PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE (EU) 2015/2392
ze dne 17. prosince 2015
k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014, pokud jde o oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (1), a zejména na čl. 32 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Osoby, které oznamují skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014 (informátoři), mohou příslušné orgány upozornit na nové informace a pomoci jim při odhalování případů zneužívání trhu a jejich sankcionování. Ochota oznamovat takové případy však může být nižší kvůli strachu z odplaty, diskriminace nebo zpřístupnění osobních údajů. V této souvislosti je proto nezbytné zavést vhodná opatření, aby byla zajištěna celková ochrana a dodržování základních práv informátorů a obviněných osob. Osoby, které příslušným orgánům vědomě poskytly nesprávné nebo zavádějící informace, by neměly být považovány za informátory, a tudíž by neměly mít možnost využít ochranných mechanismů.
(2)
Příslušné orgány by měly umožnit anonymní poskytování informací a ochranné mechanismy podle této směrnice by se měly rovněž vztahovat na případy, kdy se anonymní informátor rozhodne odhalit svou totožnost příslušnému orgánu později. Informátoři by měli mít možnost poskytnout informace buď vnitřními postupy, existují-li, nebo přímo příslušnému orgánu.
(3)
Bude nutné určit konkrétní pracovníky příslušných orgánů, kteří budou odborně vyškoleni mimo jiné o platných pravidlech pro ochranu údajů a kteří budou vyřizovat oznámení o porušení nařízení (EU) č. 596/2014 a zajišťovat komunikaci s oznamovatelem, jakož i přijímat v reakci na oznámení vhodná následná opatření.
(4)
Osoby, které hodlají oznámit skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014, by měly být schopny učinit informované rozhodnutí o tom, zda, jak a kdy informace oznámit. Příslušné orgány by proto měly zveřejnit a učinit snadno přístupné informace o dostupných prostředcích komunikace s danými orgány, o platných postupech a o určených pracovnících daného orgánu, kteří se oznámeními o porušení zabývají. Všechny informace týkající se oznamování porušení by měly být transparentní, snadno srozumitelné a spolehlivé, aby oznamování porušení podporovaly, a nikoli od něho odrazovaly.
(5)
V zájmu účinné komunikace s určenými pracovníky je nezbytné, aby příslušné orgány zavedly a používaly různé prostředky komunikace, které by měly být uživatelsky vstřícné a umožňovat komunikaci formou písemnou, ústní, elektronickou i neelektronickou.
(6)
Je důležité, aby postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy bez ohledu na povahu jejich pracovního vztahu a na to, zda pobírají odměnu za práci, které oznámí porušení nebo které jsou obviněny z porušení nařízení (EU) č. 596/2014, chránily tyto osoby před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy přímého či nepřímého nespravedlivého zacházení. Nespravedlivé zacházení může mít velmi odlišné podoby v závislosti na okolnostech. Jednotlivé případy proto budou muset být posuzovány podle pravidel pro řešení sporů nebo v rámci soudních řízení podle vnitrostátního práva.
(7)
Členské státy by měly zajistit, aby příslušné orgány zavedly odpovídající ochranné postupy pro zpracovávání oznámení o porušení a osobních údajů nahlášených osob. Tyto postupy by měly zajistit, aby totožnost každého oznamovatele a nahlášené osoby byla chráněna ve všech fázích řízení. V nezbytných případech a v přiměřeném rozsahu není touto povinností dotčena povinnost zveřejnit informace, pokud to vyžadují právní předpisy Unie nebo členských států pod podmínkou vhodných ochranných opatření podle těchto právních předpisů, včetně případů vyšetřování nebo soudních řízení nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu.
(8)
Je velmi důležité a nutné, aby určení pracovníci příslušného orgánu a jiní jeho pracovníci, kteří získají přístup k informacím poskytnutým příslušnému orgánu oznamovatelem, dodržovali povinnost zachovávat profesní tajemství a důvěrnost při předávání údajů jak uvnitř, tak vně příslušného orgánu, včetně případů, kdy příslušný orgán v souvislosti s oznámením o porušení zahájí šetření nebo vyšetřování nebo navazující činnosti vedoucí k prosazení pravidel.
(9)
Členské státy by měly zajistit náležité vedení záznamů o všech oznámeních o porušení a dohledatelnost každého oznámení v rámci příslušného orgánu, jakož i to, aby informace získané prostřednictvím oznámení mohly být tam, kde je to vhodné, použity jako důkazy při vymáhání práva. Členské státy by měly zajistit soulad se směrnicí 95/46/ES Evropského parlamentu a Rady (2) a vnitrostátními právními předpisy, kterými se směrnice 95/46/ES provádí.
(10)
Ochrana osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby je zásadní podmínkou, aby se zabránilo nespravedlivému zacházení či poškození pověsti v důsledku zpřístupnění osobních údajů, zejména údajů odhalujících totožnost dotčené osoby. Proto vedle vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES, by příslušné orgány měly zavést odpovídající postupy ochrany údajů, které jsou zvláště zaměřeny na ochranu oznamovatele a nahlášené osoby a jejichž součástí by měl být zabezpečený systém v rámci příslušného orgánu s omezenými přístupovými právy pouze pro pověřené pracovníky.
