PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/82
(2015. gada 21. janvāris),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējām starpposma pārskatīšanām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 3. un 5. punktu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1193/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu citronskābes importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2918 14 00 un ex 2918 15 00 (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 6,6 % līdz 42,7 %.
(2)
Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Lēmumu 2008/899/EK (3) pieņēma cenu saistības, kuras kopīgi piedāvāja seši Ķīnas ražotāji eksportētāji (tostarp ražotāju eksportētāju grupa) un Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera.
(3)
Ar Lēmumu 2012/501/ES (4) Komisija atsauca piekrišanu saistībām, kuras bija piedāvājis viens no ražotājiem eksportētājiem, proti, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (Laiwu).
1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(4)
Pēc paziņojuma publicēšanas par sākotnējo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2013. gada 2. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu ražotāju vārdā, kas pārstāv 100 % Savienības citronskābes ražošanas apjoma, iesniedza SA Citrique Belge un Jungbunzlauer Austria AG (“pieprasījuma iesniedzēji”).
(5)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, turpinātos.
1.3. Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu
(6)
Pieprasījuma iesniedzēji saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza arī pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, kurā tiktu izskatīts vienīgi dempings, ko veic Laiwu. Pieprasījuma iesniedzēji sniedza prima facie pierādījumus par to, ka kopš iepriekšējā izmeklēšanas perioda Laiwu ir palielinājis ražošanas jaudu un paplašinājis ražojumu klāstu.
(7)
Tā kā sākotnējā izmeklēšanā Laiwu tika piemērots tirgus ekonomikas režīms, pieprasījuma iesniedzēji dempinga starpības aprēķinu sniedza, pamatojoties uz salīdzinājumu starp ĶTR salikto normālo vērtību (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa) atbilstoši apgalvojumam, ka iekšzemes pārdošanas apjoms nav reprezentatīvs, un Laiwu cenu eksportam uz Savienību. Iegūtā dempinga starpība ir lielāka nekā pašreizējo pasākumu līmenis. Līdz ar to pieprasījuma iesniedzēji apgalvo, ka ar pasākumu turpmāku piemērošanu pašreizējā līmenī, kura pamatā bija iepriekš noteiktais dempinga līmenis, nepietiktu, lai neitralizētu kaitējumu izraisošā dempinga sekas. Pieprasījuma iesniedzēji turklāt apgalvoja, ka Laiwu, iespējams, vairs neatbilst tirgus ekonomikas režīma piemērošanas nosacījumiem.
1.4. Termiņbeigu pārskatīšanas un starpposma pārskatīšanu sākšana
(8)
Komisija 2013. gada 30. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu par ĶTR (“attiecīgā valsts”) izcelsmes citronskābes importu Savienībā un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). Procedūra ietvēra:
-
termiņbeigu pārskatīšanu, kas sākta, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu,
-
daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz Laiwu dempinga izskatīšanu un tika sākta, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu,
-
daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas uz pasākumu formas pārbaudi un tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu,
-
daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz kaitējuma pārbaudi un tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu.
1.5. Ieinteresētās personas
(9)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Papildus Komisija par pārskatīšanu sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē izvēlēties Kanādu. Attiecīgi Komisija informēja Kanādas ražotājus par procedūras sākšanu un aicināja tos piedalīties.
(10)
Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.
1.6. Pārbaude izlases veidā
(11)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā, iespējams, veiks ražotāju eksportētāju un importētāju atlasi.
1.6.1. Importētāju atlase
(12)
Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(13)
Seši nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim nesaistītajiem importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par izlases veidošanu notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Neviens no tiem neiesniedza nekādas piezīmes.
1.6.2. ĶTR ražotāju eksportētāju atlase
(14)
Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.
(15)
Deviņi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji (tostarp divi savstarpēji saistīti uzņēmumi) sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā lietas sarežģītību un attiecīgās ražošanas nozares struktūru, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama. Neviens ražotājs eksportētājs neiesniedza nekādas piezīmes par atlasi. Septiņi no minētajiem deviņiem ražotājiem eksportētājiem iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, bet divi atsauca sadarbības piedāvājumu.
1.7. Tirgus ekonomikas režīma (TER) pieprasījuma veidlapa
(16)
Komisija saskaņā ar pamatergulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu uzņēmumam Laiwu nosūtīja TER pieprasījuma veidlapu.
1.8. Atbildes uz anketas jautājumiem
(17)
Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, Komisija nosūtīja anketas tiem septiņiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Atbildes iesniedza visi septiņi ražotāji eksportētāji. Lai attiecībā uz dempingu novērtētu, vai apstākļu maiņa ir paliekoša, Komisija nosūtīja atsevišķu anketu Laiwu. Uzņēmums atbildēja.
1.9. Pārbaudes apmeklējumi
(18)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:
a) ražotāji Savienībā:
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tjenena, Beļģija,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vīne, Austrija,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Lādenburga, Vācija;
b) importētāji:
-
Azelis SA, Luksemburga, Luksemburga,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Diseldorfa, Vācija;
c) lietotāji:
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rieijmalmezona, Francija,
-
Procter & Gamble International Operations, Ptilansī, Šveice,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Shiphola, Nīderlande;
d) ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) ražotājs analogajā valstī:
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Porkolborna, Kanāda.
1.10. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(19)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču izskatīšana attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(20)
Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes citronskābe (tostarp trinātrija citrāta dihidrāts), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2918 14 00 un ex 2918 15 00 (“attiecīgais ražojums”).
(21)
Citronskābi izmanto par plaša pielietojuma skābinātāju un pH regulatoru, piemēram, dzērienu, pārtikas, mazgāšanas līdzekļu, kosmētikas un farmācijas preču ražošanā. Tās galvenās izejvielas ir cukurs/melase, tapioka, kukurūza vai glikoze (ko iegūst no graudaugiem) un dažādi aģenti, ko izmanto ogļhidrātu mikrobioloģiskajā dziļumfermentācijā.
2.2. Līdzīgais ražojums
(22)
Izmeklēšanā konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats pielietojums:
1)
attiecīgais ražojums;
2)
ĶTR ražotais un tās iekšzemes tirgū pārdotais ražojums;
3)
Kanādā (analogā valsts) ražotais un tās iekšzemes tirgū pārdotais ražojums;
4)
Savienības ražošanas nozares ražotais un Savienībā pārdotais ražojums.
(23)
Tāpēc Komisija nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Dempinga turpināšanās iespējamība termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā
(24)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik notiek dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties pēc ĶTR importam piemēroto pasākumu iespējamās izbeigšanas.
3.1.1. Normālā vērtība
- Analogā valsts
(25)
Tā kā tiek uzskatīts, ka ĶTR nav tirgus ekonomikas valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Šim mērķim bija jāizvēlas analoga trešā valsts (skatīt 9. apsvērumu).
(26)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par analogo valsti izvēlēties Kanādu, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Neviena no tām neiesniedza nekādas piezīmes.
(27)
Sākotnējā izmeklēšanā analogā valsts bija Kanāda. Tā kā tas Kanādas uzņēmums, kurš bija gatavs sadarboties, ir vienīgais citronskābes ražotājs Kanādā un ir savstarpēji saistīts ar vienu no pieprasījuma iesniedzējiem, Komisija izskatīja iespēju sadarboties ar citām zināmām ražotājvalstīm, piemēram, ASV, Brazīliju, Taizemi un Ukrainu. Gatavību sadarboties izteica viens Brazīlijas un viens Taizemes uzņēmums, taču galu galā tie neatbildēja uz anketas jautājumiem. Prasīto informāciju sniedza tikai vienīgais Kanādas citronskābes ražotājs.
