ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 3. prosince 2013
o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020), a o zrušení rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES
(Text s významem pro EHP)
(2013/743/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 182 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má být rámcový program pro výzkum a inovace 2014-2020 (dále jen „program Horizont 2020“) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013 (3) provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.
(2)
Obecný program Horizont 2020 by měl být uskutečňován prostřednictvím tří priorit zaměřených na dosahování vynikajících vědeckých výsledků („vynikající věda“), zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení v průmyslu“) a hledáním odpovědí na společenských výzev („společenské výzvy“). Obecný cíl se uskutečňuje rovněž prostřednictvím specifických cílů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“. Tyto priority a specifické cíle by měly být prováděny prostřednictvím zvláštního programu, který obsahuje jednu část pro každou ze tří priorit, a sice jednu část pro specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“, jednu část pro specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ a jednu část pro přímé akce Společného výzkumného střediska.
(3)
Všechny priority a specifické cíle programu Horizont 2020 by měly zahrnovat mezinárodní rozměr. Činnosti spojené s mezinárodní spoluprací by měly být zachovány přinejmenším na úrovni Sedmého rámcového programu Evropského společenství provýzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“) přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (4).
(4)
Zatímco nařízení (EU) č. 1291/2013 stanoví obecný cíl programu Horizont 2020, priority a hlavní rysy specifických cílů a činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují ustanovení o provádění obsažená v nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně ustanovení týkajících se etických zásad.
(5)
Každá část by měla doplňovat ostatní části zvláštního programu a být prováděna konzistentně s těmito částmi.
(6)
K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové úrovně. V rámci priority „Vynikající věda“ by měla být podpořena činnost Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu, budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie-Skłodowska“ a evropské výzkumné infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a zajistit v celosvětovém měřítku větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy zavedeného v Unii.
(7)
Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci priority I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle potřeb a příležitostí vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.
(8)
Evropská rada pro výzkum by měla nahradit Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES (5), a měla by být její nástupkyní. Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti.
(9)
V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií, na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a zajistit širokou podporu Unie pro inovace v mikropodnicích a malých a středních podnicích).
(10)
Do části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a účinného a nákladově efektivního provádění.
(11)
Řešení významných společenských výzev určených ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění nových a průlomových řešení nezbytného měřítka a rozsahu. Tyto výzvy představují rovněž důležité hospodářské příležitosti pro inovativní podniky, a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti.
(12)
Priorita „Společenské výzvy“ by měla zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu výzkumu a inovací, včetně činností souvisejících s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by ve vhodných případech měly přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj.
(13)
V rámci priority „společenské výzvy“ a specifickým cílem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ by se mělo usilovat o náležitou rovnováhu mezi menšími a většími projekty.
(14)
Specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“ by měla plně využívat evropského talentového potenciálu a zajistit, že přínosy inovační ekonomiky budou maximalizovány a obecně rozděleny v rámci Unie v souladu se zásadou excelence.
(15)
Specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ by měla budovat účinnou spolupráci mezi vědou a společností, podpořit získávání nových talentů pro vědu a propojit vynikající vědecké výsledky se sociálním povědomím a odpovědností.
(16)
Společné výzkumné středisko by mělo jakožto nedílnou součást programu Horizont 2020 i nadále poskytovat nezávislou a na zákazníky orientovanou vědeckou a technickou podporu pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a okruhy „bezpečnost a občanství“ a „globální Evropa“ víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
(17)
Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence.
(18)
Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím konkurenceschopných činností, včetně účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a, v menším rozsahu, využívání duševního vlastnictví.
(19)
Zvláštní program by měl doplňovat akce uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění strategie Evropa 2020.
(20)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (6), ve znění pozdějších předpisů, jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti na programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v něm stanoveny.
(21)
K zajištění toho, aby zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem přizpůsobení nebo podpory zvláštních podmínek pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem Radě.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu.
(23)
Prováděcí pravomoci týkající se pracovních programů pro priority „vynikající věda“, „vedoucí postavení průmyslu“ a „společenské výzvy“ a specifické cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“ by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(24)
Ohledně vědecko-technického obsahu zvláštního programu týkajícího se nejaderných přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom (8).
(25)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES (9), rozhodnutí Rady 2006/972/ES (10), rozhodnutí Rady 2006/973/ES (11), rozhodnutí Rady 2006/974/ES (12), a rozhodnutí Rady 2006/975/ES (13),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto rozhodnutím se zřizuje zvláštní program k provedení nařízení (EU) č. 1291/2013 a stanoví specifické cíle pro podporu Unie určenou na výzkumné a inovační činnosti stanovené v článku 1 uvedeného nařízení a rovněž prováděcí pravidla.
Článek 2
Zřízení zvláštního programu
1. Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zavádí zvláštní program k provedení Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „zvláštní program“).
2. V souladu s čl. 5 odst. 2, 2a a 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 se zvláštní program skládá z těchto částí:
a)
část I „Vynikající věda“;
b)
část II „Vedoucí postavení v průmyslu“;
c)
část III „Společenské výzvy“;
d)
část IV „Šíření excelence a rozšiřování účasti“;
e)
část V „Věda se společností a pro společnost“;
f)
část VI „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska“.
Článek 3
Specifické cíle
1. Část I „Vynikající věda“ posílí excelenci evropského výzkumu v souladu s prioritou „vynikající věda“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
posílení průkopnického výzkumu prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (dále jen „Evropská rada pro výzkum“);
b)
posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií;
c)
posílení dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie Curie-Skłodowska (dále jen „akce „Marie Curie-Skłodowska“);
d)
posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur (dále jen „výzkumné infrastruktury“).
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části I přílohy I.
2. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ posílí vedoucí postavení v průmyslu a konkurenceschopnost v souladu s prioritou „vedoucí postavení v průmyslu“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
podpora vedoucího postavení Evropy v průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových technologií („vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“):
i)
informační a komunikační technologie,
ii)
nanotechnologie,
iii)
vyspělé materiály,
iv)
biotechnologie,
v)
vyspělá výroba a zpracování,
vi)
vesmír;
b)
zlepšení přístupu k rizikovému financování pro investice do výzkumu a inovací;
c)
zvýšení inovací v malých a středních podnicích.