(11)
Může být nutné, aby příslušný orgán předával osobní údaje související s oznámeními o porušení kvůli jejich vyhodnocení a provedení potřebného šetření a donucovacích opatření. Při předávání údajů v rámci příslušného orgánu nebo třetím stranám by příslušné orgány měly zachovávat nejvyšší možnou důvěrnost v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
(12)
Práva osoby obviněné z porušení nařízení (EU) č. 596/2014 by měla být chráněna tak, aby se zabránilo poškození pověsti nebo jiným negativním důsledkům. Kromě toho by v každé fázi postupu následujícím po oznámení porušení měla být plně respektována práva nahlášené osoby na obhajobu a přístup k opravným prostředkům. Členské státy by měly zajistit právo nahlášené osoby na obhajobu, včetně práva na přístup ke spisu, práva být vyslechnut a práva využít účinný opravný prostředek proti rozhodnutí týkajícímu se této osoby podle platných postupů stanovených vnitrostátními právními předpisy v rámci vyšetřování nebo následných soudních řízení.
(13)
Postupy příslušných orgánů by měly být pravidelně a nejméně jednou za dva roky přezkoumány, aby bylo zaručeno, že jsou přiměřené a aktuální, a tedy slouží svému účelu. Za tímto účelem je důležité, aby příslušné orgány své zkušenosti vyhodnocovaly a aby se zapojily do výměny zkušeností a osvědčených postupů s jinými příslušnými orgány.
(14)
Vzhledem k tomu, že podrobná pravidla na ochranu informátorů by členským státům ztížila zajištění slučitelnosti a funkčního souladu s vnitrostátními systémy, včetně administrativních, procedurálních a institucionálních aspektů, je zapotřebí, aby prováděcí akt vykazoval určitou míru flexibility. Této flexibility by bylo nejlépe dosaženo prostřednictvím směrnice místo nařízení, a tudíž se jako nejvhodnější nástroj jeví směrnice, neboť cílem je umožnit členským státům účinně přizpůsobit režim oznamování porušení svým vnitrostátním systémům včetně institucionálního rámce.
(15)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 596/2014 se použije ode dne 3. července 2016, je vhodné, aby členské státy provedly ustanovení týkající se této směrnice a začaly je používat ode dne 3. července 2016.
(16)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tato směrnice stanoví pravidla upřesňující postupy uvedené v čl. 32 odst. 1 nařízení (EU) č. 596/2014, včetně způsobů oznamování a následných opatření a opatření na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy a na ochranu osobních údajů.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„oznamovatelem“ osoba, která příslušnému orgánu oznamuje skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
2)
„nahlášenou osobou“ osoba, která je oznamovatelem obviněna z porušení nebo pokusu o porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
3)
„oznámením o porušení“ oznámení podané oznamovatelem příslušnému orgánu týkající se skutečného nebo možného porušení nařízení (EU) č. 596/2014.
KAPITOLA II
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PŘIJÍMÁNÍ OZNÁMENÍ O PORUŠENÍ A NÁSLEDNÝCH OPATŘENÍ
Článek 3
Určení pracovníci
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány určily pracovníky, kteří budou oznámení o porušení vyřizovat („určení pracovníci“). Určení pracovníci musí být pro účely vyřizování oznámení o porušení proškoleni.
2. Určení pracovníci plní tyto funkce:
a)
poskytují osobám, které vyjádří zájem, informace o postupech pro oznamování porušení;
b)
přijímají oznámení o porušení a následná opatření;
c)
udržují kontakt s oznamovatelem, pokud uvedl totožnost.
Článek 4
Informace týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány na svých internetových stránkách v samostatném, snadno nalezitelném a dostupném oddílu zveřejnily informace týkající se přijímání oznámení o porušení uvedené v odstavci 2.
2. Informace uvedené v odstavci 1 zahrnují vše níže uvedené:
a)
prostředky komunikace pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření a pro kontaktování určených pracovníků v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně:
1)
telefonních čísel a informace, zda jsou hovory při využívání těchto telefonních linek zaznamenávány, či nikoli;
2)
vyhrazených elektronických a poštovních adres pro kontaktování určených pracovníků, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost;
b)
postupy týkající se oznámení o porušení uvedené v článku 5;
c)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení v rámci postupů týkajících se oznámení o porušení uvedených v článku 5;
d)
postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy;
e)
prohlášení, které jasně vysvětluje, že u osoby předávající informace příslušnému orgánu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014 se má za to, že neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývající ze smlouvy nebo právního či správního předpisu a že jí v souvislosti s tímto zpřístupněním informací nevzniká žádná odpovědnost jakéhokoli druhu.
3. Příslušné orgány mohou na svých internetových stránkách zveřejnit podrobnější informace uvedené v odstavci 2 týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření.