(28)
Pretēji ASV, Brazīlijai, Taizemei un Ukrainai, Kanādā citronskābes importam nav noteikti nekādi antidempinga maksājumi. Turklāt parastā muitas nodokļa likme ir 0 % (7).
(29)
Tā kā Kanādas tirgū ir brīva konkurence, Komisija secināja, ka Kanāda ir piemērota analogā valsts atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Normālo vērtību Komisija noteica, pamatojoties uz Kanādas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjomiem nesaistītiem klientiem.
(30)
Viens ražojuma veids analogajā valstī netiek ražots un pārdots, tādējādi to nebija iespējams salīdzināt ar attiecīgo ĶTR ražoto un uz Savienību eksportēto ražojuma veidu. Tāpēc šā ražojuma veida normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja izmaksām, kas rodas līdzīgā ražojuma ražošanā, un tām pieskaitot samērīgu summu par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņu.
3.1.2. Eksporta cena
(31)
Eksporta cenu Komisija noteica, pamatojoties uz Savienības neatkarīgo klientu faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, izņemot Laiwu, eksportēja uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem saskaņā ar saistībām.
3.1.3. Salīdzinājums
(32)
Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas un kredītu izmaksām un komisijas maksām.
3.1.4. Dempinga starpība
(34)
Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(35)
Uz šā pamata pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatētas dempinga starpības, kas, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, bija līdz pat 38 %.
(36)
Sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktais eksports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija gandrīz vienāds ar eksporta uz Savienību kopapjomu.
(37)
Saskaņā ar šo aprēķinu dempings uzrādījās pat tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās saistības. Jāatgādina, ka saistībās paredzētā minimālā importa cena (“MIC”) balstījās uz kaitējumu neizraisošo cenu (mazākā maksājuma noteikums), un tādējādi ar saistībām netika pilnībā neitralizēts sākotnējā izmeklēšanā konstatētais dempings.
3.2. Importa attīstība pasākumu atcelšanas gadījumā
3.2.1. Dempinga turpināšanās iespējamība
(38)
Attiecībā uz eksporta cenu noteikšanu jāatzīmē, ka šajā izmeklēšanā tika vērtēts, vai pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Nosakot eksporta cenas, nepietiek tikai ar eksportētāju līdzšinējās rīcības izvērtējumu, bet ir jāizskata arī iespējamā eksporta cenu attīstība turpmāk. Proti, jānosaka, vai līdzšinējās eksporta cenas ir ticams iespējamo turpmāko eksporta cenu rādītājs. Šajā sakarā jāatgādina, ka pieci uzņēmumi eksportu uz Savienību veic saskaņā ar saistībām. Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai šīs saistības ir ietekmējušas līdzšinējās eksporta cenas, padarot tās neuzticamas turpmākās eksporta rīcības noteikšanai.
(39)
Lai novērtētu, vai cenas eksportam uz Savienību, ņemot vērā saistību pastāvēšanu, ir uzticamas, cenas eksportam uz Savienību tika analizētas salīdzinājumā ar saistībās paredzēto MIC. Bija jāpārbauda, vai cenas eksportam uz Savienību ir noteiktas konkrētā līmenī galvenokārt saistībās paredzētās MIC dēļ, un attiecīgi - vai tās ir ilgtspējīgas. Šajā nolūkā Komisija skatījās, vai cenas eksportam uz Savienību, ņemot vērā katra uzņēmuma vidējās svērtās cenas, ir būtiski augstākas par MIC. Komisija turklāt skatījās, kādas šīs cenas ir salīdzinājumā ar cenām eksportam uz trešām valstīm.
(40)
Visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecās saistības, cenas eksportam uz Savienību vidēji bija MIC līmenī. Turklāt to cenas eksportam uz Savienību bija ievērojami augstākas par cenām eksportam uz trešām valstīm. Līdz ar to ir ļoti iespējams, ka tad, ja saistību nebūtu, cenas eksportam uz Savienību pietuvotos cenām eksportam uz citām trešām valstīm.
(41)
Tāpēc tika atzīts, ka saistības ir ietekmējušas cenas eksportam uz Savienību, kuras attiecīgie uzņēmumi, uz kuriem attiecās saistības, piemēroja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tādējādi šīs cenas nav pietiekami uzticamas, lai termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros tās izmantotu konstatējumiem par to, vai dempings turpināsies.
(42)
Tā kā saistību dēļ šajā lietā attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams noteikt uzticamu eksporta cenu, Komisija apsvēra citu iespēju, kā noteikt eksporta cenu, lai novērtētu, vai dempings varētu turpināties. Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva citronskābi pasaules tirgū, Komisija pārbaudīja, vai faktiski samaksātās vai maksājamās cenas eksportam uz visām trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija dempinga cenas.
(43)
Komisija šīs eksporta cenas salīdzināja ar normālo vērtību, kas tika noteikta analogajā valstī (skatīt 26. un turpmākos apsvērumus). Šādi noteiktās dempinga starpības ir diapazonā no 43 % līdz 85 %. Šīs dempinga starpības ir augstākas nekā dempinga starpības, kas bija noteiktas, balstoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda cenām eksportam uz Savienību (skatīt 36. apsvērumu).
3.2.2. Ražošanas jauda un patēriņš attiecīgajā valstī
(44)
Pārskatīšanas pieprasījumā pieprasījuma iesniedzēji lēsa, ka citronskābes ražošanas neizmantotā jauda ĶTR pārsniedz ES kopējo gada pieprasījumu pēc citronskābes. Citronskābes ražošanas kopējā jauda tika lēsta 1 800 000 tonnu apmērā. Komisija uzskata, ka pieprasījuma iesniedzēju aplēses par neizmantoto jaudu ir pārāk augstas.
(45)
Neraugoties uz to, izmeklēšanā konstatēts, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda. Neizmantotā jauda ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir aptuveni 192 000 tonnu, kas atbilst aptuveni 41 % no ES patēriņa.
(46)
Turklāt konkrētās nozares pētījumā IHS Chemical Economics Handbook (8), uz kuru vairākas personas atsaucās izmeklēšanas laikā, lēsts, ka ĶTR kopējā gada jauda 2012. gadā vairākkārt pārsniedza Savienības kopējo patēriņu. ĶTR “[ražošanas apjoms] 2012. gadā [atbilda] 59 % no pasaules ražošanas kopapjoma, un tās jauda, eksports un patēriņš 2012. gadā atbilda attiecīgi 69 %, 74 % un 12 % no attiecīgajiem pasaules rādītājiem” (9). Šie dati liecina, ka ĶTR kopumā ir ievērojama ražošanas jauda.
(47)
Kaut arī ir paredzams, ka patēriņš ĶTR augs, IHS Chemical Economics Handbook pētījumā lēsts, ka Ķīnas gada kopējais patēriņš ir daudz mazāks par Savienības tirgus patēriņu. Pieaugums laikā līdz 2018. gadam nepārsniegs Savienības pašreizējo patēriņu.
(48)
Šie dati apstiprina, ka Ķīnas ražošana un jauda ir galvenokārt vērstas uz eksportu.
