ROZHODNUTÍ RADY 2014/913/SZBP
ze dne 15. prosince 2014
na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích za účelem boje proti tomuto šíření.
(2)
Unie strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v jejích kapitolách II a III, například uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů vedoucích k posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto systému jsou Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“) a Režim kontroly raketových technologií (MTCR). Jejich cílem je předcházet a zamezovat šíření balistických raketových systémů, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, jakož i šíření souvisejících technologií.
(3)
Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1). Ten vyzývá mimo jiné k podpoře toho, aby kodex podepsalo co nejvíce zemí, zejména ty, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem OSN pro nešíření zbraní hromadného ničení.
(4)
Dne 8. prosince 2008 přijala Rada závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“. V něm se uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Vzhledem k dosaženému pokroku a pokračujícímu úsilí vyvíjenému při provádění „nových pokynů pro činnost“ se Rada v prosinci roku 2010 dohodla, že prodlouží jejich prováděcí období do konce roku 2012.
(5)
Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu kodexu v rámci provádění strategie.
(6)
Dne 23. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/423/SZBP (3). To umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět.
(7)
Z obecnějšího hlediska je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní a jihovýchodní Asii, včetně Íránu a Korejské lidově demokratické republiky (KLDR).
(8)
Rada bezpečnosti OSN vyzdvihla ve své rezoluci 1540 (2004) a připomněla v rezoluci 1977 (2011), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní aktéry, kteří vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Ve svých rezolucích 1929 (2010) a 1718 (2006), které vycházejí mimo jiné z rezolucí 1540 (2004), 1887 (2009) a 1977 (2011), Rada bezpečnosti OSN rovněž rozhodla, že by Írán a KLDR neměly vyvíjet žádné činnosti související s balistickými raketami, které mohou sloužit jako nosiče jaderných zbraní, včetně odpalů za použití technologie balistických raket, a že by státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby se předešlo převodu technologií či technické pomoci související s těmito činnostmi do Íránu a KLDR.
(9)
Toto rozhodnutí by mělo obecněji sloužit k podpoře řady činností, jejichž cílem je boj proti šíření balistických raket,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V zájmu zajištění nepřetržitého a praktického provádění určitých prvků strategie Unie:
a)
podporuje činnosti na podporu kodexu a MTCR, zejména s cílem:
i)
prosazovat univerzální platnost kodexu, a zejména jeho podepsání všemi státy s kapacitami pro výrobu balistických raket,
ii)
podporovat provádění kodexu a posilovat jeho viditelnost,
iii)
podporovat dodržování pokynů MTCR a jeho přílohy;
b)
obecněji podporuje řadu činností v oblasti boje proti šíření balistických raket, zaměřených zejména na zvyšování informovanosti o této hrozbě, na stupňování úsilí o větší účinnost mnohostranných nástrojů, upevnění podpory iniciativám s cílem reagovat na tyto konkrétní výzvy a na pomoc zemím, jež projeví zájem, s cílem posílit na vnitrostátní úrovni jejich příslušné režimy kontroly vývozu.
2. V této souvislosti se projekty, jež bude Unie podporovat, vztahují na tyto konkrétní činnosti:
a)
činnosti na podporu kodexu:
i)
vypracovat a zveřejnit „uvítací balíček“ týkající se informačních činností zaměřených na nesignatářské státy a připomínající i povinnosti signatářských států,
ii)
uspořádat ve Vídni v rámci výročního zasedání signatářských států kodexu informační doprovodné akce,
iii)
uspořádat v rámci zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN informační doprovodné akce na podporu kodexu,
iv)
uspořádat až tři regionální informační semináře vycházející z priorit Unie (možná Asie, země Perského zálivu a Latinská Amerika),
v)
vyzývat zástupce signatářských i nesignatářských rozvojových zemí, aby se účastnili výročních zasedání kodexu a příslušných informačních seminářů,
vi)
uspořádat - i v rámci výročního zasedání kodexu ve Vídni - informační schůzky se státy, které se ke kodexu připojily v nedávné době, s cílem poskytnout těmto státům pomoc při plnění jejich povinností,
vii)
podporovat koordinaci úsilí o prosazování kodexu s činnostmi výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004), a to i prostřednictvím financování účasti odborníků v oblasti kodexu na návštěvách výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004) v daných zemích,
viii)
podporovat elektronický informační a komunikační mechanismus s využitím internetu (e-ICC) zřízený v rámci kodexu, a to i prostřednictvím technického zdokonalení internetových stránek;
b)
činnosti na podporu nešíření balistických raket obecně:
i)