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části II přílohy I.
Pro využívání finančních nástrojů v rámci specifického cíle uvedeného v písmeně b) prvního pododstavce se stanoví zvláštní podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny v části II oddíle 2 přílohy I.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 ohledně změny podílu investic z kapitálového nástroje programu Horizont 2020 v rámci celkových investic EU do expanzivní a růstové fáze, pokud jde o finanční nástroje uvedené v části II oddíle 2 přílohy I.
3. Část III „společenské výzvy“ přispěje k prioritě „společenské výzvy“ stanovené v čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to prováděním akcí v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, které přispějí k těmto specifickým cílům:
a)
zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek všech ("zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky");
b)
zajišťování dostatečných dodávek bezpečných, zdravých a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických výrobků prostřednictvím rozvoje produktivních a udržitelných systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje, podpory souvisejících ekosystémových služeb a obnovy biologické rozmanitosti, a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských, zpracovatelských a tržních řetězců („potravinová bezpečnost, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“);
c)
uskutečnění přechodu na spolehlivý, cenově dostupný, všeobecně přijatý, udržitelný a konkurenceschopný energetický systém zaměřený na snížení závislosti na fosilních palivech v situaci rostoucího nedostatku zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu („zajištěná, čistá a účinná energie“);
d)
dosažení evropského dopravního systému, který ve prospěch všech občanů, hospodářství a společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný ke klimatu a k životnímu prostředí, bezpečný a bez nedostatků („inteligentní, ekologická a integrovaná doprava“);
e)
dosažení hospodářství a společnosti účinně využívajících zdroje, včetně vody, a odolných vůči změně klimatu, ochrany a udržitelného řízení přírodních zdrojů a ekosystémů a udržitelného dodávání a využívání surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové populace v rámci udržitelných mezí přírodních zdrojů a ekosystémů planety („činnosti v oblasti klimatu a životního prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny“);
f)
péče o hlubší pochopení Evropy, nabídnutí řešení a podpora inovativní a přemýšlivé evropské společnosti podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti („Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“);
g)
podpora bezpečných evropských společností v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb, při současném posilování evropské kultury svobody a spravedlnosti („zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“);
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části III přílohy I.
4. Část IV „šíření excelence a rozšiřování účasti“ přispěje ke specifickému cíli „šíření excelence a rozšiřování účasti“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 plným využitím potenciálu fondu evropských talentů a zajistí, že přínosy inovačního hospodářství budou maximalizovány a všeobecně rozšířeny napříč Unií v souladu se zásadou excelence.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části IV přílohy I.
5. Část V „věda se společností a pro společnost“ přispěje ke specifickému cíli „věda se společností a pro společnost“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 tím, že povede k navázání účinné spolupráce mezi vědou a společností, k získání nových talentů pro vědu a k propojení vědecké excelence se sociálním povědomím a odpovědností.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části V přílohy I.
6. Část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska přispěje ke všem prioritám stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 se specifickým cílem spočívajícím v poskytování vědecké a technické podpory tvorbě evropských politik iniciované zákazníky.
Hlavní rysy činností tohoto specifického cíle jsou stanoveny v části IV přílohy I.
7. Zvláštní program je posuzován ve vztahu k výsledkům a dopadům na základě výkonnostních ukazatelů.
Další podrobnosti o klíčových výkonnostních ukazatelích jsou uvedeny v příloze II.
Článek 4
Rozpočet
1. V souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1291/2013 činí celkové finanční prostředky přidělené na provádění zvláštního programu 74 316,9 milionů EUR.
2. Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest částí uvedených v čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013. Orientační rozdělení rozpočtových prostředků pro jednotlivé specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí a maximální celková částka příspěvku na akce Společného výzkumného střediska jsou uvedeny v příloze II nařízení (EU) č. 1291/2013.
3. Na správní výdaje Komise připadá nejvýše 5 % částek uvedených v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 pro části I až V zvláštního programu. Komise zajistí, že v průběhu programu se její administrativní náklady sníží, a bude usilovat o to, aby v roce 2020 dosáhla cíle 4,6 % nebo méně. Tyto hodnoty se přezkoumají v rámci průběžného hodnocení programu Horizont 2020 stanoveného v čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013.
4. V případě potřeby lze prostředky zanést do rozpočtu na období po roce 2020 na pokrytí technických a správních výdajů s cílem umožnit řízení činností, které do 31. prosince 2020 nebudou ještě ukončeny.
HLAVA II
PROVÁDĚNÍ
Článek 5
Pracovní programy
1. Zvláštní program je prováděn prostřednictvím pracovních programů.
2. Komise přijme společné nebo zvláštní pracovní programy pro provádění částí I až V tohoto zvláštního programu uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e), s výjimkou provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2.
3. Pracovní programy pro provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a), jak jsou stanoveny vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. b), přijímá Komise prostřednictvím prováděcího aktu v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 10 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2. Toto opatření Komise řádně zdůvodní.
4. Prostřednictvím prováděcího aktu přijme Komise samostatný víceletý pracovní program pro část VI zvláštního programu uvedeného v čl. 2 odst. 2 písm. f).
Tento pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska podle rozhodnutí 96/282/Euratom.
5. Pracovní programy přihlížejí ke stavu vědy, techniky a inovací na úrovni jednotlivých členských států, na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a k příslušnému vývoji politiky a trhu a společenskému vývoji. Pracovní programy případně obsahují informace o koordinaci s výzkumnými a inovačními činnostmi prováděnými členskými státy (včetně jejich regionů), mimo jiné v oblastech, v nichž existují iniciativy společného plánování. Podle potřeby se aktualizují.