3.2.3. Savienības un attiecīgās valsts cenu attiecība
(49)
Saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem par citronskābes cenām Ķīnas iekšzemes cenas bija par aptuveni 48 % zemākas nekā Savienības tirgū kopumā.
(50)
Tādējādi Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotāju eksportētāju eksportam.
3.2.4. Eksporta cenu uz trešām valstīm un Savienības tirgus cenu attiecība
(51)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem bija vidēji par 40 % zemākas nekā uz Savienību.
(52)
Pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu spēcīgs cenu stimuls pārorientēt eksportu uz Savienību.
(53)
Šo secinājumu vēl pastiprina Laiwu cenu līmenis eksportam uz Savienību, kā arī Laiwu eksportam uz attiecīgi Savienību un trešām valstīm piemēroto cenu starpība.
(54)
Minēto secinājumu pamato arī zemās cenas ierobežota apjoma eksportam uz Savienību, kuras piemēro ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās šajā izmeklēšanā.
3.2.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(55)
ĶTR kopējā ražošanas jauda (tostarp neizmantotā jauda) salīdzinājumā ar Savienības tirgus lielumu vedina domāt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, palielinātos. Eksports, visticamāk, turpinātos par izteiktām dempinga cenām.
(56)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apšaubīja konstatējumu, ka saskaņā ar MIC saistībām iepriekšējos gados noteiktās cenas eksportam uz ES tirgu nav bijušas ilgtspējīgas un tāpēc ievērojami kristos, pat līdz cenu līmenim, kāds ir eksportam uz trešām valstīm. Tās turklāt apšaubīja, ka Ķīnas izcelsmes eksports, kura līmenis ir stabils, pasākumu neatjaunošanas gadījumā varētu pieaugt un turpinātos par dempinga cenām. Tomēr izmeklēšanā tika nepārprotami konstatēta dempinga turpināšanās, pat ja par pamatu ņem eksporta cenas, kuras netiek uzskatītas par uzticamām tāpēc, ka to līmeni mākslīgi paaugstina MIC saistības. Attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas saistības, tika konstatēts, ka šīs cenas ir ievērojami augstākas nekā cenas eksportam uz citiem tirgiem. Šie ražotāji eksportētāji ir pieraduši eksportu veikt par cenām, kas ir zemākas nekā eksportam uz ES. Turklāt jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR Eiropas Savienībā laikā no 2004. gada līdz tiem divpadsmit mēnešiem, kas noslēdzās 2007. gada jūnijā (sākotnējais izmeklēšanas periods), pieauga par 37 % (10). Visi šie elementi, kā arī ĶTR ievērojamā neizmantotā jauda, kas nav apstrīdēta, dod tiešu pamatu konstatējumam, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, turpinātos par dempinga cenām un lielākos apjomos.
3.3. Daļēja starpposma pārskatīšana, kas attiecas vienīgi uz dempingu saistībā arLaiwu
3.3.1. Normālā vērtība
3.3.1.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(57)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam Komisija novērtēja, vai Laiwu atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un vai normālo vērtību attiecīgi var noteikt saskaņā ar minētās regulas 2. panta 1.-6. punktu un tādējādi piemērot TER.
(58)
Ērtākam pārskatam šie kritēriji kopsavilkumā ir šādi:
-
lēmumi par darījumdarbību un izmaksām tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās; svarīgāko ražošanas faktoru izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem,
-
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas,
-
tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām garantē juridisko noteiktību un stabilitāti,
-
valūtas konvertēšana notiek atbilstoši valūtas kursam tirgū.
(59)
Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriji, Komisija lūdza Laiwu aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Laiwu atbildēja noteiktajā termiņā. Iesniegto informāciju Komisija pārbaudīja Laiwu telpās.
(60)
Komisija konstatēja, ka Laiwu neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajam 2. un 3. TER kritērijam.
(61)
Attiecībā uz 2. kritēriju uzņēmums nepierādīja, ka tam ir pilnīga grāmatvedības uzskaite, kas atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Turklāt uzņēmuma reģistros nav apliecinošu dokumentāro pierādījumu, kas pamatotu, ka grāmatvedības uzskaite ir pareiza un pilnīga. Apliecinošu dokumentāro pierādījumu nebija arī dažiem uzņēmuma grāmatojumiem. Turklāt tā finanšu pārskatos attiecībā uz dažiem periodiem nebija pašu kapitāla izmaiņu pārskata. Ar šīm nepilnībām ir pārkāpts princips, ka grāmatvedības informācijai un finanšu pārskatiem uzticami jāatspoguļo stāvoklis, un, kas vēl svarīgāk, revidents nebija atklājis šīs nepilnības. Līdz ar to ne uzskaite, ne revīzija neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.
(62)
Laiwu apgalvoja, ka tā grāmatvedības uzskaite ir pietiekami skaidra, lai atbilstu Ķīnas Vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem. Uzņēmums turklāt apgalvoja, ka TER informācijas izpaušanas dokumentā minētās neatbilstības neietekmējot uzskaites uzticamību. Tas uzskatīja, ka grāmatvedības prasības būtu jāskata saistībā ar to mērķi (piemēram, aizsargāt ieguldītājus).
(63)
Komisija norāda, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais ievilkums paredz, ka uzņēmumiem jābūt vienai, skaidri saprotamai grāmatvedības pamatuzskaitei, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents. Tā ir oficiāla prasība. Pretēji uzņēmuma apgalvojumiem uzskaitei ir jāatbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem neatkarīgi no tā, kāds statuss uzņēmumam ir noteikts valsts grāmatvedības tiesību aktos.
(64)
Komisija turklāt uzskata, ka Laiwu uzskaite neatbilda arī Ķīnas grāmatvedības tiesību aktiem, jo revidents neizteica nekādas piezīmes par 61. apsvērumā minēto Ķīnas grāmatvedības tiesību pārkāpumu.
(65)
Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti.
(66)
Attiecībā uz 3. kritēriju uzņēmums nepierādīja, ka to neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kuri mantoti no sistēmas, kas nav tirgus ekonomikas sistēma. Proti, tam kā “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumam” ir piemērojams preferenciāls uzņēmumu ienākuma nodokļa režīms, kas ievērojami ietekmē uzņēmuma finanšu stāvokli.
(67)
Laiwu apgalvoja, ka preferenciālais nodokļu režīms nav skatāms TER 3. kritērija kontekstā, jo tas ir sava veida subsīdija.
(68)
Komisija norāda, ka vērtējums pēc TER 3. kritērija ir vērsts uz to, lai noteiktu, vai ražotājus neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas.
(69)
Priekšrocība, ko Laiwu saņem no valsts preferenciālas nodokļu likmes formā, ir pastāvīga rakstura priekšrocība, kas paredzēta 2007. gadā pieņemtā Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 28. pantā. Šī priekšrocība tika noteikta saskaņā ar ĶTR Konstitūcijas preambulu, kurā paredzēts: “Partijai ir jāatbalsta un jāuzlabo ekonomikas pamatsistēma, kurā valsts īpašumam ir dominējoša nozīme un dažādas ekonomikas nozares attīstās paralēli (..)”.