Článek 5
Postupy týkající se oznámení o porušení
1. V postupech týkajících se oznámení o porušení podle čl. 4 odst. 2 písm. b) musí být jasně uvedeny všechny tyto informace:
a)
informace, že oznámení o porušení může být rovněž podáno anonymně;
b)
způsob, jakým může příslušný orgán požadovat, aby oznamovatel objasnil oznámené informace nebo poskytl dodatečné informace, které jsou mu dostupné;
c)
druh, obsah a časový rámec pro zpětnou vazbu o výsledcích oznámení o porušení, které může oznamovatel po oznámení očekávat;
d)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení, včetně podrobného popisu okolností, za nichž mohou být důvěrné údaje oznamovatele zpřístupněny v souladu s články 27, 28 a 29 nařízení (EU) č. 596/2014.
2. Podrobný popis uvedený v odst. 1 písm. d) musí zajistit informovanost oznamovatele o mimořádných případech, kdy důvěrnost údajů nelze zajistit, včetně případů, kdy je zpřístupnění údajů nezbytnou a přiměřenou povinností vyplývající z právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů v souvislosti s vyšetřováním nebo následným soudním řízením nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu, a v každém případě za podmínky náležitých ochranných opatření podle uvedených právních předpisů.
Článek 6
Určené prostředky komunikace
1. Členské státy zajistí, aby pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření příslušné orgány zřídily nezávislé a samostatné prostředky komunikace, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost („určené prostředky komunikace“).
2. Určené prostředky komunikace se považují za nezávislé a samostatné, splňují-li všechna tato kritéria:
a)
jsou odděleny od obecných prostředků komunikace příslušného orgánu, včetně těch, které příslušný orgán používá k interní komunikaci a komunikaci se třetími stranami při své běžné činnosti;
b)
jsou navrženy, vytvořeny a používány způsobem, který zajišťuje úplnost, celistvost a důvěrnost informací a brání přístupu neoprávněných pracovníků příslušného orgánu;
c)
umožňují dlouhodobé uchovávání informací v souladu s článkem 7 za účelem případného dalšího vyšetřování.
3. Určené prostředky komunikace musí umožňovat oznamování skutečných nebo možných porušení přinejmenším všemi těmito způsoby:
a)
písemným oznámením v elektronické či papírové podobě;
b)
ústním oznámením prostřednictvím telefonu se záznamem hovoru, či bez něho;
c)
osobním setkáním s určeným pracovníkem příslušného orgánu.
4. Před přijetím oznámení o porušení nebo nejpozději v okamžiku jeho přijetí poskytne příslušný orgán oznamovateli informace uvedené v čl. 4 odst. 2.
5. Příslušné orgány zajistí, že oznámení o porušení obdržené jiným způsobem než prostřednictvím určených prostředků komunikace uvedených v tomto článku, bude bezodkladně beze změny prostřednictvím určených prostředků komunikace předáno určeným pracovníkům příslušného orgánu.
Článek 7
Vedení záznamů o přijatých oznámeních
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány vedly záznamy o každém přijatém oznámení o porušení.
2. Příslušné orgány neprodleně potvrdí přijetí písemného oznámení o porušení na poštovní či elektronickou adresu, kterou oznamovatel uvedl, ledaže by oznamovatel výslovně požádal jinak nebo pokud by se příslušný orgán důvodně domníval, že potvrzení přijetí písemného oznámení by ohrozilo ochranu totožnosti oznamovatele.
3. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka se záznamem hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou:
a)
zvukového záznamu hovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
úplného a přesného přepisu hovoru vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost přepis hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
4. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka bez záznamu hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou přesného zápisu o hovoru vypracovaného určeným pracovníkem příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis o hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
5. Jestliže osoba požaduje pro oznámení porušení osobní setkání s určenými pracovníky příslušného orgánu podle čl. 6 odst. 3 písm. c), příslušné orgány zajistí, aby o setkání byly vypracovány a uchovávány úplné a přesné záznamy v trvalé a dohledatelné podobě. Příslušný orgán je oprávněn zdokumentovat setkání formou:
a)
zvukového záznamu rozhovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
přesného zápisu ze setkání vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis ze setkání zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
Článek 8
Ochrana osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy
1. Členské státy zavedou postupy, které zajistí účinnou výměnu informací a spolupráci mezi příslušnými orgány a jinými relevantními orgány zapojenými do ochrany osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy, které oznámí porušení nařízení (EU) č. 596/2014 příslušnému orgánu nebo jsou z takového porušení obviněny, před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy nespravedlivého zacházení, k němuž dochází v důsledku oznámení porušení nařízení (EU) č. 596/2014 nebo v souvislosti s ním.
2. Postupy uvedené v odstavci 1 zajišťují alespoň:
a)
přístup oznamovatele k uceleným informacím a poradenství týkajícím se opatření a postupů, které jsou k dispozici podle vnitrostátního práva na ochranu proti nespravedlivému zacházení, včetně postupů pro nárokování peněžitých náhrad;
b)
přístup oznamovatele k účinné pomoci od příslušných orgánů ve vztahu k jiným relevantním orgánům zapojeným do její ochrany proti nespravedlivému zacházení, včetně potvrzení postavení informátora v případě pracovněprávních sporů.
