ROZHODNUTÍ RADY 2014/496/SZBP
ze dne 22. července 2014
o aspektech zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie a o zrušení společné akce 2004/552/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský globální družicový navigační systém (dále jen „GNSS“) je zejména vzhledem ke svému strategickému rozměru, regionálnímu a globálnímu pokrytí a mnohonásobnému využití citlivou infrastrukturou, jejíž zavádění a využívání může mít vliv na bezpečnost Evropské unie a jejích členských států.
(2)
Vyžaduje-li mezinárodní situace operativní akci Unie a může-li mít provoz GNSS dopad na bezpečnost Evropské unie nebo jejích členských států, nebo je-li ohrožen provoz systému, měla by Rada rozhodnout o přijetí nezbytných opatření.
(3)
Z tohoto důvodu Rada dne 12. července 2004 přijala společnou akci 2004/552/SZBP (1).
(4)
V návaznosti na vstup Lisabonské smlouvy v platnost by měl úkoly a povinnosti dříve vykonávané generálním tajemníkem Rady/vysokým představitelem vykonávat vysoký představitel Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(5)
Pokrok ve vývoji, zahájení zavádění a nadcházející zahájení využívání systému vytvořeného v rámci programu Galileo vyžadují úpravu postupu stanoveného ve společné akci 2004/552/SZBP.
(6)
Informace a odborné poznatky o tom, zda událost spojená se systémem představuje hrozbu pro Unii, členské státy nebo pro samotný GNSS může Radě a vysokému představiteli poskytnout Agentura pro evropský globální navigační družicový systém (dále jen „GSA“), členské státy a Komise. Navíc mohou takové informace poskytovat rovněž třetí státy.
(7)
V linii operačního vedení by měly být vyjasněny příslušné úlohy Rady, vysokého představitele, GSA jakožto provozovatele bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“) a členských států, aby bylo možné reagovat na hrozby pro Unii, členské státy nebo GNSS.
(8)
V tomto ohledu jsou základní vymezení hrozeb obsažena v bezpečnostních požadavcích pro daný systém, které obsahují hlavní obecné hrozby, jimž má čelit GNSS jako celek, a v bezpečnostním plánu systému, který zahrnuje rejstřík bezpečnostních rizik zřízený v rámci procesu bezpečnostní akreditace. Budou používány jako vodítka pro určení hrozeb, kterými se má toto rozhodnutí konkrétně zabývat, a pro dokončení operačních postupů pro provedení tohoto rozhodnutí.
(9)
V naléhavých případech může být nutné přijmout rozhodnutí pouze v rámci několika hodin od obdržení informací o hrozbě.
(10)
V případě, že není vzhledem k okolnostem možné přijmout rozhodnutí Rady s cílem odvrátit hrozbu či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více členských států, by měl být k přijetí nezbytných prozatímních opatření oprávněn vysoký představitel.
(11)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 683/2008 (2) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) upravila správu evropských globálních družicových navigačních systémů. Zejména pak článek 14 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že GSA zajišťuje provoz bezpečnostního střediska.
(12)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2014 (4) ukládá výkonnému řediteli GSA povinnost zajišťovat, aby GSA jakožto provozovatel bezpečnostního střediska byla schopna reagovat na pokyny vydávané prostřednictvím podle společné akce 2004/552/SZBP, ve znění nahrazeném tímto rozhodnutím. Kromě toho rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (5) stanoví podmínky, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, Evropská služba pro vnější činnost, agentury Unie, třetí státy a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě (dále jen „PRS“) poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo. Zejména pak článek 6 rozhodnutí 1104/2011/EU vymezuje bezpečnostní středisko jako operační rozhraní mezi příslušnými orgány PRS, Radou a vysokým představitelem a kontrolními středisky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Toto rozhodnutí stanoví povinnosti, které má vykonávat Rada a vysoký představitel s cílem zamezit ohrožení bezpečnosti Unie nebo jednoho nebo více členských států či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více jejích členských států v důsledku zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému, zejména v důsledku mezinárodní situace, jež vyžaduje akci Unie, nebo v případě ohrožení provozu samotného systému nebo jeho služeb.