(70)
Viens no minētās priekšrocības mērķiem ir piesaistīt kapitālu par samazinātām likmēm. Tas rada izkropļojumus kapitāla tirgos. Tāda ienākuma nodokļa sistēma, kas ir labvēlīga pret atsevišķiem uzņēmumiem, kurus valsts uzskata par stratēģiski svarīgiem, liecina, ka tā nav tirgus ekonomikas nodokļu sistēma, bet ka to joprojām spēcīgi ietekmē valsts plānošana, kas ir raksturīga iezīme sistēmā, kura neatbilst tirgus ekonomikas principiem. Komisija uzskata, ka šāda nodokļu samazinājuma radītie izkropļojumi ir nozīmīgi, jo tie maina to peļņas summu pirms nodokļu samaksas, kas uzņēmumam jāsasniedz, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem.
(71)
Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti.
(72)
TER izmeklēšanas rezultātus Komisija paziņoja Laiwu, ĶTR iestādēm un pieprasījuma iesniedzējiem. Komisija aicināja šīs personas iesniegt piezīmes un pieprasīt uzklausīšanu. Saņemtās piezīmes nebija tādas, kas mainītu Komisijas sākotnējos konstatējumus.
(73)
Laiwu apgalvoja, ka Komisijas priekšlikumam atteikt TER bija cits pamatojums nekā lēmumam sākt izmeklēšanu. Uzņēmums uzskatīja, ka Komisijai TER novērtējumā bija jāskata vienīgi TER 1. kritērijs.
(74)
Pirmkārt, jānorāda, ka 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir uzskaitīti pieci kumulatīvi kritēriji, un, lai varētu piemērot TER, tiem visiem ir jābūt izpildītiem. Turklāt pierādīšanas pienākums ir uzņēmumam, kurš pieprasa TER.
(75)
Otrkārt, paziņojuma par procedūras sākšanu (11) 5.2. punktā ir norādīts procedūras sākšanas pamatojums, kas attiecas uz Laiwu ražošanas jaudas pieaugumu un tirgojamo ražojumu klāsta paplašināšanu. Paziņojumā par procedūras sākšanu nekādā veidā nav noteikts, ka izmeklēšana attiektos vienīgi uz vērtējumu par TER 1. kritēriju. Turklāt izmeklēšanas sākšanas pamatojumā prima facie pierādījumi tiek vērtēti paši par sevi. TER vērtējumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu tiek pilnībā pārbaudīts, vai konkrēts ražotājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas nosacījumiem, kā minēts paziņojuma par procedūras sākšanu 6.1.1.2. punktā.
(76)
Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Laiwu iesniedza TER pieprasījumu, kurā apgalvots, ka uzņēmums atbilst visiem pieciem TER kritērijiem. Saskaņā ar pamatregulas attiecīgajiem noteikumiem uzņēmumam, kurš piesakās uz TER, ir sekmīgi jāpierāda, ka tas darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas nosacījumiem, t. i., pienākums ar pietiekamiem pierādījumiem pienācīgi pamatot TER pieprasījumu ir attiecīgajam uzņēmumam. Tāpēc Laiwu pieprasījums tika noraidīts.
(77)
Pēc tam, kad Komisija bija saskaņā ar 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu sniegusi dalībvalstīm informāciju par veikto analīzi attiecībā uz TER pieprasījumu, tā informēja ieinteresētās personas par galīgo secinājumu par TER.
3.3.1.2. Analogā valsts
(78)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību attiecībā uz Laiwu noteica, pamatojoties uz cenu trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Šim mērķim Komisija kā tirgus ekonomikas trešo valsti izvēlējās Kanādu (skatīt 26. un turpmākos apsvērumus).
(79)
Normālo vērtību Komisija noteica, pamatojoties uz Kanādas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjomiem nesaistītiem klientiem.
3.3.2. Eksporta cena
(80)
Eksporta cenu Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz Savienības neatkarīgo klientu faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.
3.3.3. Salīdzinājums
(81)
Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.
(82)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas un kredītu izmaksām un komisijas maksām.
3.3.4. Dempinga starpība
(83)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(84)
Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība Laiwu, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 37,8 %.
3.3.5. Apstākļu maiņas paliekošais raksturs
(85)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu analizēja to, vai ir pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa attiecībā uz dempingu ir paliekoša.
(86)
Tas, ka Laiwu no mazākā ražotāja eksportētāja uz ES kļuva par lielāko, ir uzskatāms par apstākļu paliekošu maiņu. Turklāt uzņēmums savās atbildēs uz anketas jautājumiem apstiprināja, ka saglabās savu eksporta apjomu un nemainīs savu eksporta profilu.
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms
(87)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja divi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(88)
Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, visi rādītāji, kas attiecas uz sensitīviem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.
4.2. Patēriņš Savienībā
(89)
Patēriņu Savienībā Komisija noteica, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no ĶTR un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem.
(90)
Savienības patēriņa dinamika bija šāda.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2010
2011
2012
PIP laikā
Patēriņš tonnās (diapazons)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indekss
100
95
105
101
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(91)
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās +/- 5 % robežās. Tomēr šī dinamika neuzrāda nekādu skaidru attiecīgā perioda tendenci.
4.3. Imports no attiecīgās valsts
4.3.1. Importa apjoms no attiecīgās valsts un tirgus daļa
(92)
Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 88. un turpmākajos apsvērumos.
(93)
Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījās šādi.
2. tabula
Importa apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP laikā
Importa apjoms no attiecīgās valsts, tonnās
202 391
176 451
206 222
183 026
Indekss
100
87
102
90
Tirgus daļa (diapazons)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Tirgus daļa (indekss)
100
92
97
90
Avots: Eurostat.
(94)
Importa apjoms attiecīgajā periodā bija svārstīgs. Šīs svārstības, šķiet, zināmā mērā sakrīt ar Savienības patēriņa tendencēm. 2011. gadā, kad patēriņš bija zems, Ķīnas importa apjoms bija viszemākais. 2012. gadā, kad patēriņš sasniedza augstāko vērtību, arī Ķīnas importa apjoms bija visaugstākais.
(95)
Ķīnas importa apjoms no minētās tendences atšķīrās vienīgi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tas bija par aptuveni 10 % zemāks nekā 2010. gadā, kamēr Savienības patēriņš saglabājās līdzīgā apmērā. Neraugoties uz šo samazinājumu, imports no Ķīnas Savienības tirgū visā attiecīgajā periodā veidoja 35 % līdz 45 %, kas ir būtiska tirgus daļa.
4.3.2. Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums
(96)
Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.
3. tabula
Importa cenas
(EUR/t)
2010
2011
2012
PIP laikā
ĶTR
806
938
1 000
933
Indekss
100
116
124
116
Avots: Eurostat.
(97)
Laikā no 2010. gada līdz 2012. gadam Ķīnas izcelsmes citronskābes importa cenas pieauga par 24 %, bet pēc tam no 2012. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 8 procentpunktiem. Visā attiecīgajā periodā šīs cenas attīstījās tāpat kā cenas, ko piemēroja tādām izejvielām kā kukurūzai.
(98)
Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apšaubīja Eurostat datu pareizību, taču neiesniedza nekādus būtiskus pierādījumus sava apgalvojuma pamatojumam. Tāpēc šo argumentu nevar pieņemt.
(99)
Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:
1)
katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu, ar
2)
attiecīgajām katra ražojuma veida vidējām svērtajām cenām, kuras jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam par importu no tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kuras noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakta summa (CIF) ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz parastā muitas nodokļa un importēšanas izmaksām.