v rámci mnohostranných fór uspořádat až čtyři semináře zaměřené na zvýšení informovanosti o šíření balistických raket, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s informačními činnostmi týkajícími se kodexu uvedenými v písmenu a), jako je seminář v rámci zasedání Valného shromáždění OSN nebo přípravných výborů smlouvy o nešíření;
ii)
uspořádat až tři regionální semináře zaměřené na zvyšování informovanosti o šíření balistických raket a podporovat diskuse o tom, jak by v budoucnu bylo možné na regionální úrovni lépe reagovat na hrozbu, již šíření balistických raket představuje, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s dalšími informačními činnostmi Unie souvisejícími s kodexem; semináře by se ve spolupráci s dotčenými státy mohly uskutečnit v Asii, oblasti Perského zálivu a v Latinské Americe;
iii)
poskytnout čtyři diskusní dokumenty týkající se dalších případných mnohostranných opatření, jimiž by se předcházelo hrozbě, již šíření balistických raket představuje, a prosazovalo úsilí o odzbrojení v oblasti balistických raket, přičemž zvláštní pozornost by byla věnována možným opatřením k budování důvěry a posouzení možnosti zaměřit se nejprve na regionální úroveň, například na regiony, jež mají pro Unii zvláštní význam nebo v nichž lze v brzké budoucnosti očekávat pokrok;
iv)
uspořádat až tři setkání odborníků zejména z vědecké obce a odborníků na problematiku vesmíru, jakož i z průmyslu, přičemž tato setkání se zaměří na zvyšování informovanosti s cílem předejít v rané fázi převodu technologií dvojího užití a předávání znalostí v této oblasti;
v)
podpořit přístup akademických pracovníků z rozvojových zemí činných v oblasti nešíření raket k projektům středisek excelence EU;
vi)
v koordinaci se středisky excelence EU uspořádat cílené mise odborníků do třetích zemí s cílem sdílet informace a poznatky získané v oblasti kontroly vývozu raketových technologií a zboží dvojího užití a napomoci těmto zemím vybudovat vlastní vnitrostátní kapacity;
vii)
podporovat odbornou přípravu odborníků v oblasti nešíření balistických raket, a to prostřednictvím účasti na programech Unie, jako je například program Evropské bezpečnostní a obranné školy, nebo na programech členských států Unie (dále jen „členské státy“).
Podrobný popis projektů je obsažen v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekty uvedené v čl. 1 odst. 2 po technické stránce provádí Nadace pro strategický výzkum (Fondation pour la recherche stratégique, FRS), jež plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s FRS nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 990 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s FRS dohodu o financování. Tato dohoda stanoví, že FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření dohody o financování uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných FRS. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 30 měsíců ode dne uzavření dohody o financování uvedené v čl. 3 odst. 3. Platnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude dohoda o financování uzavřena.
V Bruselu dne 15. prosince 2014.
PADOMES LĒMUMS 2014/913/KĀDP
(2014. gada 15. decembris),
ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu un ballistisko raķešu neizplatīšanu, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.
(2)
ES aktīvi īsteno stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās II un III nodaļā, piemēram, piešķir finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, ar kuriem uzlabo daudzpusēju ieroču neizplatīšanas sistēmu, un daudzpusējus pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos. Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu (“kodekss” jeb “HCoC”) un raķešu tehnoloģiju kontroles režīms (MTCR) ir daudzpusējas ieroču neizplatīšanas sistēmas sastāvdaļa. Kodeksa un MTCR mērķis ir novērst un mazināt ballistisko raķešu sistēmu, ar kurām var nogādāt masu iznīcināšanas ieročus (WMD), un saistītas tehnikas izplatīšanu.
(3)
Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1). Minētajā kopējā nostājā inter alia ir aicināts veicināt to, lai pēc iespējas vairāk valstu pievienotos kodeksam, jo īpaši tās valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki, kā arī aicināts turpināt izstrādāt un īstenot kodeksu, jo īpaši pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos, un veicināt ciešāku kodeksa saikni ar ANO daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu.
(4)
Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma secinājumus un dokumentu ar nosaukumu “Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu”. Dokumentā inter alia teikts, ka MII un to nogādes sistēmu izplatīšana joprojām ir viens no lielākajiem drošības apdraudējumiem un ka ieroču neizplatīšanas politika ir kopējās ārlietu un drošības politikas būtiska daļa. Ņemot vērā gūtos panākumus un pašreizējos centienus “jauno darbības līniju” īstenošanā, Padome 2010. gada decembrī vienojās pagarināt to īstenošanas laikposmu līdz 2012. gada beigām.
(5)
Padome 2008. gada 18. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/974/KĀDP (2), atbalstot kodeksu saistībā ar stratēģijas īstenošanu.