Článek 9
Postupy ochrany osobních údajů
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány uchovávaly záznamy podle článku 7 v důvěrném a zabezpečeném systému.
2. Přístup do systému uvedeného v odstavci 1 podléhá omezením, na jejichž základě jsou uchovávané údaje k dispozici pouze pracovníkům příslušného orgánu, pro něž je přístup k těmto údajům nezbytný k plnění jejich služebních povinností.
Článek 10
Předávání údajů uvnitř a vně příslušného orgánu
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly odpovídající postupy pro předávání osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby uvnitř a vně příslušného orgánu.
2. Členské státy zajistí, aby předáváním údajů týkajících se oznámení o porušení uvnitř nebo vně příslušného orgánu nedošlo přímo ani nepřímo k odhalení totožnosti oznamovatele nebo nahlášené osoby nebo ke zpřístupnění jiných odkazů na okolnosti, které by umožnily vyvodit totožnost oznamovatele nebo nahlášené osoby, ledaže je takové předání v souladu s režimem ochrany informací uvedeným v čl. 5 odst. 1 písm. d).
Článek 11
Postupy ochrany nahlášených osob
1. Pokud totožnost nahlášené osoby není veřejně známa, zajistí dotčený členský stát, aby její totožnost byla chráněna přinejmenším stejným způsobem jako totožnost osoby, která je předmětem vyšetřování ze strany příslušného orgánu.
2. Pro ochranu totožnosti nahlášených osob se použijí postupy stanovené v článku 9.
Článek 12
Přezkum postupů příslušnými orgány
Členské státy zajistí, aby příslušné orgány své postupy pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření pravidelně, nejméně však jednou za dva roky, přezkoumávaly. Při přezkumu postupů vezmou příslušné orgány v úvahu své zkušenosti i zkušenosti jiných příslušných orgánů a postupy upraví v souladu s vývojem trhu a technologií.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Provedení
Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 3. července 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Budou tyto předpisy používat od 3. července 2016.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
Článek 14
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 17. prosince 2015.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA (ES) 2015/2392
(2015. gada 17. decembris)
par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 attiecībā uz ziņošanu kompetentajām iestādēm par faktiskajiem vai iespējamajiem minētās regulas pārkāpumiem
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (1) un jo īpaši tās 32. panta 5. punktu,
tā kā:
(1)
Personas, kas kompetentajām iestādēm ziņo par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem (ziņotāji), var iesniegt jaunu informāciju kompetentajām iestādēm un palīdzēt tām atklāt un noteikt sankcijas par tirgus ļaunprātīgas izmantošanas pārkāpumiem. Tomēr no ziņošanas par pārkāpumiem var atturēt bailes no atriebības, diskriminācijas vai personas datu izpaušanas. Tādēļ ir vajadzīgi atbilstoši pasākumi attiecībā uz ziņošanu, lai nodrošinātu ziņotāju un apsūdzēto personu vispārējo aizsardzību un pamattiesību ievērošanu. Personas, kas apzināti kompetentajām iestādēm iesniedz nepareizu vai maldinošu informāciju, nebūtu jāuzskata par ziņotājiem, un tādējādi tām nebūtu jānodrošina aizsardzības mehānismi.
(2)
Kompetentajām iestādēm būtu jāatļauj anonīma ziņošana, un šīs direktīvas aizsardzības mehānismi būtu jāpiemēro arī tad, ja anonīms ziņotājs nolemtu savu identitāti kompetentajai iestādei atklāt vēlāk. Ziņotājiem vajadzētu būt brīviem ziņot, vai nu izmantojot iekšējās procedūras, ja tādas ir, vai tieši kompetentajai iestādei.
(3)
Lai izskatītu ziņojumus par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem un nodrošinātu saziņu ar ziņojošām personām, kā arī pienācīgi veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz ziņojumu, būtu vajadzīgi īpaši norīkoti kompetento iestāžu darbinieki, kas ir profesionāli apmācīti, tostarp piemērojamo datu aizsardzības noteikumu jomā.
(4)
Personām, kuras vēlas ziņot par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem, vajadzētu būt iespējai pieņemt informētu lēmumu par to, vai, kā un kad iesniegt ziņojumu. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpublisko un jādara viegli pieejama informācija par pieejamajiem saziņas kanāliem ar kompetentajām iestādēm, par piemērojamām procedūrām un par īpaši norīkotajiem tās iestādes darbiniekiem, kas apstrādā ziņojumus par pārkāpumiem. Visai informācijai saistībā ar ziņojumiem par pārkāpumiem vajadzētu būt pārredzamai, viegli saprotamai un ticamai, lai veicinātu un netraucētu ziņošanu par pārkāpumiem.