(100)
Attiecībā uz tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecās 2. apsvērumā minētās saistības, salīdzinājumam tika izmantotas cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā. Attiecībā uz tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās saistības, cenas pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā nevarēja izmantot, jo tās ietekmēja saistību noteikumi. Šiem eksportētājiem cenu samazinājumu noteica, pamatojoties uz cenu, ko piemēro pirmajam neatkarīgajam trešo valstu klientam.
(101)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka arī attiecībā uz personām, uz kurām neattiecas saistības, cenu samazinājuma noteikšanā būtu vajadzējis izmantot cenu, ko piemēro pirmajam neatkarīgajam trešo valstu klientam. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka personas, uz kurām neattiecas saistības, piemēroja ievērojami zemākas cenas nekā tās, ko piemēroja personas, uz kurām attiecas saistības. Tas liecina, ka šo personu piemērotās cenas bija saistību neietekmētas, un tāpēc tās varēja izmantot cenu samazinājuma noteikšanai.
(102)
Cenu salīdzinājums tika veikts pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā komisijas maksas un irdināšanu.
(103)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairs nav pamata piemērot irdināšanas korekciju, jo Ķīnas citronskābei irdināšana vairs nav nepieciešama. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka, lai gan irdināšana tiešām ne vienmēr ir nepieciešama, joprojām ir gadījumi, kad tā ir vajadzīga, tāpēc šī korekcija ir pamatota.
(104)
Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, cenu samazinājumu nebija iespējams noteikt, izmantojot katra ražojuma veida cenas, jo šī informācija nebija pieejama. Tāpēc cenu samazinājumu noteica, salīdzinot kopējās vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko piemēroja Savienības ražotāji un Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās.
(105)
Salīdzinājuma rezultātu izteica procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi iegūtā kopējā vidējā svērtā samazinājuma starpība bija 20 % līdz 45 %.
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.4.1. Vispārīga piezīme
(106)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus tos ekonomikas rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
4.4.2. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
(107)
Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.
4. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
2010
2011
2012
PIP laikā
Ražošanas apjoms tonnās (diapazoni)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indekss
100
106
108
107
Ražošanas jauda tonnās (diapazoni)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indekss
100
101
101
101
Jaudas izmantojums (indekss)
100
105
106
106
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(108)
Ražošanas apjoma attīstība attiecīgajā periodā bija pozitīva. Apjoms 2010.-2011. gadā pieauga par 6 %, bet nākamajos periodos izmaiņas bija nelielas.
(109)
Tā kā ražošanas jauda praktiski nemainījās, jaudas izmantojums atspoguļoja ražošanas apjoma izmaiņas. Jaudas izmantojums 2010.-2011. gadā ievērojami pieauga, proti, par 5 %, bet nākamajos periodos gandrīz nemainījās.
4.4.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(110)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
5. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2010
2011
2012
PIP laikā
Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (indekss)
100
108
108
108
Tirgus daļa (indekss)
100
111
102
107
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(111)
Savienības ražošanas nozarei 2010.-2011. gadā izdevās pārdošanas apjomu palielināt par 8 %. Pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pārdošanas apjoms saglabājās tajā pašā līmenī.
(112)
Tirgus daļa attiecīgajā periodā attīstījās līdzīgi, palielinoties par 7 %. 2011. un 2012. gadā tirgus daļu ietekmēja Savienības patēriņa svārstības, kas aprakstītas 91. apsvērumā.
4.4.4. Izaugsme
(113)
Savienības ražošanas nozarei pārdošanas apjomu izdevās palielināt par 8 % un tirgus daļu - par 7 %. Tajā pašā laikā ražošanas apjoms pieauga līdzīgā apmērā. Tādējādi Savienības nozare varēja izmantot izaugsmes iespējas, palielinot savu tirgus daļu salīdzinoši stabilā tirgū.
4.4.5. Nodarbinātība un ražīgums
(114)
Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
6. tabula
Nodarbinātība un ražīgums
2010
2011
2012
PIP laikā
Darbinieku skaits, indekss
100
101
105
106
Ražīgums (t/darbinieks), indekss
100
105
102
101
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(115)
Nodarbinātības attīstība attiecīgajā periodā bija pozitīva - tā palielinājās par 6 %. Savukārt ražīgums uz vienu darbinieku visā attiecīgajā periodā palika salīdzinoši stabils.
4.4.6. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(116)
Konstatētās dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Tomēr faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija neliela, jo daudzu Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu līmeni ietekmēja saistības. Attiecībā uz pārējiem ražotājiem eksportētājiem kaitējumu neitralizēja maksājumi. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja iepriekšējais Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings.
4.4.7. Cenas un tās ietekmējošie faktori
(117)
Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
7. tabula
Pārdošanas cenas Savienībā
2010
2011
2012
PIP laikā
Vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t, diapazoni)
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indekss
100
103
113
115
Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t, diapazoni)
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indekss
100
113
111
115
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(118)
Vidējās svērtās vienības ražošanas izmaksas 2010.-2011. gadā palielinājās par 13 %, un pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pieauga par vēl 2 procentpunktiem.
(119)
Pārdošanas cenas attīstījās līdzīgi, taču ar aptuveni viena gada nobīdi. 2011. gada izmaksu pieaugumu Savienības ražošanas nozare varēja pilnībā attiecināt uz tās klientiem tikai 2012. gadā. Tas nozīmēja zemāku rentabilitāti 2011. gadā, kā skaidrots 120. un turpmākajos apsvērumos.
4.4.8. Darbaspēka izmaksas
(120)
Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
8. tabula
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
2010
2011
2012
PIP laikā
Vidējā alga uz vienu darbinieku (indekss)
100
103
114
118
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(121)
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku kopumā palielinājās par 18 %, un to galvenokārt ietekmēja būtiskais pieaugums par 11 procentpunktiem 2011.-2012. gadā.
4.4.9. Krājumi
(122)
Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
9. tabula
Krājumi
2010
2011
2012
PIP laikā
Krājumi perioda beigās (diapazoni)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indekss
100
101
121
155
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(123)
Savienības ražotāju perioda beigu krājumi attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Krājumu augsto līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās ietekmēja sezonāli faktori. Citiem periodiem perioda beigu krājumi tika fiksēti decembra beigās, savukārt attiecībā uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu tie tika fiksēti jūnija beigās, proti, tieši pirms perioda, kad ir visai augsts pieprasījums, ko nosaka dzērienu patēriņa pieaugums, un samērā zems ražošanas apjoms saistībā ar vasaras atvaļinājumiem. Tāpēc ir normāli, ka minētajā periodā krājumu apjoms ir nedaudz lielāks.
4.4.10. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(124)
Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.
10. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2010
2011
2012
PIP laikā
Nesaistītiem klientiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte (diapazons)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indekss
100
69
103
103
Naudas plūsma (indekss)
100
50
86
80
Ieguldījumi (indekss)
100
162
123
106
Ienākums no ieguldījumiem (diapazons)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indekss
100
59
93
90
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(125)
Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Gandrīz visā attiecīgajā periodā rentabilitāte bija stabila. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā pārsniedza mērķa peļņu, kas bija noteikta sākotnējā izmeklēšanā.
(126)
Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Visā attiecīgajā periodā šis rādītājs bija apmierinošā līmenī.
(127)
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Šis rādītājs kopumā attīstījās tāpat kā rentabilitāte un visā attiecīgajā periodā bija apmierinošā līmenī.
(128)
Neviens no Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā nesūdzējās par kapitāla piesaistes grūtībām.