Článek 2
V případě takové hrozby členské státy, Komise nebo GSA neprodleně informují Radu a vysokého představitele o všech prvcích, které mají k dispozici a jež považují za relevantní.
Článek 3
1. Rada, která jedná jednomyslně na návrh vysokého představitele, rozhodne o nezbytných pokynech pro GSA.
2. GSA a Komise poskytnou Radě poradenství ohledně možného širšího dopadu jakýchkoli pokynů, které se chystá vydat, na GNSS.
3. Politický a bezpečnostní výbor případně poskytne Radě stanovisko k veškerým navrhovaným pokynům.
Článek 4
1. Pokud naléhavost situace vyžaduje okamžitou akci ještě předtím, než Rada přijme rozhodnutí podle čl. 3 odst. 1, je vysoký představitel oprávněn vydat pro GSA nezbytné prozatímní pokyny. Vysoký představitel může instruovat výkonného generálního tajemníka nebo některého z jeho náměstků, aby pro GSA vydali pokyny. Vysoký představitel neprodleně uvědomí Radu a Komisi o veškerých pokynech vydaných podle tohoto odstavce.
2. Rada co nejdříve rozhodne o potvrzení, změně nebo zrušení prozatímních pokynů vysokého představitele.
3. Vysoký představitel své prozatímní pokyny průběžně přezkoumává, příslušným způsobem je mění nebo zruší, pokud již okamžitá akce není zapotřebí. Prozatímní pokyny pozbývají v každém případě platnosti čtyři týdny po jejich vydání nebo na základě rozhodnutí Rady podle odstavce 2.
Článek 5
Do šesti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí připraví vysoký představitel za podpory odborníků z členských států nezbytné prvotní operační postupy pro praktické provedení ustanovení tohoto rozhodnutí a předá je ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru. Konečné operační postupy se předloží ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru do jednoho roku od přijetí tohoto rozhodnutí. Politický a bezpečnostní výbor operační postupy přezkoumává a aktualizuje alespoň jednou za dva roky.
Článek 6
1. V souladu s dosavadními mezinárodními dohodami, které Unie, nebo Unie a členské státy uzavřely, včetně dohod o poskytnutí přístupu k PRS podle čl. 3 odst. 5 rozhodnutí 1104/2011/EU, má vysoký představitel pravomoc uzavírat správní ujednání se třetími státy, pokud jde o spolupráci v souvislosti s tímto rozhodnutím. Tato ujednání podléhají jednomyslnému schválení Radou.
2. Pokud taková ujednání vyžadují přístup k utajovaným informacím Unie, musí být poskytnutí či výměna utajovaných informací schváleny v souladu s příslušnými bezpečnostními pravidly.
Článek 7
Rada přezkoumá toto rozhodnutí a v případě potřeby upraví pravidla a postupy, které jsou v něm uvedeny, do tří let ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, nebo na žádost členského státu, nebo v návaznosti na jakékoli opatření přijaté podle článku 3.
Článek 8
V případě potřeby přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění provádění tohoto rozhodnutí v příslušné oblasti své pravomoci v souladu zejména s článkem 28 nařízení (EU) č. 1285/2013. Za tímto účelem zřídí členské státy kontaktní místa, která budou přispívat k operativnímu řešení ohrožení. Může se jednat o fyzické nebo právnické osoby.
Článek 9
Společná akce 2004/552/SZBP se zrušuje.
Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 22. července 2014.
PADOMES LĒMUMS 2014/496/KĀDP
(2014. gada 22. jūlijs)
par Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas ieviešanas, darbības un izmantošanas aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību, un ar ko atceļ Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Jo īpaši ņemot vērā Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (“GNSS”) stratēģisko dimensiju, reģionālā un globālā līmeņa pārklājumu un daudzveidīgo izmantojamību, tā veido sensitīvu infrastruktūru, kuras ieviešana un izmantošana var ietekmēt Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošību.