6. Pracovní programy pro provádění částí I až V uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e) tohoto rozhodnutí stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku, včetně případně orientačních údajů ohledně výše výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Pracovní programy obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci, orientační harmonogram provádění a víceletý přístup a strategické směry pro další roky provádění. Pracovní programy u grantů zahrnují jednotlivé priority, výběr a kritéria pro udělení grantu a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů. Rovněž uvedou jakékoliv další povinnosti účastníků týkající se využití a šíření v souladu s článkem 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (14). Podle potřeby umožňují strategické přístupy shora dolů i přístupy zdola nahoru, které se cíli zabývají inovativními způsoby.
Tyto pracovní programy mimoto obsahují oddíl, v němž jsou určeny průřezové otázky podle článku 14 a v příloze I nařízení (EU) č. 1291/2013 pod nadpisem „Průřezové otázky a podpůrná opatření“, a to na základě dvou či více specifických cílů v rámci téže priority nebo napříč dvěma či více prioritami. Tyto akce jsou prováděny integrovaným způsobem.
7. Komise přijímá prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 4. tato opatření:
a)
rozhodnutí o schválení financování nepřímých akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu 2,5 milionu EUR nebo více, s výjimkou akcí podle specifického cíle "Společné výzkumné středisko" uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí a s výjimkou akcí financovaných v rámci pilotního projektu „Rychlá cesta k inovacím“ uvedeného v článku 24 nařízení (EU) č. 1291/2013;
b)
rozhodnutí o schválení financování akcí zahrnujících použití lidských embryí a lidských embryonálních kmenových buněk a akcí podle specifického cíle „zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v čl. 3 odst. 3 písm. g);
c)
rozhodnutí o schválení financování akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu na akce v rámci specifického cíle „Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“ podle čl. 3 odst. 3 písm. f) a na akce v rámci specifického cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ uvedeného v čl. 3 odst. 4 a v rámci specifického cíle „věda se společností a pro společnost“ čl. 3 odst. 5 0,6 milionů EUR nebo více;
d)
vypracování kritérií pro hodnocení stanoveného v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 6
Evropská rada pro výzkum
1. Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum, která je prostředkem k provádění akcí v rámci části I „Vynikající věda“, jež souvisejí se specifickým cílem „Evropská rada pro výzkum“ uvedeným v čl. 3 odst. 1 písm. a). Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím 2007/134/ES.
2. Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8.
3. Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.
Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou.
Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.
4. Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí 2006/972/ES.
5. Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. Granty Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se udělují pouze na základě kritéria excelence.
6. Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených.
Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum vypracovanou vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. a).
Článek 7
Vědecká rada
1. Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků obou pohlaví a různých věkových skupin, s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech.
Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.
2. Vědecká rada vypracuje:
a)
celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum;
b)
pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum;
c)
metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány;
d)
své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;
e)
kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.
Komise se odchýlí od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c), d) a e) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní.
3. Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v oddíle 1.1 části I přílohy I.
4. Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a)podle zásad stanovených v čl. 6 odst. 4. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností.
Článek 8
Specializovaná prováděcí struktura
1. Specializovaná prováděcí struktura odpovídá za administrativní provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v části I oddíle 1.2 přílohy I, a podporuje vědeckou radu při plnění všech jejích úkolů.
2. Komise zajistí, aby se specializovaná prováděcí struktura přesně, účinně a s potřebnou pružností řídila pouze cíli a požadavky Evropské rady pro výzkum.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 9
Sledování a informace o provádění
1. Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont 2020 a podává o něm zprávy v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1291/2013 a přílohou III tohoto rozhodnutí.
2. Komise pravidelně informuje výbor uvedený v článku 9 o celkovém pokroku v provádění nepřímých akcí zvláštního programu s cílem umožnit výboru, aby včas poskytoval vhodné informace o přípravě pracovních programů, zejména pokud jde o víceletý přístup a strategické směry, a včas mu poskytuje informace o všech akcích navržených nebo financovaných v rámci programu Horizont 2020, jak je upřesněno v příloze IV.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (výbor pro program). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor se schází v různých složeních uvedených v příloze V s ohledem na předmět, který bude projednáván.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se přezkumný postup podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se poradní postup podle článku 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Má-li být stanovisko výboru uvedeného v odstavci 2 a 2a získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 2 se Komisi svěřuje od na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o jeden měsíc.
6. Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.
Článek 12
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Akce zahájené na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku a finanční povinnosti související s akcemi prováděnými na základě těchto rozhodnutí se až do doby ukončení řídí i nadále těmito rozhodnutími. V případě potřeby jsou zbývající úkoly výborů zřízených podle rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku prováděny výborem uvedeným v článku 10.
3. Finanční prostředky přidělené zvláštnímu programu mohou zahrnovat rovněž výdaje na technickou a správní pomoc, které jsou nezbytné k zajištění přechodu mezi zvláštním programem a opatřeními, na něž se vztahují rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 3. prosince 2013.
PADOMES LĒMUMS
(2013. gada 3. decembris),
ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" (2014.-2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/743/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 182. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 182. panta 3. punktu ar 2013. gada 11. decembris Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (3) izveidotā Pētniecības un inovācijas pamatprogramma "Apvārsnis 2020" (pamatprogramma "Apvārsnis 2020") ir jāīsteno ar īpašu programmu, kurā izklāstīti konkrēti mērķi un to īstenošanas noteikumi, noteikts tās ilgums un par vajadzīgiem uzskatītie līdzekļi.
(2)
Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" vispārīgo mērķi īsteno, izmantojot trīs prioritātes, kas veltītas tam, lai radītu izcilu zinātni ("Zinātnes izcilība"), veidotu vadošo lomu rūpniecībā ("Vadošā loma rūpniecībā") un risinātu sabiedrības problēmas ("Sabiedrības problēmu risināšana"). Vispārīgo mērķi īsteno arī ar konkrētajiem mērķiem "Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana" un "Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to". Šīs prioritātes un konkrētie mērķi būtu jāīsteno ar īpašu programmu, kurā katrai no šīm trim prioritātēm būtu veltīta viena daļa, proti, viena daļa konkrētajam mērķim "Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana", viena daļa konkrētajam mērķim "Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to" un viena daļa - Kopīgā pētniecības centra (JRC) ar kodolenerģiju nesaistītām tiešajām darbībām.