4.4.11. Secinājums par kaitējumu
(129)
Vairums kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, nodarbinātība, darbaspēka izmaksas un pārdošanas cenas, attīstījās pozitīvi. Kaut arī tendences attiecībā uz tādiem finanšu rādītājiem kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem ir neviendabīgas, to līmeņi absolūtā izteiksmē ir apmierinoši un neuzrāda kaitējumu.
(130)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, ko radīja iepriekšējais dempings, un necieš būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
4.5. Kaitējuma atkārtošanās iespējamība
(131)
Iepriekš aprakstītās attiecīgā Ķīnas ražojuma importa cenu un apjoma tendences rāda, ka spēkā esošie pasākumi (antidempinga maksājums un saistības) ir radījuši cenu pieaugumu un apjoma samazinājumu, kaut arī Ķīnas eksportētāju klātbūtne Savienības tirgū joprojām ir ievērojama. Galvenais ieguvējs no šīm tendencēm bija Savienības ražošanas nozare, jo trešo valstu klātbūtne tirgū saglabājās visai ierobežota. Tas liecina, ka kaitējuma novēršana galvenokārt ir spēkā esošo pasākumu rezultāts.
(132)
Kā minēts 45. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir neizmantota jauda, kas ļauj ļoti strauji palielināt eksportu. Turklāt, ņemot vērā, ka ES tirgū ir izdevīgākas cenas nekā lielākajā daļā trešo valstu tirgu, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz šīm valstīm, varētu tikt novirzīti uz ES tirgu.
(133)
Papildus jāatzīmē, ka tādos nozīmīgos starptautiskajos tirgos kā ASV, Brazīlija, Taizeme un Ukraina attiecībā uz Ķīnas citronskābi ir noteikti antidempinga maksājumi. Tāpēc gadījumā, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārdot minētajos tirgos būtu grūtāk nekā neaizsargātā ES tirgū.
(134)
Turklāt cenas, ko piemēro Ķīnas ražotāji eksportētāji, uz kuriem neattiecas saistības, ir ievērojami zemākas nekā ES ražošanas nozares cenas, proti, par 20 %-45 %. Tāpat arī cenas, ko ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas saistības, piemēro trešo valstu tirgos, ir par 20 %-39 % zemākas nekā ES ražošanas nozares cenas. Šie skaitļi uzrāda cenu līmeni, kādu Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, piemērotu Savienības tirgū, ja pasākumu nebūtu.
(135)
Ķīnas eksporta iespējamību par pazeminātām cenām, ja pasākumu nebūtu, apliecina daudzās antidempinga izmeklēšanas par Ķīnas citronskābi, kuras veiktas citās valstīs, kas minētas 133. apsvērumā.
(136)
Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir visas iespējas ievērojami palielināt jau tā lielo tirgus daļu, piemērojot cenas, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, par sliktu Savienības ražošanas nozarei.
(137)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji diez vai pazeminātu cenas līdz līmenim, kāds tiek piemērots citu trešo valstu tirgos. Tomēr izmeklēšanā konstatētajos faktos nav rodams pamatojums šim argumentam. Kā norādīts 134. apsvērumā, cenu samazinājuma starpības, kas Savienības tirgū konstatētas attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecas saistības (20 %-45 %), ir ļoti līdzīgas tām, kas trešo valstu tirgos konstatētas attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas saistības (20 %-39 %). Līdz ar to ir iespējams, ka tad, ja pasākumu nebūtu, Ķīnas cenas, ko piemēro Savienības tirgū, tuvotos cenām, kuras Ķīnas ražotāji eksportētāji piemēro citur.
(138)
Tāpēc var secināt, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā kaitējums varētu atkārtoties.
5. SAVIENĪBAS INTERESES
(139)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes citronskābes importu atbilstoši šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot visu iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
5.1. Savienības ražošanas nozares intereses
(140)
Šajā izmeklēšanā piedalījās abi Savienības ražotāji, kuru ražošana atbilst 100 % Savienības ražošanas apjoma. Kā norādīts 130. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja iepriekšējais dempings.
(141)
Savienības ražošanas nozare atguvās no iepriekšējā kaitējuma, pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tās darbība ir dzīvotspējīga, ja tai nav jāsaskaras netaisnīgu konkurenci, ko rada imports par dempinga cenām.
(142)
Savukārt pasākumu izbeigšanas gadījumā, visticamāk, pieaugtu netaisnīga konkurence, ko radītu imports no Ķīnas par dempinga cenām, un tas apdraudētu atlikušo ražotāju iespēju turpināt darbību šajā nozarē, kas principā ir dzīvotspējīga. Jāatgādina, ka pirms pasākumu noteikšanas pret importu no Ķīnas darbību izbeidza trīs Savienības ražotāji.
(143)
Tāpēc secināms, ka pasākumu atstāšana spēkā ir Savienības ražošanas nozares interesēs.
5.2. Nesaistīto importētāju intereses
(144)
Kā norādīts 13. apsvērumā, uz aicinājumu par iekļaušanu izlasē atsaucās seši nesaistīti importētāji. Izlasē iekļāva trīs lielākos importētājus, bet viens no tiem galu galā neiesniedza jēgpilnas atbildes uz anketas jautājumiem. Galīgā izlase sastāvēja no abiem atlikušajiem importētājiem.
(145)
Abi importētāji tirgo plašu ražojumu klāstu. Citronskābes nozīme to kopējā apgrozījumā ir ļoti atšķirīga. Vienam no importētājiem citronskābes daļa kopējā apgrozījumā ir nebūtiska, savukārt otram importētājam tā ir viens no svarīgākajiem ražojumiem.
(146)
Neviens no abiem izlasē iekļautajiem importētājiem neizteica kategoriskus iebildumus pret spēkā esošajiem pasākumiem, bet norādīja, ka pašreizējā MIC ir pārāk augsta, kas nozīmē būtisku peļņu Savienības nozarei. Tāpēc šie importētāji pieprasīja samazināt MIC.
5.3. Lietotāju intereses
(147)
Komisija saņēma sešas pilnīgas lietotāju atbildes, galvenokārt no ķīmijas rūpniecības un farmācijas nozares. Kaut arī pats lielākais citronskābes lietotājs ir pārtikas un dzērienu nozare (vismaz 50 % no kopējā patēriņa), nebija neviena šīs nozares lietotāja, kas pilnībā sadarbotos.
(148)
Lietotājus uztrauca piegāžu drošība. Bažas radīja Savienības ražotāju nespēja pilnībā apgādāt Savienības tirgu. Tomēr spēkā esošie pasākumi neapturēja Ķīnas importa ieplūšanu Savienības tirgū ievērojamos apjomos, kas ļāva nodrošināt ar šo ražojumu to tirgus daļu, kuru nespēj nodrošināt Savienības ražošanas nozare.
(149)
Lielai lietotāju grupai, piemēram, pārtikas un dzērienu nozarei un farmācijas nozarei, ražojumos nepieciešamais citronskābes daudzums ir nebūtisks. Šie lietotāji uzskata, ka citronskābi aizstāt ir sarežģīti, tāpēc piegāžu drošība bieži vien ir svarīgāka nekā cena. Tā kā citronskābei ir ļoti neliela nozīme to izmaksu struktūrā, attiecīgo pasākumu finansiālā ietekme uz šiem lietotājiem ir nebūtiska.