(2)
Ja starptautiskās situācijas dēļ ir vajadzīga operacionāla Savienības rīcība un ja GNSS darbība varētu ietekmēt Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošību vai ja ir apdraudēta sistēmas darbība, Padomei būtu jālemj par vajadzīgajiem veicamajiem pasākumiem.
(3)
Tāpēc Padome 2004. gada 12. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP (1).
(4)
Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā uzdevumi un pienākumi, ko iepriekš pildīja Padomes ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, tagad būtu jāpilda Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”).
(5)
Ņemot vērā progresu ar Galileo programmu izveidotās sistēmas izstrādē, tās ieviešanas uzsākšanu un gaidāmo izmantošanas sākumu, ir jāpielāgo Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP paredzētā procedūra.
(6)
Informācija un speciālās zināšanas par to, vai ar sistēmu saistīts notikums rada apdraudējumu Savienībai, dalībvalstīm vai pašai GNSS, Padomei un AP būtu jāsniedz Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas aģentūrai (“GSA”), dalībvalstīm un Komisijai. Turklāt šādu informāciju var sniegt arī trešās valstis.
(7)
Būtu jāprecizē Padomes, AP, GSA kā Galileo drošības uzraudzības centra (“GSMC”) operatora un dalībvalstu attiecīgā loma operatīvo pienākumu ķēdē, kas jānosaka, lai reaģētu uz apdraudējumu Savienībai, dalībvalstīm vai GSMC.
(8)
Šajā saistībā pamatatsauces uz apdraudējumiem ir ietvertas paziņojumā par sistēmas drošības prasībām, kas ietver galvenos vispārējos apdraudējumus, kuri jārisina GNSS kopumā, un sistēmas drošības plānā, kas ietver drošības riska reģistra izveidi drošības akreditācijas procesā. Tie būs kā atsauces, lai noteiktu apdraudējumus, ko paredzēts risināt konkrēti ar šo lēmumu, un lai pabeigtu šā lēmuma īstenošanas operacionālās procedūras.
(9)
Steidzamības gadījumos lēmumi varētu būt jāpieņem jau dažās stundās pēc tam, kad saņemta informācija par apdraudējumu.
(10)
Ja apstākļi ir tādi, kuru dēļ Padome nevar pieņemt lēmumu apdraudējuma novēršanai vai nopietna kaitējuma mazināšanai Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu būtiskām interesēm, AP vajadzētu būt pilnvarotam veikt vajadzīgos pagaidu pasākumus.
(11)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (2) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1285/2013 (3) tika mainīta Eiropas GNSS pārvaldība. Jo īpaši Regulas (ES) Nr. 1285/2013 14. pantā paredzēts, ka GSA jānodrošina GSMC darbība.
(12)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 512/2014 (4) GSA izpilddirektoram tiek noteikta atbildība nodrošināt, lai GSA kā GSMC operators spētu reaģēt uz norādījumiem, kas paredzēti Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP, kas aizstāta ar šo lēmumu. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1104/2011/ES (5) paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis, Padome, Komisija, Eiropas Ārējās darbības dienests, Savienības aģentūras, trešās valstis un starptautiskas organizācijas var piekļūt publiskajam regulētajam pakalpojumam (“PRP”), ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu. Jo īpaši Lēmuma Nr. 1104/2011/ES 6. pants definē GSMC kā darbības saskarnes punktu starp PRP kompetentajām iestādēm, Padomi, AP un kontroles centriem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Šajā lēmumā ir noteikti pienākumi, kas Padomei un AP jāveic, lai novērstu apdraudējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu drošībai vai lai mazinātu nopietnu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm, ko rada Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas ieviešana, darbība vai izmantošana, jo īpaši tādas starptautiskās situācijas dēļ, kas prasa Savienības rīcību, vai gadījumā, ja ir apdraudēta pašas sistēmas darbība vai tās pakalpojumi.