(5)
Lai nodrošinātu efektīvu saziņu ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem, ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes ieviestu un izmantotu dažādus saziņas kanālus, kuriem vajadzētu būt lietotājdraudzīgiem un izmantojamiem rakstiskai un mutiskai, kā arī elektroniskai un neelektroniskai saziņai.
(6)
Ir svarīgi, lai procedūras to personu aizsardzībai, kas strādā saskaņā ar darba līgumu, neatkarīgi no to darba attiecību rakstura un no tā, vai tie būtu algoti darbinieki vai ne, un kas ziņo par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem vai tiek apsūdzēti tajos, aizsargātu šādas personas pret atriebību, diskrimināciju vai cita veida tiešu vai netiešu netaisnīgu attieksmi. Atkarībā no apstākļiem netaisnīga attieksme var izpausties ļoti dažādos veidos. Tādējādi atsevišķi gadījumi ir jāizvērtē, izmantojot strīdu izšķiršanas noteikumus vai tiesu procedūras, kas pieejamas saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
(7)
Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai kompetentās iestādes būtu ieviesušas atbilstīgas aizsardzības procedūras, lai apstrādātu ziņojumus par pārkāpumiem un to personu personas datus, par kurām tiek ziņots. Šādām procedūrām būtu jānodrošina, lai visu ziņojošo personu un to personu, par kurām tiek ziņots, identitāte tiktu aizsargāta visos procedūras posmos. Šim pienākumam nebūtu jāskar informācijas izpaušanas pienākuma vajadzība un samērīgums, ja šāda prasība ir noteikta Savienības vai valsts tiesību aktos, un uz to būtu jāattiecina attiecīgie aizsardzības pasākumi saskaņā ar šiem tiesību aktiem, tostarp saistībā ar izmeklēšanu vai tiesvedību vai lai aizsargātu citu personu brīvību, tostarp tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību.
(8)
Ir ļoti svarīgi un nepieciešami, lai kompetentās iestādes īpaši norīkotie darbinieki un tie kompetentās iestādes darbinieki, kas saņem piekļuvi informācijai, ko kompetentajai iestādei ir sniegusi ziņojošā persona, ievērotu dienesta noslēpumu un konfidencialitāti, pārsūtot datus gan kompetentās iestādes ietvaros, gan ārpus tās, tostarp gadījumā, ja kompetentā iestāde sāk izmeklēšanu vai izpēti, vai turpmākas izpildes darbības saistībā ar ziņojumu par pārkāpumiem.
(9)
Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek atbilstīgi uzskaitīti visi ziņojumi par pārkāpumiem, ka katrs ziņojums ir pieejams kompetentajā iestādē un ka ziņojumā sniegtā informācija var tikt vajadzības gadījumā izmantota izpildes darbības veikšanai kā pierādījums. Dalībvalstīm būtu jānodrošina saderība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (2) un valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK.
(10)
Ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, personas datu aizsardzībai ir ļoti būtiska nozīme, lai novērstu netaisnīgu attieksmi vai kaitējumu reputācijai sakarā ar personas datu izpaušanu, jo īpaši datu izpaušanu, kas atklāj attiecīgās personas identitāti. Tādējādi papildus valsts tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK, kompetentajām iestādēm būtu jāievieš atbilstošas datu aizsardzības procedūras, kas ir konkrēti saistītas ar ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, aizsardzību; šajās procedūrās būtu kompetentās iestādes ietvaros jāietver droša sistēma, kurai būtu ierobežotas piekļuves tiesības tikai pilnvarotiem darbiniekiem.
(11)
Lai novērtētu ziņojumu par pārkāpumiem un veiktu nepieciešamās izmeklēšanas un izpildes darbības, varētu būt vajadzīgs, lai kompetentā iestāde nosūtītu personas datus, kas ir saistīti ar ziņojumiem par pārkāpumiem. Pārsūtot datus kompetentās iestādes ietvaros vai trešām personām, kompetentajām iestādēm vajadzētu saskaņā ar valsts tiesību aktiem ievērot konfidencialitāti, cik vien tas iespējams.
(12)
Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumā apsūdzētās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības būtu jāaizsargā, lai novērstu kaitējumu reputācijai vai citas negatīvas sekas. Turklāt tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem būtu pilnībā jāievēro visos pēc ziņojuma veiktās procedūras posmos. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību, tostarp tiesības uz lietas materiālu pieejamību, tiesības tikt uzklausītai un tiesības uz efektīvu piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem pret lēmumu par personu, par kuru tiek ziņots, saskaņā ar piemērojamām procedūrām, kas noteiktas valsts tiesību aktos saistībā ar izmeklēšanu vai turpmāku tiesvedību.
(13)
Regulārai un vismaz reizi divos gados veiktai kompetento iestāžu procedūru pārskatīšanai būtu jānodrošina, ka šīs procedūras ir atbilstīgas un progresīvas, tādējādi atbilstot to mērķim. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai kompetentās iestādes izvērtētu savu pieredzi un dalītos pieredzē un paraugpraksē ar citām kompetentajām iestādēm.