(150)
Lietotājiem, kuri ražo ķīmiskos produktus un kuru patēriņš atbilst aptuveni 25 % no ES kopējā patēriņa, citronskābe ir vidēji nozīmīga - tās īpatsvars izejvielu izmaksās ir aptuveni 5 %. Šie lietotāji uzskata, ka antidempinga pasākumi nebūtu jāatstāj spēkā. Daži lietotāji norādīja arī uz ES ražotāju labo finansiālo stāvokli. Pasākumu ietekme uz šiem lietotājiem ir lielāka nekā uz pārtikas un dzērienu nozari un farmācijas nozari. Tomēr informācija, ko sniedza ķīmisko produktu ražotāji, kuri sadarbojās, rāda, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, tiem izdevās gūt krietnu peļņu. Tāpēc uzskatāms, ka pasākumu ietekme uz šiem lietotājiem ir ierobežota.
(151)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas, kas darbojas mazgāšanas līdzekļu nozarē, apgalvoja, ka attiecībā uz dažiem ražojumiem citronskābes īpatsvars izmaksās ir lielāks nekā iepriekš minētie vidēji 5 %. Tomēr šīs personas neiesniedza nekādus pierādījumus tam, ka konkrēti mazgāšanas līdzekļu nozarē šis vidējais īpatsvars atšķiras no 5 % rādītāja, kas norādīts ķīmijas rūpniecībai kopumā. Tāpēc uzskatāms, ka secinājumi, kas izdarīti par ķīmijas rūpniecību kopumā, ir attiecināmi arī uz mazgāšanas līdzekļu nozari.
(152)
Ieinteresētās personas pēc informācijas izpaušanas turklāt apgalvoja, ka no 2017. gada vēl lielāku citronskābes patēriņu Savienībā izraisīs jaunais fosfātu izmantošanas aizliegums mazgāšanas līdzekļos, ko lieto automātiskajās trauku mazgājamās mašīnās. Kaut arī ir skaidrs, ka līdz tam laikam fosfāti būs jāaizstāj ar citām vielām, šobrīd vēl nav zināms, vai tos aizstās ar citronskābi vai kādām citām vielām. Šīs personas turklāt neiesniedza nekādus faktiskus pierādījumus par šo izmaiņu vispārīgo ietekmi.
(153)
Visu izvērtējot, pasākumu pozitīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari ievērojami pārsniedz spēkā esošo pasākumu ierobežoto vai nebūtisko ietekmi uz lietotājiem.
5.4. Piegādes avoti Savienības tirgū
(154)
Ieinteresētās personas sūdzējās par to, ka Savienības tirgū trūkstot konkurences. Savienībā tiešām ir tikai divi ES ražotāji. Lai apmierinātu ES lietotāju vajadzības, Savienības tirgum ir nepieciešams imports, un tas nāk galvenokārt no ĶTR.
(155)
Tomēr situāciju, ka Savienībā palika tikai divi ražotāji, izraisīja Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings, kas bija pamats pārskatāmo pasākumu noteikšanai. 2004. gadā, tas ir, sākotnējās izmeklēšanas perioda sākumā, Savienībā vēl bija pieci ražotāji, kas konkurēja ar ievērojama apjoma importu no Ķīnas par dempinga cenām. Turpmākajos gados (2004.-2007.), kad Savienībā ienāca liela apjoma imports no ĶTR par izteiktām dempinga cenām, trim Savienības ražotājiem nācās pamest šo tirgu, un radās pašreizējā duopola situācija.
(156)
Kopš spēkā esošo pasākumu noteikšanas ir izdevies apturēt Savienības ražotāju skaita samazināšanos. Ja Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tiktu ļauts atsākt dempingu neierobežotos apjomos, Savienības ražošanas nozarei atsāktos kaitējums, tostarp tirgus daļas zaudēšana importam no Ķīnas.
(157)
Savienības ražotājiem trūkst jaudas, lai pilnībā apmierinātu Savienības tirgus pieprasījumu (skatīt 107. apsvērumu). Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no Ķīnas turpināja ienākt Savienībā ievērojamos apjomos, un tā tirgus daļa visā attiecīgajā periodā bija 35 % līdz 45 %, kā skaidrots 93. apsvērumā.
(158)
Ja pasākumu nebūs, ir iespējams, ka ES tirgu nāksies pamest arī vienīgajiem diviem ES ražotājiem, kas vēl ir palikuši. Tādā gadījumā ES lietotāji kļūtu vēl atkarīgāki no viena importa avota - ĶTR -, kas, ņemot vērā iepriekš minēto piegāžu drošības nozīmi, nebūtu Savienības interesēs.
5.5. Secinājums par Savienības interesēm
(159)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes citronskābei noteikto pasākumu atstāšana spēkā nav Savienības interesēs.
6. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
6.1. Starpposma pārskatīšana, kas attiecās vienīgi uz kaitējuma pārbaudi
(160)
Uz lielāko daļu no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecas 2. apsvērumā minētās saistības. Kā minēts 41. apsvērumā, termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka to cenas eksportam uz ES noteica minētās cenu saistības, ar ko ir paredzētas minimālās importa cenas (MIC). Tāpēc tika atzīts, ka šo ražotāju eksportētāju cenas nav pietiekami uzticamas, lai tās šīs izmeklēšanas konkrētajos apstākļos izmantotu analīzei par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. Turklāt, kā skaidrots 100. apsvērumā, šīs eksporta cenas nevar uzskatīt par ticamu rādītāju, lai veiktu ticamu un jēgpilnu cenu samazinājuma aprēķinu. Šā paša iemesla dēļ šīs cenas nav arī pietiekami uzticamas jaunā kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam.
(161)
Laiwu, Ķīnas ražotājs eksportētājs, uz kuru neattiecās saistības un kurš sadarbojās, piemēroja saistību neietekmētas eksporta cenas, tāpēc tās varēja izmantot jaunā kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai.
6.2. Kaitējuma novēršanas līmenis
(162)
Lai noteiktu attiecīgo pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu, ka atkārtojas kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
(163)
Kaitējums neatkārtotos, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pamatoti gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas procents, kas šim nolūkam noteikts sākotnējā izmeklēšanā, bija 6 %.
(164)
Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīgā ražojuma cenu: no Savienības pārdošanas cenām atņēma pārskatīšanas izmeklēšanas perioda faktisko peļņas procentu un to aizstāja ar iepriekš minēto peļņas procentu 6 % apmērā.
(165)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka peļņas procents 6 % apmērā pirms nodokļu samaksas ir pārāk zems, jo lielās nodokļa likmes dēļ peļņa, kas atliek pēc nodokļiem, nenodrošina nepieciešamos līdzekļus.
(166)
Šeit jānorāda, ka kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantotais peļņas procents atbilst peļņas procentam situācijā, ja nav importa par dempinga cenām. Minētā ieinteresētā persona nesniedza nekādus argumentus, kas pierādītu, ka peļņas procents 6 % apmērā - sākotnējā izmeklēšanā noteiktais faktiskais Savienības ražošanas nozares peļņas procents situācijā bez importa par dempinga cenām - šiem mērķiem neder.
(167)
Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot Laiwu vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, ar Savienības ražotāju pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kura neizraisa kaitējumu. Šajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.
6.3. Galīgie antidempinga pasākumi
(168)
Attiecībā uz uzņēmumu Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. galīgie antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktā paredzēto mazākā maksājuma noteikumu. Kaitējuma starpību Komisija salīdzināja ar dempinga starpību. Maksājuma likme būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma novēršanas starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.