(3)
Visām trim pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" prioritātēm un konkrētajiem mērķiem būtu jāietver starptautiska dimensija. Pasākumi, kas ietver starptautisku sadarbību, būtu jāsaglabā vismaz Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.-2013. gads) ("Septītā pētniecības pamatprogramma") līmenī, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (4).
(4)
Kamēr Regulā (ES) Nr. 1291/2013 ir izklāstīti pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" vispārīgais mērķis, prioritātes un konkrēto mērķu un veicamo pasākumu pamatvirzieni, īpašajā programmā būtu jānosaka katras atsevišķās daļas konkrētie mērķi un pasākumu pamatvirzieni. Regulā (ES) Nr. 1291/2013 izklāstītie īstenošanas nosacījumi, tostarp tie, kas saistīti ar ētiskajiem principiem, pilnībā attiecas arī uz šo īpašo programmu.
(5)
Būtu jānodrošina, ka īpašās programmas daļas cita citu papildina un katra no tām tiek īstenota saskaņoti ar pārējām īpašās programmas daļām.
(6)
Ir ārkārtīgi svarīgi nostiprināt, izvērst un paplašināt Savienības zinātniskās bāzes izcilību un nodrošināt pasaules līmeņa pētījumus un talantus, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju un labklājību ilgtermiņā. Īstenojot prioritāti "Zinātnes izcilība", būtu jāatbalsta Eiropas Pētniecības padomes (EPP) pasākumi, kas ir saistīti ar progresīviem pētījumiem, nākotnes un jaunām tehnoloģijām, Marijas Sklodovskas-Kirī (Marie Skłodowska-Curie) vārdā nosauktajām darbībām un Eiropas pētniecības infrastruktūrām. Īstenojot šīs darbības, būtu jātiecas veidot kompetenci ilgtermiņā, īpašu uzsvaru liekot uz nākamo zinātnes, sistēmu un pētnieku paaudzi un sniedzot atbalstu jauniem talantiem no visas Savienības un asociētajām valstīm. Savienības darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt zinātnes izcilību, būtu jāpalīdz konsolidēt Eiropas pētniecības telpu (EPT) un padarīt Savienības zinātnes sistēmu konkurētspējīgāku un pievilcīgāku pasaules mērogā.
(7)
Prioritātē "Zinātnes izcilība" veiktās pētniecības darbības būtu jānosaka saskaņā ar zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma būtu jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātnieku kopienu. Pētījumi būtu jāfinansē, pamatojoties uz izcilību.
(8)
EPP būtu jāaizstāj tā EPP, kura tika izveidota ar Komisijas Lēmumu 2007/134/EK (5), un tai vajadzētu būt šīs padomes pēctecei. Tās darbībai būtu jāatbilst noteiktajiem zinātniskās izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārredzamības principiem.
(9)
Lai uzturētu un palielinātu Savienības vadošo lomu rūpniecībā, privātajā sektorā ir steidzami jāveicina pētniecība un attīstība un ieguldījumi inovācijā, jāveicina uzņēmējdarbības vajadzībām atbilstoša pētniecība un inovācija un jāpaātrina jaunu tehnoloģiju attīstība, ar ko tiks likts pamats nākotnes uzņēmumiem un ekonomikas izaugsmei. Īstenojot prioritāti "Vadošā loma rūpniecībā", būtu jāatbalsta ieguldījumi izcilā pētniecībā un inovācijā galvenajās pamattehnoloģijās un citās rūpnieciskās tehnoloģijās, jāveicina tas, lai inovatīviem uzņēmumiem un projektiem tiktu nodrošināta labāka piekļuve riska kapitāla finansējumam, un jānodrošina Savienības mēroga atbalsts inovācijām mikrouzņēmumos, mazos un vidējos uzņēmumos (MVU).
(10)
Kosmosa izpēte un inovācija, kas ir Savienības dalīta kompetence, kā saskaņots elements būtu jāiekļauj prioritātē "Vadošā loma rūpniecībā", lai maksimāli palielinātu šīs jomas ietekmi uz zinātni, ekonomiku un sabiedrību un nodrošinātu efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu īstenošanu.
(11)
Lai risinātu sabiedrības svarīgākās problēmas, kas apzinātas stratēģijā "Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei" (stratēģija "Eiropa 2020"), nepieciešami būtiski ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, lai attīstītu un izmantotu novatoriskus un progresīvus risinājumus, kam ir nepieciešamais mērogs un darbības joma. Šīs problēmas vienlaikus nozīmē būtiskas ekonomiskas iespējas inovatīviem uzņēmumiem un tāpēc veicina Savienības konkurētspēju un nodarbinātību tajā.
(12)
Ar prioritāti "Sabiedrības problēmu risināšana" būtu jāceļ pētniecības un inovācijas efektivitāte reaģēšanā uz galvenajām sabiedrības problēmām, atbalstot izcilu pētniecību un inovāciju. Minētie pasākumi būtu jāīsteno, izmantojot uz problēmām balstītu pieeju, kas apvieno resursus un zināšanas dažādās jomās, tehnoloģijās un disciplīnās. Visu šo problēmu risināšanā svarīga nozīme ir pētniecībai sociālajās un humanitārajās zinātnēs. Šīs daļas pasākumiem būtu jāaptver pilns pētniecības un inovācijas spektrs, tostarp ar inovācijām saistīti pasākumi, piemēram, izmēģinājumi, demonstrējumi, testgultnes un atbalsts publiskajam iepirkumam, pirmsnormatīviem pētījumiem un standartu izstrādei un inovāciju ieviešana tirgū. Īstenojot šos pasākumus, vajadzības gadījumā būtu jāsniedz tiešs atbalsts atbilstīgo nozaru politikas kompetencēm Savienības līmenī. Visu problēmu risinājumiem būtu jāveicina virsmērķa - ilgtspējīgas attīstības - sasniegšana.
(13)
Prioritātē "Sabiedrības problēmu risināšana" un konkrētajā mērķī "Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskajās tehnoloģijās" būtu vajadzīgs pienācīgs līdzsvars starp maziem un lieliem projektiem.