(14)
Ņemot vērā, ka detalizēti noteikumi par ziņotāju aizsardzību dalībvalstīm vēl vairāk sarežģītu uzdevumu nodrošināt saskanību un darbības atbilstību to valsts sistēmām, tostarp administratīvā, procedūru un institucionālā jomā, ir vajadzīga zināma elastība attiecībā uz īstenošanas aktu. Šāda elastība vislabāk būtu panākama ar direktīvu, nevis regulu, tāpēc direktīva šķiet vispiemērotākais instruments, lai dalībvalstis režīmu ziņošanai par pārkāpumiem varētu efektīvi pielāgot savām valsts sistēmām, tostarp iestāžu sistēmai.
(15)
Ņemot vērā to, ka Regulu (ES) Nr. 596/2014 sāk piemērot no 2016. gada 3. jūlija, ir lietderīgi, lai dalībvalstis transponētu un piemērotu ar šo direktīvu saistītos noteikumus no 2016. gada 3. jūlija.
(16)
Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
I NODAĻA
PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo direktīvu paredz noteikumus, kuros precizē Regulas (ES) Nr. 596/2014 32. panta 1. punktā izklāstītās procedūras, tostarp ziņošanas kārtību un ziņojumu pēcpasākumu kārtību, kā arī pasākumus saskaņā ar darba līgumu strādājošo personu aizsardzībai un pasākumus personas datu aizsardzībai.
2. pants
Definīcijas
Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:
1)
“ziņojošā persona” ir persona, kas kompetentajai iestādei ziņo par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem;
2)
“persona, par kuru tiek ziņots” ir persona, kuru ziņojošā persona apsūdz tajā, ka tā ir veikusi vai gatavojas veikt Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumu;
3)
“ziņojums par pārkāpumu” ir ziņojums, ko kompetentajai iestādei iesniedz ziņojošā persona, par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem.
II NODAĻA
PROCEDŪRAS, LAI SAŅEMTU ZIŅOJUMUS PAR PĀRKĀPUMIEM UN VEIKTU TURPMĀKOS PASĀKUMUS ATTIECĪBĀ UZ TIEM
3. pants
Īpaši norīkoti darbinieki
1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir darbinieki, kas ir īpaši norīkoti apstrādāt ziņojumus par pārkāpumiem (“īpaši norīkoti darbinieki”). Īpaši norīkotus darbiniekus apmāca apstrādāt ziņojumus par pārkāpumiem.
2. Īpaši norīkoti darbinieki veic šādas funkcijas:
a)
visām ieinteresētajām personām sniedz informāciju par procedūrām attiecībā uz ziņošanu par pārkāpumiem;
b)
saņem ziņojumus par pārkāpumiem un veic turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem;
c)
uztur kontaktus ar ziņojošo personu, ja tā ir izpaudusi savu identitāti.
4. pants
Informācija attiecībā uz ziņojumu saņemšanu par pārkāpumiem un turpmākiem pasākumiem attiecībā uz tiem
1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes savās tīmekļa vietnēs atsevišķā, viegli identificējamā un pieejamā iedaļā publicē 2. punktā izklāstīto informāciju attiecībā uz ziņojumu saņemšanu par pārkāpumiem.
2. Šā panta 1. punktā minētajā informācijā iekļauj visus šādus datus:
a)
saziņas kanāli, lai saņemtu ziņojumus par pārkāpumiem un veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem un lai sazinātos ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem saskaņā ar 6. panta 1. punktu, tostarp:
1)
tālruņa numuri, norādot, vai, izmantojot šīs tālruņa līnijas, sarunas tiek ierakstītas vai ne;
2)
īpašas pasta un elektroniskā pasta adreses, kas ir drošas un nodrošina konfidencialitāti, lai sazinātos ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem;
b)
šīs direktīvas 5. pantā minētās procedūras, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem;
c)
konfidencialitātes režīms, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem saskaņā ar 5. pantā minētajām procedūrām, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem;
d)
procedūras to personu aizsardzībai, kas strādā saskaņā ar darba līgumu;
e)
paziņojums, kurā ir skaidri norādīts, ka personas, kas kompetentajai iestādei dara pieejamu informāciju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014, netiek uzskatītas par personām, kas būtu pārkāpušas kādu informācijas izpaušanas ierobežojumu, kas paredzēts līgumā vai kādā normatīvo vai administratīvo aktu noteikumā, un tās nesauc ne pie kāda veida atbildības saistībā ar šādu informācijas izpaušanu.
3. Kompetentās iestādes var savās tīmekļa vietnēs publicēt sīkāku informāciju par 2. punktā izklāstīto ziņojumu saņemšanu par pārkāpumiem un turpmākiem pasākumiem attiecībā uz tiem.