(169)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajai antidempinga maksājuma likmei, kas izteikta attiecībā pret CIF cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, būtu jābūt šādai.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma novēršanas līmenis
Galīgais antidempinga maksājums
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Termiņbeigu pārskatīšanā atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāatstāj spēkā ĶTR izcelsmes citronskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šie pasākumi izpaužas kā konkrētiem uzņēmumiem noteikti procentuālie maksājumi ar dažādām likmēm un saistības.
(171)
Katra uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Līdz ar to tās atspoguļo situāciju, kādu izmeklēšanas laikā konstatēja attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Individuālās antidempinga maksājuma likmes tiem nebūtu piemērojamas.
(172)
Uzņēmums var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina tiesību subjekta nosaukumu vai adresi. Attiecīgais pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāiekļauj visa būtiskā informācija, kas pierāda, ka izmaiņas neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma vai adreses maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojumu par nosaukuma vai adreses maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(173)
Divi ražotāji eksportētāji paziņoja Komisijai par adreses izmaiņām. Viens no tiem paziņoja Komisijai arī par nosaukuma maiņu. Šīs izmaiņas neskar to darbību, ciktāl runa ir par attiecīgo ražojumu.
(174)
Vienam citam ražotājam eksportētājam individuālā maksājuma likme vairs nebūs piemērojama, jo tas ir beidzis pastāvēt.
(175)
Konstatējumi, kas norādīti 173. un 174. apsvērumā, tika izpausti, bet nekādas piezīmes netika saņemtas.
7. PASĀKUMU FORMA
(176)
Pasākumu formas pārskatīšanā Komisija izvērtēja saistību MIC struktūru. Komisija īpaši pievērsās indeksācijas mehānismam.
(177)
Sākotnēji MIC indeksēja, pamatojoties uz ASV kukurūzas cenu svārstībām. Kad tika noteikti sākotnējie pasākumi, ražotāji eksportētāji, kuri piedāvāja uzņemties saistības, nevarēja atrast publiski pieejamu ES kukurūzas cenu atsauces avotu. Tagad šāds avots ir pieejams, un tas šķiet piemērotāks, ņemot vērā, ka MIC balstās uz Savienības ražošanas nozares cenu, kas neizraisa kaitējumu.
(178)
Komisija pārbaudīja arī indeksācijā izmantoto lielumu, kas atspoguļo izejvielu patēriņu uz tonnu citronskābes, un atzina, ka tas ir pareizs.
(179)
Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tā vietā, lai izmantotu iepriekš aprakstīto MIC indeksāciju, būtu jāizmanto fiksēta minimālā cena vai indeksācija, kas balstās ne tikai uz kukurūzas, bet arī citu izejvielu cenām, jo ne visi Savienības ražotāji citronskābes ražošanā kā izejvielu izmanto kukurūzu. Tomēr, ņemot vērā ievērojamās svārstības, kas raksturīgas gan citronskābes ražošanas izmaksām, gan tās cenai, fiksēta minimālā cena ātri varētu zaudēt aktualitāti un izrādīties nepamatoti augsta vai zema. Turklāt nav uzskatāms, ka būtu lietderīgi veikt indeksāciju izejvielai, kuras cenas ir samērā stabilas - kamēr citronskābes cenas būtiski svārstās - un par kuru nav pieejams uzticams un publiski pieejams avots.
(180)
Tāpēc tika atzīts, ka pamatojums izmantot fiksētu minimālo cenu vai indeksāciju ar vairākām izejvielām nav pārliecinošāks kā indeksācijai, kas balstās uz kukurūzas cenām. Tomēr, tā kā ne visi Savienības ražotāji kā izejvielu izmanto kukurūzu, tika atzīts, ka ir lietderīgi pārskatīt indeksācijā izmantoto lielumu, kas atspoguļo izejvielu patēriņu, lai tādējādi labāk ņemtu vērā kukurūzas vidējo svērto patēriņu Savienības ražošanas nozarē un šīs ražošanas nozares kaitējumu neizraisošās cenas attīstību kopumā.
(181)
Starpposma pārskatīšanā, kas attiecās vienīgi uz kaitējuma pārbaudi, Komisija Savienības ražošanas nozarei noteica jaunu cenu, kas neizraisa kaitējumu. Uz šā pamata MIC būtu jāpārskata un jāatjaunina, lai attiecīgās saistības paliktu spēkā.
(182)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas attiecīgie pieci ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tostarp ražotāju eksportētāju grupa, uz ko pašlaik attiecas saistības, un Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera (skatīt 2. un 3. apsvērumu) piedāvāja jaunas pieņemamas cenu saistības.
(183)
Komisija ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/87 (13) pieņēma šo jauno saistību piedāvājumus, ar ko tika aizstātas spēkā esošās saistības. Jauno saistību piedāvājumi novērš kaitējumu izraisošā dempinga sekas un pietiekami ierobežo pasākumu apiešanas risku.
(184)
Lai Komisijai un muitas iestādēm dotu iespēju efektīvi uzraudzīt, kā šie uzņēmumi ievēro saistības, tad, ja attiecīgajai muitas iestādei iesniegts lūgums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem piešķir ar šādiem nosacījumiem:
i)
tiek uzrādīts saistību rēķins, proti, rēķins, kurā ir iekļauta vismaz pielikumā minētā informācija un apliecinājums;
ii)
importētās preces ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tām rēķinu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā izrakstījuši attiecīgie uzņēmumi;
iii)
muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam.
Ja iepriekš minētie nosacījumi nav izpildīti, tad, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu.
(185)
Ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu pēc saistību neizpildes atsauc savu piekrišanu saistībām attiecībā uz konkrētiem darījumiem un pasludina attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem, tad, attiecībā uz šiem darījumiem pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, rodas muitas parāds.
(186)
Importētājiem jāapzinās, ka muitas parāds ir normāls tirdzniecības risks, kas, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, kā aprakstīts 184. un 185. apsvērumā, var rasties arī tad, ja Komisija ir pieņēmusi tā ražotāja piedāvātās saistības, no kura šie importētāji ir tieši vai netieši pirkuši preces.
(187)
Atbilstoši pamatregulas 15. panta 1. punktam izveidotā komiteja atzinumu nesniedza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes un trinātrija citrāta dihidrāta importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2918 14 00 un ex 2918 15 00 (Taric kods 2918150010).
2. Galīgās antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Galīgais antidempinga maksājums (%)
Taric papildu kods
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, PRC
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, PRC
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, PRC
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, PRC
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, PRC
32,6
A879
Visi pārējie uzņēmumi
42,7
A999
3. Neskarot 1. punktu, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Importu, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un kam rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, no kuriem Komisija ir pieņēmusi saistības un kuru nosaukumi ir norādīti Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/87, atbrīvo no 1. pantā noteiktā antidempinga maksājuma, ja:
a)
preces ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tām rēķinu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā izrakstījuši minētie uzņēmumi;
b)
šim importam ir pievienots saistību rēķins, proti, rēķins, kurā ir iekļauta vismaz šīs regulas pielikumā minētā informācija un apliecinājums;
c)
muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam.
2. Pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas:
a)
ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka viens vai vairāki minētajā punktā paredzētie nosacījumi nav izpildīti, vai
b)
ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 8. panta 9. punktu Komisija ar regulu vai lēmumu attiecībā uz konkrētiem darījumiem atsauc savu piekrišanu saistībām un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 21. janvārī