(14)
Konkrētā mērķa "Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana" uzdevums būtu pilnībā izmantot Eiropas talantu kopuma potenciālu un nodrošināt to, ka ieguvumi no inovāciju virzītas ekonomikas visā Savienībā tiek gan maksimāli palielināti, gan plaši izplatīti atbilstoši izcilības principam.
(15)
Konkrētā mērķa "Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to" uzdevums būtu veidot efektīvu zinātnes un sabiedrības sadarbību, veicināt jaunu talantu piesaistīšanu zinātnei un zinātnisku izcilību apvienot ar sociālu izpratni un atbildību.
(16)
Kā neatņemamai pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" daļai JRC būtu jāturpina sniegt neatkarīgu uz saņēmēju orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Savienības politikas formulēšanai, izstrādei, ieviešanai un uzraudzībai. Lai izpildītu savu uzdevumu, JRC būtu jāveic augstākajai kvalitātei atbilstoša pētniecība. Īstenojot tiešās darbības saskaņā ar savu uzdevumu, JRC īpaša nozīme būtu jāpiešķir Savienībai būtiskām jomām, proti, gudrai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei, un daudzgadu finanšu shēmas (2014.-2020. gads) iedaļās "Drošība un pilsonība" un "Globāla Eiropa".
(17)
JRC tiešās darbības būtu jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārredzami, ņemot vērā atbilstīgās JRC lietotāju un Savienības politiku vajadzības un ievērojot mērķi aizsargāt Savienības finanšu intereses. Minētās pētniecības darbības vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo šīm vajadzībām un arī tendencēm zinātnes un tehnikas jomā, un šajās darbībās būtu jācenšas sasniegt zinātnisku izcilību.
(18)
JRC būtu jāturpina rast papildu resursi, īstenojot konkurējošas darbības, tostarp ar dalību pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" netiešajās darbībās, ar trešo personu darbu un - mazākā apjomā - ar intelektuālā īpašuma izmantošanu.
(19)
Ar īpašo programmu būtu jāpapildina darbības, ko veic dalībvalstīs, kā arī citas Savienības darbības, kas ir nepieciešamas saistībā ar vispārējiem stratēģiskajiem centieniem īstenot stratēģiju "Eiropa 2020".
(20)
Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/822/EK (6) aizjūras zemju un teritoriju tiesību subjekti ir tiesīgi piedalīties pamatprogrammā "Apvārsnis 2020", ievērojot tajā paredzētos īpašos nosacījumus.
(21)
Lai nodrošinātu to, ka īpašie nosacījumi finanšu mehānismu izmantošanai atspoguļo tirgus situāciju, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai tā varētu pielāgot vai turpināt izstrādāt īpašos nosacījumus finanšu mehānismu izmantošanai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Padomei.
(22)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus īpašās programmas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā pieņemtu darba programmas īpašās programmas īstenošanai.
(23)
Īstenošanas pilnvaras, kas saistītas darba programmām prioritātēm "Zinātnes izcilība", "Vadošā loma rūpniecībā" un "Sabiedrības problēmu risināšana" un konkrētajiem mērķiem "Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana" un "Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to", būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (7).
(24)
Attiecībā uz zinātnisko un tehnoloģisko saturu, kas iekļauts īpašās programmas daļā, kas aptver JRC ar kodolenerģiju nesaistītās tiešās darbības, ir notikusi apspriešanās ar JRC valdi, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu Nr. 96/282/Euratom (8).
(25)
Juridiskās noteiktības un skaidrības nolūkos Padomes Lēmums 2006/971/EK (9), Padomes Lēmums 2006/972/EK (10), Padomes Lēmums 2006/973/EK (11), Padomes Lēmums 2006/974/EK (12), Padomes Lēmums 2006/975/EK (13) būtu jāatceļ,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:
I SADAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo lēmumu izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 1291/2013, un izvirza konkrētus mērķus Savienības atbalstam, kas paredzēts minētās regulas 1. pantā izklāstītajiem pētniecības un inovācijas pasākumiem, kā arī nosaka tā īstenošanas noteikumus.
2. pants
Īpašās programmas izveide
1. Ar šo laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" (2014.-2020. gads) (turpmāk "īpašā programma").
2. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 5. panta 2. -4. punktu īpašo programmu veido šādas daļas:
a)
I daļa "Zinātnes izcilība";
b)
II daļa "Vadošā loma rūpniecībā";
c)
III daļa "Sabiedrības problēmu risināšana";
d)
IV daļa "Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana";
e)
V daļa "Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to";
f)
VI daļa "Ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības".
3. pants
Konkrētie mērķi
1. Ar I daļu "Zinātnes izcilība" atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1291/2013 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai prioritātei "Zinātnes izcilība" stiprina Eiropas pētniecības izcilību, īstenojot šādus konkrētos mērķus:
a)
stiprināt progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes (EPP) ("Eiropas Pētniecības padome (EPP)") pasākumus;
b)
stiprināt pētniecību nākotnes un jauno tehnoloģiju ("Nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT)") jomā;
c)
stiprināt prasmes, apmācību un profesionālo izaugsmi, īstenojot Marijas Sklodovskas-Kirī (Marie Skłodowska-Curie) vārdā nosauktās darbības ("Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības");
d)
stiprināt Eiropas pētniecības infrastruktūras, tostarp e-infrastruktūras ("Eiropas pētniecības infrastruktūra").
Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma I daļā.
2. Ar II daļu "Vadošā loma rūpniecībā" atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1291/2013 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai prioritātei "Vadošā loma rūpniecībā" nostiprina vadošo lomu rūpniecībā un uzlabo konkurētspēju, īstenojot šādus konkrētos mērķus:
a)
palielināt Eiropas vadošo lomu rūpniecībā, īstenojot pētniecības, tehnoloģijas attīstības, demonstrējumu un inovācijas pasākumus šādās pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomās ("Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskajās tehnoloģijās"):
i)
informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ("IKT");
ii)
nanotehnoloģijas;
iii)
progresīvie materiāli;
iv)
biotehnoloģija;
v)
progresīvā ražošana un pārstrāde;
vi)
kosmoss;
b)
uzlabot piekļuvi riska kapitāla finansējumam, kas paredzēts ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā ("Piekļuve riska kapitāla finansējumam");
c)
palielināt inovāciju MVU ("Inovācija MVU").
Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma II daļā.
Lai izmantotu finanšu mehānismus, kas paredzēti saistībā ar pirmās daļas b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, piemēro īpašus nosacījumus. Šie nosacījumi ir izklāstīti I pielikuma II daļas 2. iedaļā.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu par izmaiņām attiecībā uz to, cik liela ir pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" pašu kapitāla mehānisma ieguldījumu daļa kopējos Savienības ieguldījumos paplašināšanās un izaugsmes posmā, ņemot vērā I pielikuma II daļas 2. iedaļā minētos finanšu instrumentus.
3. Ar III daļu "Sabiedrības problēmu risināšana" palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1291/2013 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto prioritāti "Sabiedrības problēmu risināšana", veicot pētniecības, tehnoloģijas attīstības, demonstrējumu un inovācijas darbības, ar ko veicina šādu konkrētu mērķu īstenošanu:
a)
uzlabot visu cilvēku veselību un labklājību visa mūža garumā ("Veselība, demogrāfiskās izmaiņas un labklājība");
b)
pietiekamā apjomā nodrošināt drošu, veselīgu un kvalitatīvu pārtiku un citus bioloģiski tīrus produktus, izveidojot produktīvas, ilgtspējīgas un resursu ziņā efektīvas primārās ražošanas sistēmas, veicinot saistītos ekosistēmu pakalpojumus un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu, kā arī tādas piegādes, pārstrādes un tirdzniecības ķēdes, kurām raksturīga konkurētspēja un zems oglekļa līmenis ("Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība un mežsaimniecība, jūras, jūrlietu un iekšzemes ūdeņu pētniecība un bioekonomika");
c)
pāriet uz uzticamu, izmaksu ziņā pieejamu, sabiedrībā atzītu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu energosistēmu, lai mazinātu atkarību no fosilā kurināmā, ņemot vērā resursu deficīta palielināšanos, augošo pieprasījumu pēc enerģijas un klimata pārmaiņas ("Droša, tīra un efektīva enerģija");
d)
panākt, lai visu iedzīvotāju, ekonomikas un sabiedrības labad Eiropas transporta sistēma būtu resursu ziņā efektīva, klimatam un videi nekaitīga, droša un vienota ("Gudrs, zaļš un integrēts transports");
e)
izveidot resursu un ūdens izmantošanas ziņā efektīvu un pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku un sabiedrību, nodrošināt dabas resursu un ekosistēmu aizsardzību un ilgtspējīgu pārvaldību un izejvielu ilgtspējīgu piegādi un izmantošanu, lai apmierinātu arvien pieaugošā pasaules iedzīvotāju skaita vajadzības, vienlaikus gādājot par to, lai planētas dabas resursu un ekosistēmu izmantošana būtu ilgtspējīga ("Darbība klimata jomā, vides, resursu efektivitāte un izejvielas");
f)
palielināt izpratni par Eiropu, nodrošināt risinājumus un atbalstīt iekļaujošu, novatorisku un domājošu Eiropas sabiedrību, ņemot vērā nepieredzētās pārmaiņas un pieaugošo globālo savstarpējo atkarību ("Eiropa mainīgā pasaulē - iekļaujoša, novatorisku un domājoša sabiedrība");
g)
veicināt drošas sabiedrības izveidi Eiropā, ņemot vērā nepieredzētās pārmaiņas un pieaugošo globālo savstarpējo atkarību un apdraudējumu, vienlaikus nostiprinot Eiropai raksturīgo brīvības un tiesiskuma kultūru ("Droša sabiedrība - aizsargāt Eiropas un tās pilsoņu brīvību un drošību").
Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma III daļā.
4. IV daļas "Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana" veicina konkrēto mērķi "Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana", kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1291/2013 5. panta 3. punktā, pilnībā izmantojot Eiropas talantu kopuma potenciālu un nodrošināt to, ka ieguvumi no inovāciju virzītas ekonomikas visā Savienībā tiek gan maksimāli palielināti, gan plaši izplatīti atbilstoši izcilības principam.
Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma IV daļā.
5. V daļas "Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to" veicina konkrēto mērķi "Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to", kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1291/2013 5. panta 3. punktā, veidojot efektīvu zinātnes un sabiedrības sadarbību, zinātnei piesaistot jaunus talantus un zinātnisku izcilību apvienojot ar sociālu izpratni un atbildību.
Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma V daļā.
6. Ar VI daļu "Ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības" palīdz īstenot visas prioritātes, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1291/2013 5. panta 2. punktā, un tās konkrētais mērķis ir Savienības politikai nodrošināt uz patērētājiem orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu.
Šā konkrētā mērķa darbību pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma VI daļā.
7. Īpašo programmu izvērtē, samērojot rezultātu rādītājus ar programmas rezultātiem un ietekmi.
Plašāka informācija par galvenajiem rezultātu rādītājiem ir ietverti II pielikumā.
4. pants
Budžets
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 6. panta 1. punktu finansējums īpašās programmas īstenošanai ir EUR 74 316,9 miljoni.
2. Šā panta 1. punktā minēto summu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 6. panta 2. punktu sadala starp šā lēmuma 2. panta 2. punktā uzskaitītajām sešām daļām. Indikatīvs budžeta sadalījums šā lēmuma 3. pantā minētajiem konkrētajiem mērķiem un maksimālā kopējā summa, ko paredzēts ieguldīt JRC darbībās, ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1291/2013 II pielikumā.