5. pants
Procedūras, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem
1. Šīs direktīvas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās procedūrās, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem, skaidri norāda visu šādu informāciju:
a)
ziņojumus par pārkāpumiem var iesniegt arī anonīmi;
b)
veids, kādā kompetentā iestāde var pieprasīt ziņojošajai personai precizēt iesniegto informācijai vai sniegt papildu informāciju, kas ziņojošajai personai ir pieejama;
c)
kādu atsauksmes veidu, saturu un termiņu ziņojošā persona var sagaidīt pēc ziņojuma iesniegšanas attiecībā uz rezultātu ziņojumam par pārkāpumu;
d)
konfidencialitātes režīms, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem, tostarp detalizēts apraksts par apstākļiem, kādos ziņojošās personas konfidenciālie dati var tikt izpausti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 27., 28. un 29. pantu.
2. Šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā detalizētajā aprakstā nodrošina, ka ziņojošā persona ir informēta par ārkārtas gadījumiem, kad datu konfidencialitāte var netikt nodrošināta, tostarp gadījumiem, kad datu izpaušana ir vajadzīgs un samērīgs pienākums, kas ir paredzēts Savienības vai valsts tiesību aktos saistībā ar izmeklēšanu vai turpmāku tiesvedību vai lai aizsargātu citu personu brīvību, tostarp tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību, un katrā gadījumā tam piemēro attiecīgus aizsardzības pasākumus saskaņā ar šādiem tiesību aktiem.
6. pants
Īpaši saziņas kanāli
1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes ievieš neatkarīgus un autonomus saziņas kanālus, kas ir gan droši, gan nodrošina konfidencialitāti, lai saņemtu ziņojumus par pārkāpumiem un veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem (“īpaši saziņas kanāli”).
2. Īpašus saziņas kanālus uzskata par neatkarīgiem un autonomiem ar noteikumu, ka tie atbilst visiem šādiem kritērijiem:
a)
tie ir nošķirti no kompetentās iestādes vispārējas saziņas kanāliem, tostarp tādiem kanāliem, kurus kompetentā iestāde savas ikdienišķās darbības nolūkos izmanto iekšējai saziņai un saziņai ar trešām personām;
b)
tos izstrādā, uzstāda un izmanto tādā veidā, lai nodrošinātu informācijas pilnīgumu, integritāti un konfidencialitāti un novērstu to kompetentās iestādes darbinieku piekļuvi, kuri nav tai pilnvaroti;
c)
tie nodrošina ilglietojuma informācijas uzglabāšanu saskaņā ar 7. pantu, lai būtu iespējams veikt turpmākas izmeklēšanas.
3. Īpašie saziņas kanāli ļauj ziņot par faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem vismaz visos turpmāk minētajos veidos:
a)
elektroniska vai papīra formāta rakstisks ziņojums par pārkāpumiem;
b)
mutisks ziņojums par pārkāpumiem, izmantojot telefona līniju, sarunu ierakstot vai ne;
c)
klātienē tiekoties ar īpaši norīkotiem kompetentās iestādes darbiniekiem.
4. Kompetentā iestāde ziņojošajai personai sniedz 4. panta 2. punktā minēto informāciju, pirms saņem ziņojumu par pārkāpumu vai vēlākais tā saņemšanas brīdī.
5. Kompetentās iestādes nodrošina, ka to ziņojumu par pārkāpumu, kuru saņem citādāk, nevis izmantojot šajā pantā minētos īpašos saziņas kanālus, nekavējoties bez izmaiņām nodod īpaši norīkotajiem kompetentās iestādes darbiniekiem, izmantojot īpašos saziņas kanālus.
7. pants
Saņemto ziņojumu uzskaite
1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes uzskaita visus saņemtos ziņojumus par pārkāpumiem.
2. Kompetentās iestādes nekavējoties apstiprina, ka ir saņēmušas rakstiskus ziņojumus par pārkāpumiem, apstiprinājumu nosūtot uz pasta vai elektroniskā pasta adresi, ko ir norādījusi ziņojošā persona, ja vien tā nav skaidri apliecinājusi, ka to nevēlas, vai ja kompetentā iestāde pamatoti uzskata, ka apstiprinājums par rakstiska ziņojuma saņemšanu apdraudētu ziņojošās personas identitātes aizsardzību.
3. Ja ziņošanai par pārkāpumiem izmanto telefona līniju, kurā sarunas tiek ierakstītas, kompetentajai iestādei ir tiesības šādi dokumentēt mutisko ziņojumu:
a)
sarunas audioieraksts, kas fiksēts ilglietojuma un pieejamā formātā; vai
b)
pilnīgs un precīzs sarunas pieraksts, ko sagatavojuši īpaši norīkotie kompetentās iestādes darbinieki. Gadījumos, kad ziņojošā persona ir darījusi zināmu savu identitāti, kompetentā iestāde piedāvā iespēju ziņojošajai personai pārbaudīt, izlabot un saskaņot zvana pierakstu, to parakstot.
4. Ja ziņošanai par pārkāpumiem izmanto telefona līniju, kurā sarunas netiek ierakstītas, kompetentajai iestādei ir tiesības dokumentēt mutisko ziņojumu, izmantojot precīzu sarunas protokolu, ko sagatavojuši īpaši norīkotie kompetentās iestādes darbinieki. Gadījumos, kad ziņojošā persona ir darījusi zināmu savu identitāti, kompetentā iestāde piedāvā iespēju ziņojošajai personai pārbaudīt, izlabot un saskaņot zvana protokolu, to parakstot.