(6)
Padome 2012. gada 23. jūlijā pieņēma Lēmumu 2012/423/KĀDP (3). Pateicoties minētajam lēmumam, varēja veiksmīgi sekmēt kodeksa vispārēju piemērošanu un atbilstību tā principiem. Savienības prioritāte ir turpināt dialogu ar valstīm, kas pievienojušās kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, lai turpmāk veicinātu kodeksa vispārēju piemērošanu, kā arī lai uzlabotu tā īstenošanu un pastiprinātu tā darbību. Ar šo lēmumu būtu jāveicina šis process.
(7)
Kopumā fakts, ka joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt MII, starptautiskajai sabiedrībai rada arvien lielākas bažas, jo īpaši pašreizējās raķešu programmas Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā, tostarp Irānā, Sīrijā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā (“KTDR”).
(8)
ANO Drošības padome Rezolūcijā ANO DPR 1540 (2004) uzsvēra un ANO DPR 1977 (2011) atgādināja, ka kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī to nogādes līdzekļu izplatīšana rada draudus mieram un drošībai pasaulē un ka valstīm, kas uzņēmušās saistības, inter alia ir jāatturas nevalstiskiem dalībniekiem sniegt jebkādu palīdzību izstrādāt, iegūt, ražot, turēt īpašumā, pārvadāt, nodot citiem vai izmantot kodolieročus, ķīmiskos vai bioloģiskos ieročus un to nogādes sistēmas. To, ka kodolieroči, ķīmiskie un bioloģiskie ieroči, kā arī to nogādes līdzekļi apdraud mieru un drošību pasaulē, vēlreiz apstiprināja ANO DPR 1887 (2009) par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos. Turklāt ANO Drošības Padome rezolūcijās ANO DPR 1929 (2010) un 1718 (2006), kuru pamatā inter alia ir ANO Drošības padomes rezolūcijas 1540 (2004), 1977 (2011) un 1887 (2009), nolēma, ka Irāna un KTDR nedrīkstētu veikt nekādas darbības, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm, ar kurām var nogādāt kodolieročus, tostarp raķešu palaišanu, izmantojot ballistisko raķešu tehnoloģiju, un ka valstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nepieļautu, ka Irānai un KTDR tiek nodota tehnoloģija vai sniegta tehniskā palīdzība, kas saistīta ar šādām darbībām.
(9)
Ar šo lēmumu būtu kopumā jāatbalsta vairākas darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Lai nodrošinātu stratēģijas konkrētu elementu nepārtrauktu un praktisku īstenošanu, kā minēts pielikumā, Savienība:
a)
sekmē darbības, ar ko atbalsta kodeksu un MTCR, jo īpaši šādā nolūkā:
i)
veicināt vispārēju piemērošanu un jo īpaši to, lai kodeksam pievienotos visas valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki;
ii)
atbalstīt kodeksa īstenošanu un popularizēt to;
iii)
veicināt to, lai tiktu ievērotas MTCR pamatnostādnes un to pielikums;
b)
kopumā atbalsta vairākas darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu, jo īpaši tiecoties palielināt informētību par šo apdraudējumu, pastiprināt centienus, lai uzlabotu daudzpusēju instrumentu efektivitāti, sniegt atbalstu šo konkrēto problēmu risināšanas iniciatīvām un palīdzēt ieinteresētajām valstīm valsts mērogā pastiprināt savus attiecīgos eksporta kontroles režīmus.