3. Komisijas administratīvajiem izdevumiem izmanto ne vairāk kā 5 % no summām, kas Regulas (ES) Nr. 1291/2013 6. panta 2. punktā ir paredzētas īpašās programmas I - V daļai. Komisija nodrošina, ka programmas laikā tās administratīvie izdevumi samazināsies, un tā centīsies panākt, lai šo izdevumu apmērs 2020. gadā būtu 4,6 % vai mazāks. Šo rādītāju pārskatīšanuiekļauj pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" starpposma novērtēšanā, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1291/2013 32. panta 3. punktā.
4. Vajadzības gadījumā pēc 2020. gada budžetā var iekļaut apropriācijas tehnisku un administratīvu izdevumu segšanai, lai ļautu pārvaldīt pasākumus, kuru īstenošana līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nav pabeigta.
II SADAĻA
ĪSTENOŠANA
5. pants
Darba programmas
1. Īpašo programmu īsteno ar darba programmām.
2. Komisija pieņem kopīgas vai atsevišķas darba programmas, lai īstenotu šīs īpašās programmas I līdz V daļu, kuras minētas 2. panta 2. punkta a) līdz e) apakšpunktā, neietverot darbības, ko paredzēts veikt, lai sasniegtu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi "Eiropas Pētniecības padome (EPP)". Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Darba programmas, kas paredzētas to darbību īstenošanai, kuru nolūks ir sasniegt konkrēto mērķi "Eiropas Pētniecības padome (EPP)", kas minēts 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un ko saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu izstrādā Zinātniskā padome, Komisija pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes izstrādātās darba programmas tikai tad, ja tā uzskata, ka programma neatbilst šā lēmuma noteikumiem. Tādā gadījumā Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 10. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija šādu rīcību pienācīgi pamato.
4. Ar īstenošanas aktu Komisija pieņem atsevišķu daudzgadu darba programmu īpašās programmas VI daļai, kas minēta 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā.
Šajā darba programmā ņem vērā JRC valdes atzinumu, kas minēts Lēmumā 96/282/Euratom.
5. Darba programmās ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valstu, Savienības un starptautiskā līmenī, kā arī saistītas norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā darba programmās ietver informāciju par to, kā tiek koordinēti pētniecības un inovācijas pasākumi, ko veic dalībvalstis (arī savos reģionos), tostarp jomās, kurās ir kopīgas plānošanas iniciatīvas. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina.
6. Darba programmās, kas paredzētas šā lēmuma 2. panta 2. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētās I līdz V daļas īstenošanai, norāda sasniedzamos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un kopsummu, tostarp vajadzības gadījumā ietver indikatīvu informāciju par izdevumiem, kas ir saistīti ar klimatu. Programmās arī raksturo darbības, kuras plānots finansēt, ietver norādes par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku, kā arī apraksta daudzgadu pieeju un stratēģiskas norādes turpmākajiem īstenošanas gadiem. Attiecībā uz dotācijām programmās ietver prioritātes, atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijus un dažādo piešķiršanas kritēriju relatīvo īpatsvaru, kā arī kopējo attiecināmo izmaksu finansējuma maksimālo apmēru. Tajās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1290/2013 (14) 43. pantu norāda arī visus dalībnieku papildu pienākumus attiecībā uz projekta rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Vajadzības gadījumā darba programmās pieļauj stratēģiskas lejupējas, kā arī augšupējas pieejas, ar kuru palīdzību mērķus sasniedz novatoriskā veidā.
Turklāt šajās darba programmās iekļauj sadaļu, kurā ir uzskaitīti transversāli jautājumi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1291/2013 14. pantā un I pielikuma ierāmētajā teksta daļā ar nosaukumu "Transversāli jautājumi un atbalsta pasākumi pamatroprgrammā "Apvārsnis 2020"", kuras aptver divus vai vairākus konkrētus mērķus gan vienas prioritātes, gan divu vai vairāku prioritāšu ietvaros. Šīs darbības īsteno integrēti.
7. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, saskaņā ar 10. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem šādus pasākumus:
a)
lēmumu, ar ko apstiprina finansējumu netiešajām darbībām, ja paredzētais Savienības ieguldījums saistībā ar šo programmu ir EUR 2,5 miljoni vai vairāk, izņemot darbības, ko īsteno saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi "Eiropas Pētniecības padome (EPP)", un izņemot darbības, ko finansē saskaņā ar izmēģinājuma projektu "Ātrais ceļš uz inovāciju", kas minēts Regulas (ES) Nr. 1291/2013 24. pantā;
b)
lēmumu, ar ko apstiprina finansējumu darbībām, kas saistītas ar cilvēka embriju un cilvēka embrija cilmes šūnu izmantošanu, un darbībām, ko īsteno saskaņā ar 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi "Droša sabiedrība - aizsargāt Eiropas un tās pilsoņu brīvību un drošību";
c)
lēmumu, ar ko apstiprina finansējumu darbībām, ja paredzētais Savienības ieguldījums saistībā ar šo programmu ir EUR 0,6 miljoni vai vairāk darbībām, ko īsteno saskaņā ar 3. panta 3. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi "Eiropa mainīgā pasaulē - iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība", un darbībām konkrēto mērķu, kas minēti 3. panta 4. punktā un 3. panta 5. punktā, "Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana" un "Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to" sasniegšanai;
d)
izstrādā kritērijus programmas novērtēšanai, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. Regulas (ES) Nr. 1291/2013 32. pantu.
6. pants
Eiropas Pētniecības padome
1. Komisija izveido Eiropas Pētniecības padomi ("EPP"), kuras uzdevums ir īstenot I daļā "Zinātnes izcilība" minētās darbības, kuras ir saistītas ar konkrēto mērķi "Eiropas Pētniecības padome (EPP)", kas minēts šā lēmuma 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Šī EPP ir Eiropas Pētniecības padomes, kas tika izveidota ar Lēmumu 2007/134/EK, pēctece.
2. EPP sastāvā ir 7. pantā minētā neatkarīgā Zinātniskā padome un 8. pantā minētā īpaši izveidotā īstenošanas struktūra.
3. EPP vada priekšsēdētājs, kuru izraugās no pieredzējušu un starptautiski atzītu zinātnieku vidus.
Priekšsēdētāju ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu, kurā piedalās īpaši izveidota neatkarīga atlases komiteja; priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Darbā pieņemšanas procesu un izraudzīto kandidātu apstiprina Zinātniskā padome.