5. Ja persona saskaņā ar 6. panta 3. punkta c) apakšpunktu pieprasa tikšanos klātienē ar īpaši norīkotajiem kompetentās iestādes darbiniekiem, lai ziņotu par pārkāpumu, kompetentās iestādes nodrošina, ka pilnīgs un precīzs tikšanās protokols tiek uzglabāts ilglietojuma un pieejamā formātā. Kompetentā iestāde ir tiesīga šādi dokumentēt tikšanos klātienē:
a)
sarunas audioieraksts, kas fiksēts ilglietojuma un pieejamā formātā; vai
b)
precīzs tikšanās protokols, ko sagatavojuši īpaši norīkotie kompetentās iestādes darbinieki. Gadījumos, kad ziņojošā persona ir darījusi zināmu savu identitāti, kompetentā iestāde piedāvā iespēju ziņojošajai personai pārbaudīt, izlabot un saskaņot tikšanās protokolu, to parakstot.
8. pants
To personu aizsardzība, kas strādā saskaņā ar darba līgumu
1. Dalībvalstis ievieš procedūras, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu un sadarbību starp kompetentajām iestādēm un jebkuru citu attiecīgo iestādi, kas ir iesaistīta to personu aizsardzībā, kas strādā saskaņā ar darba līgumu un kas kompetentajai iestādei ziņo par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem vai tiek apsūdzētas šādos pārkāpumos, novēršot atriebību, diskrimināciju vai cita veida netaisnīgu attieksmi, kas rodas sakarā vai saistībā ar ziņošanu par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem.
2. Šā panta 1. punktā minētās procedūras nodrošina vismaz to, ka:
a)
ziņojošajām personām ir pieejama visaptveroša informācija un konsultācijas par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un procedūrām, kas ir pieejamas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai tās aizsargātu pret netaisnīgu attieksmi, tostarp par procedūrām finansiālas kompensācijas pieprasīšanai;
b)
ziņojošajām personām ir pieejama efektīva kompetento iestāžu palīdzība jebkurā attiecīgajā iestādē, kas ir iesaistīta minēto personu aizsardzībā pret netaisnīgu attieksmi, tostarp apstiprinot ziņojošās personas kā ziņotājas statusu darba strīdos.
9. pants
Personas datu aizsardzības procedūras
1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes glabā 7. pantā minētos uzskaites dokumentus konfidenciālā un drošā sistēmā.
2. Piekļuve 1. punktā minētajai sistēmai ir ierobežota, nodrošinot, ka tajā uzglabātie dati ir pieejami tikai tiem kompetentās iestādes darbiniekiem, kuriem piekļuve minētajiem datiem ir nepieciešama, lai veiktu savus profesionālos pienākumus.
10. pants
Datu nosūtīšana kompetentās iestādes ietvaros un ārpus tās
1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes ir ieviesušas atbilstīgas procedūras ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, personas datu nosūtīšanai kompetentās iestādes ietvaros un ārpus tās.
2. Dalībvalstis nodrošina, ka, kompetentās iestādes ietvaros vai ārpus tās nosūtot datus, kas saistīti ar ziņojumu par pārkāpumu, netiek tieši vai netieši atklāta ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, identitāte vai jebkādas citas atsauces uz apstākļiem, kas ļautu izdarīt secinājumus par ziņojošās personas vai tās personas, par kuru tiek ziņots, identitāti, ja vien šāda nosūtīšana nav saskaņā ar konfidencialitātes režīmu, kas minēts 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā.
11. pants
Procedūras to personu, par kurām tiek ziņots, aizsardzībai
1. Ja to personu, par kurām tiek ziņots, identitāte nav sabiedrībai zināma, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka to identitāte tiek aizsargāta vismaz tādā pašā veidā kā personām, uz kurām attiecas kompetentās iestādes veikta izmeklēšana.
2. Šīs direktīvas 9. pantā izklāstītās procedūras attiecas arī uz to personu, par kurām tiek ziņots, identitātes aizsardzību.
12. pants
Kompetento iestāžu procedūru pārskatīšana
Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes regulāri - vismaz reizi divos gados - pārskata savas procedūras attiecībā uz ziņojumu saņemšanu par pārkāpumiem un turpmākiem pasākumiem attiecībā uz tiem. Pārskatot šādas procedūras, kompetentās iestādes ņem vērā savu un citu kompetento iestāžu pieredzi un attiecīgi pielāgo savas procedūras saskaņā ar tirgus un tehnoloģiju attīstību.
III NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
13. pants
Transponēšana
Dalībvalstis vēlākais līdz 2016. gada 3. jūlijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.
Minētos noteikumus tās piemēro no 2016. gada 3. jūlija.
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
15. pants
Adresāti
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Briselē, 2015. gada 17. decembrī