2. pants
Šāda apdraudējuma gadījumā attiecīgi dalībvalstis, Komisija vai GSA nekavējoties informē Padomi un AP par visiem to rīcībā esošajiem elementiem, ko tās uzskata par būtiskiem.
3. pants
1. Padome, pamatojoties uz AP priekšlikumu, vienprātīgi lemj par nepieciešamajiem norādījumiem GSA.
2. GSA un Komisija konsultē Padomi par iespējamo plašāko ietekmi, kas attiecībā uz GNSS varētu būt jebkādiem norādījumiem, kurus tā iecerējusi izdot.
3. Politikas un drošības komiteja (“PDK”) attiecīgā gadījumā sniedz Padomei atzinumu par jebkādiem ierosinātajiem norādījumiem.
4. pants
1. Ja situācijas steidzamība prasa tūlītēju rīcību, pirms vēl Padome pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 3. panta 1. punktu, AP ir pilnvarots izdot GSA nepieciešamos pagaidu norādījumus GSA. AP var uzdot Eiropas Ārējās darbības dienesta izpildu ģenerālsekretāram vai vienam no viņa vietniekiem izdot norādījumus GSA. AP nekavējoties informē Padomi un Komisiju par visiem norādījumiem, kas izdoti saskaņā ar šo punktu.
2. Padome cik drīz vien iespējams apstiprina, groza vai atceļ AP pagaidu norādījumus.
3. AP pastāvīgi pārskata savus pagaidu norādījumus, atbilstīgi groza vai atceļ tos, ja tūlītēja rīcība vairs nav vajadzīga. Jebkurā gadījumā pagaidu norādījumu derīguma termiņš ir četras nedēļas pēc to izdošanas vai pēc Padomes lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 2. punktu.
5. pants
Sešos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas AP ar dalībvalstu ekspertu atbalstu sagatavo un iesniedz apstiprināšanai PDK nepieciešamās agrīnās operacionālās procedūras šajā lēmumā izklāstīto noteikumu praktiskajai īstenošanai. Pilnīgas operacionālās procedūras iesniedz apstiprināšanai PDK viena gada laikā no šā lēmuma pieņemšanas. PDK vismaz reizi divos gados pārskata un atjaunina operacionālās procedūras.
6. pants
1. Saskaņā ar agrākiem starptautiskiem nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība vai Savienība un tās dalībvalstis, tostarp tiem, ar kuriem saskaņā ar Lēmuma Nr. 1104/2011/ES 3. panta 5. punktu sniedz piekļuvi PRP, AP ir pilnvarots slēgt administratīvas vienošanās ar trešām valstīm attiecībā uz sadarbību šā lēmuma kontekstā. Šādas vienošanās ir vienprātīgi jāapstiprina Padomei.
2. Ja šādu vienošanos sakarā ir vajadzīga piekļuve Savienības klasificētajai informācijai, klasificētas informācijas sniegšanu vai apmaiņu apstiprina saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem.
7. pants
Padome ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā lēmuma pieņemšanas vai pēc kādas dalībvalsts lūguma, vai pēc jebkādiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 3. pantu, pārskata un, ja vajadzīgs, groza šajā lēmumā izklāstītos noteikumus un procedūras.
8. pants
Dalībvalstis attiecīgā gadījumā veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šā lēmuma īstenošanu savā attiecīgajā atbildības jomā, inter alia saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1285/2013 28. pantu. Šajā nolūkā dalībvalstis izraugās kontaktpunktus, lai sniegtu palīdzību apdraudējuma operacionālajā pārvaldībā. Šie kontaktpunkti var būt fiziskas vai juridiskas personas.
9. pants
Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP atceļ.
10. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2014. gada 22. jūlijā