Priekšsēdētājs vada Zinātnisko padomi un nodrošina tās vadošo lomu un sadarbību ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, kā arī pārstāv to zinātnes pasaulē.
4. EPP darbs atbilst šādiem principiem - izcilība zinātnē, autonomija, efektivitāte, izmaksu lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība. Tā nodrošina to, ka tiek turpinātas tās EPP darbības, ko veic saskaņā ar Lēmumu 2006/972/EK.
5. Ar EPP pasākumiem atbalsta pētījumus visās jomās, kurus veic individuālas un starpvalstu komandas, kuras savstarpēji konkurē Eiropas līmenī. EPP dotācijas progresīvo pētījumu jomā piešķir, ņemot vērā tikai un vienīgi izcilības kritēriju.
6. Komisija rīkojas kā EPP autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu pienācīgu izpildi.
Komisija nodrošina, ka EPP darbību īstenošana atbilst šā panta 4. punktā minētajiem principiem un 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai Zinātniskās padomes izstrādātajai vispārējai stratēģijai EPP.
7. pants
Zinātniskā padome
1. Zinātniskās padomes sastāvā ir zinātnieki, inženieri un pētnieki ar vislabāko reputāciju un atbilstošu erudīciju, vīrieši un sievietes no dažādām vecuma grupām, kuri pārstāv daudzas un dažādas pētniecības jomas un darbojas savā personīgajā statusā neatkarīgi no jebkādu ārēju interešu ietekmes.
Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija saskaņā ar neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku kopienu un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei.
Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš nepārsniedz četrus gadus, un to var atjaunot vienu reizi, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošina Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.
2. Zinātniskā padome izstrādā:
a)
EPP vispārējo stratēģiju;
b)
darba programmu, kas paredzēta EPP pasākumu īstenošanai;
c)
metodes un procedūras recenzēšanai un priekšlikumu novērtēšanai, uz kuru pamata atlasa finansējamos projektus;
d)
savu nostāju visos jautājumos, kuri no zinātnes perspektīvas varētu vairot EPP sasniegumus un ietekmi, kā arī veikto pētījumu kvalitāti;
e)
rīcības kodeksu, kurā apskatīts arī interešu konfliktu novēršanas jautājums.
No nostājām, ko Zinātniskā padome izstrādājusi atbilstoši pirmās daļas a), c), d) un e) apakšpunktam, Komisija atkāpjas tikai tad, ja tā uzskata, ka nav ievēroti šā lēmuma noteikumi. Šādā gadījumā, lai turpinātu īpašās programmas īstenošanu un mērķu sasniegšanu, Komisija pieņem pasākumus, nosakot jautājumus, kuros tā atkāpjas no Zinātniskās padomes nostājām, un to pienācīgi pamatojot.
3. Zinātniskā padome rīkojas saskaņā ar I pielikuma I daļas 1.1. iedaļā noteiktajām pilnvarām.
4. Zinātniskās padomes darbības vienīgais nolūks ir, ievērojot 6. panta 4. punktā izklāstītos principus, sasniegt konkrēto mērķi "Eiropas Pētniecības padome", kas minēts 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Tā rīkojas godprātīgi un atbildīgi, un savus pienākumus veic efektīvi, nodrošinot pēc iespējas lielāku pārredzamību.
8. pants
Īpaši izveidota īstenošanas struktūra
1. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra ir atbildīga par administratīvo īstenošanu un programmas izpildi, kā aprakstīts I pielikuma I daļas 1.2. iedaļā, un tā palīdz Zinātniskajai padomei veikt visus tās uzdevumus.
2. Komisija nodrošina, ka īpaši izveidotā īstenošanas struktūra stingri, efektīvi un pietiekami elastīgi ievēro tikai un vienīgi EPP mērķus un prasības.
III SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
9. pants
Uzraudzība un informācija par īstenošanu
1. Komisija ik gadus uzrauga un ziņo par pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 31. pantu un šā lēmuma III pielikumu.
2. Komisija regulāri informē 10. pantā minēto komiteju par īpašās programmas netiešo darbību īstenošanas vispārējo gaitu, lai komiteja varētu laikus sniegt attiecīgu ieguldījumu darba programmu sagatavošanā, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu pieeju un stratēģisko virzību, un Komisija laikus informē komiteju par visām pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" ierosinātajām vai finansētajām darbībām, kas norādītas IV pielikumā.
10. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja ("programmas komiteja"). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Komiteja sanāk dažādos sastāvos, kas izklāstīti V pielikumā, atbilstoši apspriežamā jautājuma tematam.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
5. Ja komitejas atzinumu plānots saņemt, izmantojot rakstisku procedūru, šo procedūru izbeidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai paredzētajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
11. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" darbības laiku.
3. Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu atsaukt izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo Padomei.
5. Saskaņā ar 3. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par vienu mēnesi.
6. Par to, ka Komisija pieņem deleģētos aktus, vai par iebildumiem, kas izteikti pret tiem, vai par to, ka Padome atsauc pilnvaru deleģēšanu, informē Eiropas Parlamentu.
12. pants
Atcelšana un pārejas noteikumi
1. Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
2. Tomēr darbības, kas sāktas saskaņā ar šā panta 1. punktā minētajiem lēmumiem, un finanšu saistības, kas attiecas uz saskaņā ar šiem lēmumiem veiktām darbībām, līdz brīdim, kad tās ir pabeigtas, turpina regulēt minētie lēmumi. Vajadzības gadījumā visus uzdevumus, kurus nav pabeigušas komitejas, kas izveidotas ar šā panta 1. punktā minētajiem lēmumiem, pārņem šā lēmuma 10. pantā minētā komiteja.
3. Ar īpašās programmas finanšu piešķīrumu var segt arī tādus tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju uz šo īpašo programmu no pasākumiem, uz kuriem attiecas Lēmumi 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK.
13. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
14. pants
Adresāti
Lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2013. gada 3. decembrī