje lépe využít výhod stávajících systémů elektronické výměny dat (EDI).
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Na univerzální obchodní jazyk (Universal Business Language) verze 2.1 vyvinutý Organizací pro rozvoj strukturovaných informačních standardů je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 31. října 2014.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2014. gada 31. oktobris)
par universālās biznesa valodas 2.1. versijas identifikāciju izmantošanai par atsauci publiskajā iepirkumā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/771/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 1. punktu,
pēc apspriešanās Eiropas daudzpusējā ieinteresēto personu forumā par IKT standartizāciju un ar nozares ekspertiem,
tā kā:
(1)
Kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (2), standartizācijai ir svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” atbalstam. Vairākas stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas apliecina, ka produktu un pakalpojumu saderības un sadarbspējas nodrošināšanā, tehnikas attīstības veicināšanā un inovācijas sekmēšanā liela nozīme ir brīvprātīgai standartizācijai produktu vai pakalpojumu tirgos.
(2)
Digitālajā sabiedrībā bez standartizācijas nav iespējams nodrošināt ierīču, lietojumprogrammu, datu repozitoriju, pakalpojumu un tīklu sadarbspēju. Komisijas paziņojumā “Eiropas standartu stratēģisks redzējums: virzības mērķis - līdz 2020. gadam sekmēt un paātrināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi” (3) atzīts, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) standartizācijas process ir visnotaļ specifisks, proti, IKT risinājumus, lietojumus un pakalpojumus bieži vien izstrādā pasaules mēroga IKT forumi un konsorciji, un tie arī izvirzījušies par vadošajām IKT standartu izstrādes organizācijām.
(3)
Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķis ir Eiropas standartizācijas sistēmas modernizācija un uzlabošana. Ar to izveidotā sistēma paredz, ka Komisija var pieņemt lēmumu noteikt jeb identificēt visnozīmīgākās un izplatītākās IKT tehniskās specifikācijas, kuras pieņēmušas organizācijas, kas nav Eiropas, starptautiskās vai nacionālās standartizācijas organizācijas. Iespēja aparatūras, programmatūras un informācijas tehnoloģiju pakalpojumu iepirkumos izmantot visu IKT tehnisko specifikāciju klāstu nodrošinās sadarbspēju, palīdzēs publiskajai pārvaldei nenonākt konkrētu risinājumu atkarībā un veicinās konkurenci sadarbspējīgu IKT risinājumu piedāvājumā.
(4)
IKT tehniskajām specifikācijām, uz ko var atsaukties publiskajā iepirkumā, ir jāatbilst Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām. Atbilstība šīm prasībām publiskajām iestādēm garantē, ka IKT tehniskās specifikācijas ir noteiktas saskaņā ar atklātības, taisnīguma, objektivitātes un nediskriminēšanas principiem, ko standartizācijas jomā atzīst Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO).
(5)
Lēmums par IKT specifikācijas noteikšanu jeb identifikāciju jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu par IKT standartizāciju, kas izveidots ar Komisijas lēmumu (4), un citu veidu konsultācijām ar nozares ekspertiem.
(6)
Eiropas daudzpusējais ieinteresēto personu forums par IKT standartizāciju 2014. gada 22. maijā novērtēja universālās biznesa valodas 2.1. versijas (UBL 2.1.) atbilstību prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā, un ieteica to identificēt izmantošanai par atsauci publiskajā iepirkumā. Tad UBL 2.1. novērtējums tika iesniegts apspriešanai nozares ekspertiem, kas arī sniedza pozitīvu ieteikumu par UBL 2.1. identifikāciju.
(7)
UBL 2.1. izstrādāja Strukturētas informācijas standartu veicināšanas organizācija kā bibliotēku ar standarta elektroniskajiem uzņēmējdarbības dokumentiem paplašināmās iezīmēšanas valodas (XML) formātā, kuras izmantošana ir bez autoratlīdzības. Tas ir izstrādāts tiešai izmantošanai pašreizējā uzņēmējdarbības, juridiskajā, revīzijas un uzskaites pārvaldības praksē un darbībai standarta uzņēmējdarbības satvarā, piemēram, ISO 15000 (ebXML), lai nodrošinātu pilnīgu, standartos balstītu infrastruktūru, kas ļauj pašreizējo elektroniskās datu apmaiņas (EDI) sistēmu sniegtās priekšrocības attiecināt uz visu lielumu uzņēmumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Publiskajā iepirkumā var atsaukties uz Strukturētas informācijas standartu veicināšanas organizācijas izstrādāto universālās biznesa valodas 2.1. versiju.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2014. gada 31. oktobrī