2. Šajā sakarībā projekti, ko atbalsta Savienība, ietver šādus konkrētus pasākumus:
a)
pasākumi, ar ko atbalsta kodeksu:
i)
sagatavot un publicēt “uzņemšanas paketi”, lai īstenotu informēšanas pasākumus, kas paredzēti valstīm, kuras nav pievienojušās kodeksam, kā arī lai atgādinātu to valstu pienākumus, kuras ir pievienojušās kodeksam;
ii)
Vīnē rīkot informēšanas pasākumus vienlaikus ar HCoC ikgadējo sanāksmi, kurā piedalās valstis, kas pievienojušās kodeksam;
iii)
rīkot informēšanas pasākumus, lai līdztekus ANO Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sanāksmēm paustu atbalstu HCoC;
iv)
sarīkot līdz trim reģionāliem informēšanas semināriem, pamatojoties uz ES prioritātēm (iespējams, Āzijā, Persijas līča valstīs un Latīņamerikā);
v)
mudināt pārstāvjus gan no tām jaunattīstības valstīm, kas ir pievienojušās kodeksam, gan no tām jaunattīstības valstīm, kuras tam nav pievienojušās, apmeklēt HCoC ikgadējās sanāksmes un informēšanas seminārus;
vi)
rīkot informatīvas sanāksmes valstīm, kas nesen pievienojušās HCoC, lai palīdzētu tām pildīt savus pienākumus, tostarp līdztekus HCoC ikgadējai sanāksmei Vīnē;
vii)
atbalstīt HCoC veicināšanas centienu saskaņošanu ar ANO “Komitejas 1540” darbībām, tostarp finansējot HCoC ekspertu dalību “Komitejas 1540” rīkotajos valstu apmeklējumos;
viii)
atbalstīt HCoC drošu mehānismu internetā pieejamas informācijas sniegšanai un saziņas veidošanai (e-ICC), tostarp, veicot tehniskus uzlabojumus tīmekļa vietnē;
b)
pasākumi, ar ko kopumā atbalsta ballistisko raķešu neizplatīšanu:
i)
vienlaikus ar starptautiskiem forumiem sarīkot līdz četriem semināriem, lai uzlabotu informētību par ballistisko raķešu izplatīšanu, šos seminārus, iespējams, saistot ar a) apakšpunktā minētajiem HCoC informēšanas pasākumiem, piemēram, rīkot semināru vienlaikus ar ANO Ģenerālo asambleju vai Neizplatīšanas līguma sagatavošanas komiteju sanāksmēm;
ii)
sarīkot līdz trim reģionāliem semināriem, lai uzlabotu informētību par ballistisko raķešu izplatīšanu, un mudināt diskutēt par iespējām reģionālā līmenī labāk novērst ballistisko raķešu izplatīšanas draudus, šos seminārus, iespējams, saistot ar citiem ES informēšanas pasākumiem, kas tiek veikti attiecībā uz HCoC; sadarbībā ar attiecīgajām valstīm semināri varētu notikt Āzijā, Persijas līča reģionā un Latīņamerikā;
iii)
sagatavot četrus pārdomu dokumentus par iespējamiem turpmākiem daudzpusējiem pasākumiem, lai novērstu raķešu izplatīšanas draudus un lai veicinātu atbruņošanās centienus ballistisko raķešu jomā, jo īpaši pievēršoties iespējamiem pasākumiem, ar kuriem veicina uzticēšanos, un izskatot iespēju kā pirmo soli pieņemt reģionālu pieeju, piemēram, tajos reģionos, kas jo īpaši ir Savienības interešu lokā un/vai kur tuvākajā nākotnē var cerēt gūt panākumus;
iv)
lai agrīnā posmā novērstu divējāda lietojuma tehnoloģiju un zināšanu nodošanu, sarīkot līdz trim informētības uzlabošanas sanāksmēm ekspertiem, īpaši tiem, kas pārstāv zinātnes un/vai kosmosa izpētes un ražošanas jomas;
v)
veicināt to jaunattīstības valstu zinātnieku, kuri darbojas raķešu neizplatīšanas jomā, piekļuvi ES izcilības centru projektiem;
vi)
sadarbībā ar ES izcilības centriem rīkot mērķtiecīgas ekspertu misijas trešās valstīs, lai nodrošinātu informācijas un pieredzes apmaiņu attiecībā uz raķešu tehnoloģiju un divējāda lietojuma preču eksporta kontroli un lai palīdzētu šīm valstīm attīstīt savas spējas;
v)
atbalstīt ekspertu apmācību ballistisko raķešu neizplatīšanas jomā, nodrošinot viņu dalību ES programmās, piemēram, Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas mācību programmā, vai Savienības dalībvalstu (“dalībvalstis”) programmās.
Projektu sīks apraksts ir sniegts pielikumā.
2. pants
1. Par šā lēmuma īstenošanu atbild Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
2. Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic Fondation pour la recherche stratégique (Stratēģiskās pētniecības fonds) ( (FRS), kas šo uzdevumu pilda AP pārziņā. Šajā nolūkā AP ar FRS vienojas par vajadzīgo uzdevuma izpildes kārtību.
3. pants
1. Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 990 000.
2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar FRS noslēdz finansēšanas nolīgumu. Minētajā nolīgumā paredz, ka FRS ir jānodrošina ES ieguldījuma publiskums atbilstīgi tā apjomam.
4. Komisija 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu cenšas noslēgt iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi, ja rodas kādas grūtības šajā procesā, un par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
4. pants
1. AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz FRS sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padomes veiktie novērtējumi balstās uz minētajiem ziņojumiem.
2. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.
5. pants
1. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
2. Šis lēmums zaudē spēku 30 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr, ja sešu mēnešu laikā pēc lēmuma stāšanās spēkā finansēšanas nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku.
Briselē, 2014. gada 15. decembrī